Informationsmateriale – Vodder Sogn\nNyt magasin om Tønder Kommune\nI 2009 er der udkommet et nyt magasin, som viser de værdier, som findes i hele Tønder Kommune. Læs magasinet her\nMagasin på tysk\nI 2008 har Tønder Kommune netop udgivet magasinet på tysk med henblik på at få tyske familier til at bosætte sig i kommunen. Artiklen om at modtage nye borgere er oversat til tysk og kan læses på side 15\nMinifolder om Vodder Sogn\nI 2008 kunne man læse om mulighederne i Vodder Sogn – i denne folder\nMagasin for nye tilflyttere\nNy borgere, som flytter til Tønder Kommune modtager et flot magasin, om kommunen. I 2007 udgaven var der en flot artikel om, hvordan vi modtager nye borgere her i Vodder Sogn (side 27) samt en flot artikel om Birkelev Naturkunst (side 8-9). Læs magasinet her\nVodder Sogn mod fælles mål – udviklingsplan for lokalsamfundet\nI starten af 2001 blev udviklingsplanen for Vodder Sogn “Vodder Sogn mod fælles mål” færdigudarbejdet. Den blev forberedt samtidig med at lokalsamfundet var i gang med at bygge Vodder IdrætsCenter (tidligere navn Vodder Sognegård)\nVodder Sogn mod fælles mål (dansk version)\nTowards common goals for Vodder Sogn\nBUIF sælger BAMBUSE-sokker :-)\nLopper på Torvet i Højer\nUkrainske flygtninge er flyttet...\nFarvel og goddag til Købmanden


Som rejsende fik jeg mulighed for at prøve den nye E-M5 Mark III i Sydtyrol i en uge. Det var helt unik og meget anbefalelsesværdig oplevelse for dem, der elsker natur og storslåede landskaber. Det var uden tvivl den perfekte oplevelse til dette formål.\nJeg må sige, at jeg er meget imponeret over, hvor kompakt og let det er, og alle de nye funktioner, det er udstyret med. Olympus har tænkt på alt. Fordi det ikke er så stort og mere kompakt, får man nemmere et godt greb, hvilket er en fordel for mange.\nForbedringerne er meget mærkbare, hvilket man allerede konstaterer, når man tjekker vandbestandigheden for kamerahuset og objektiverne i regnen uden at skulle bekymre sig om dråber, der rammer kameraet. Jeg er nu perfekt rustet til at bruge timevis på at fotografere rådyr i et naturreservat.\nFordi det er et lille kamera, er det meget diskret, men hvis man vil fotografere dyr ude i naturen, anbefaler jeg, at man ud over at bruge en meget alsidig optik med en god zoom, som f.eks. M.Zuiko Digital ED 12-200mm F3.5-6.3, placerer sig bag nogle træer. Man kan også bruge lydløs optagelse for at sikre, at man ikke skræmmer dyrene væk.\nDer er meget stejlt på opstigningen op til tinderne i Stelvio-området, og derfor er det afgørende, at det udstyr, man har med sig, er alsidigt og samtidig let. I dette tilfælde havde jeg to objektiver med mig, M.Zuiko Digital ED 12-40mm F2.8 PRO, som er en meget alsidig optik til enhver situation, og M.Zuiko Digital ED 14-150mm F4-5.6 II. Den første blev brugt til landskaber, og den anden var i tilfælde af, at jeg skulle tæt på dyr i naturen igen, som det var tilfældet med et fint murmeldyr. Jeg kan godt lide at benytte mig af lyset tidligt om morgenen og sidst på dagen. Det er de bedste tidspunkter til at finde det ultimative lys på de højeste tinder.\nJeg har ved flere lejligheder oplevet at stå med meget tungt udstyr og flere batterier og overveje, om det skulle med på ekspeditionen eller ej. Olympus E-M5 Mark III med kun ét batteri var tilstrækkeligt til en hel dag. Selv optagelse af video på opstigningen, uden at det var nødvendigt med et ekstra stativ eller en stabilisator.\nUde på ruten befandt jeg mig ofte i bjergrige områder, hvor der blæste meget og ikke var noget sikkert sted til at skifte objektiver, så jeg var nødt til at gøre det på stedet. Det er vigtigt at kunne skifte linsesystem hurtigt, og det er en af de ting, der bekymrer mig mindst ved Olympus, fordi efter flere års brug af systemet har det endnu ikke været nødvendigt at rengøre sensoren. Og ikke alene det – jeg kan vide mig sikker på, at jeg uden problemer kan skifte objektiver i alle slags vejr. Jeg fik i øvrigt selskab af et par æsler, som var nysgerrige efter at se, hvorfor jeg sad på jorden.\nEfter en uge med forskellige tests af Olympus E-M5 Mark III må jeg sige, at det er det perfekte kamera til rejsebrug – det er let, har udskiftelige objektiver, er præcist og har meget hurtig fokusering, så det vil leve op til forventningerne for alle rejsefotografer, der har brug for let udstyr i rygsækken.


Varenummer (SKU): RHATRUECONNECT1SI Kategorier: ear, Høretelefoner, In\nRHA TrueConnect Trådløse in-ear høretelefoner der bliver lavet af det store mærke RHA giver dig HiFi oplevelser, som er lidt ud over det sædvanlige. Drejer det sig om lyd eller billede, får du hos HiFi Klubben oplevelsen, der giver glæde. God lyd og godt billede forudsætter, at dit grej kan stå distancen, og det grej er godt og driftsikkert og formår at få det bedste ud af kilden og om dit signal kommer fra analoge eller digitale lydkilder, er ikke så vigtigt. Og her leveres kvalitet direkte til dig, så køb trygt og glæd dig til bedre HiFi.\nRHA TrueConnect Trådløse in-ear høretelefoner findes stadig i Top-10 eller tæt på i varegruppen Høretelefoner – In-ear. Du får oven i købet hele 30 dages returret oven i hatten når du køber din vare. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres RHA TrueConnect Trådløse in-ear høretelefoner ved den velkendte shop HiFi Klubben, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg er der helt sikkert noget for dig, som jo fx kan være den vare du kigger på lige nu. Når der handles i webshop kan priserne findes lavere end i butikker- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nKøber du varer online, giver de dig lidt bedre rettigheder, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Dine varer skal kunne returneres i 14 dage. efter du har købt dine varer, og nogle webshops har valgt at give mere og det kommer dig tilgode som forbruger. At handle online giver dig også en anden fordel, som er et stort udvalg, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Og du kan faktisk sammenligne priser i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at bære alle varerne fra butikkens hylder hele vejen gennem butikken og hjem til dig selv. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, og det giver en god fleksibilitet for dig. I onlineshoppen er der ingen kø køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.


Mange har svært ved at komme af med det bløde mavefedt, som bare ikke vil forsvinde, lige meget hvor mange løbeture og mavebøjninger, de foretager sig. Det kan ofte være smart at finansiere din bil gennem din forhandler, men kun hvis det er et godt tilbud. Fedtfrysning kan nemlig gøre store underværker for den såkaldte bh-delle.Hvis den valgte klinik har et mindre mundstykke, er der som oftest også mulighed for at få behandlet dobbelthagen. Derfor bør området først blive behandlet, når såret er helet, betændelsen er væk, eller eksemen er gået i sig selv igen.Forskellige fedtfrysningsmaskinerDe forskellige klinikker har ikke altid den samme slags maskine til at udføre fedtfrysninger med. Derudover kan din kreditværdighed selvfølgelig også have betydning. Her er der en mulighed for at forhandle, da bilforhandleren jo også gerne vil sælge bilen og derfor kan være villig til at give afkald på også at få penge for at formidle lånet. Fremmedlegemet kan eksempelvis være en pacemaker eller et indopereret broknet.Områder med eksem, sår eller betændelseOmråder med eksem, sår eller betændelse behandles ofte ikke, da en nedkøling af disse lidelser/gener kan have en negativ virkning på området. Du skal dog huske, at banken er en forretning, som skal tjene penge, og at du derfor er kunde i virksomheden på samme vis som i andre virksomheder. Herunder ses en liste over personer, som ikke er egnet til fedtfrysninger.Cerix er blevet kåret til Danmarks bedste klinik indenfor fedtfrysninger. Løbetiden bør derfor være kortere, hvis du kører mange kilometer om året, men det vigtigste er, at du afvikler gælden inden den forventede værdiforringelse på bilen. Billånsberegner Det er ikke nødvendigt at bruge det finansieringsselskab, som din bilforhandler samarbejder med. Derudover vil du ikke på samme måde kunne kontrollere, om det er fedtet på maven, der skal mindskes, og du oplever derfor ofte, at det er ”de forkerte steder”, som du taber sig på denne måde. På sammenligningslisten ovenover, kan du se forskellige renter på billån , og du kan finde og beregne det billån, der passer din økonomi bedst. Af denne grund bør kuldeallergikere ikke få udført en fedtfrysning.Personer der får blodfortyndende medicinDer er mange årsager til, at man tager blodfortyndende medicin. En fedtfrysning går nemlig ind og nedsætter antallet af fedtceller på området. Servicen er god og vigtigst af alt, så er kvaliteten af de udførte behandlinger ekstrem høj. I en sådan tilfælde kan du få en fedtfrysning, som kan afhjælpe det kosmetiske problem.Bh-dellen er den lille delle, som mange oplever, der sidder på ryggen under bh’en. Ved lån formidlet af bilforhandlere, er en del af etableringsomkostningerne långivers betaling til bilforhandleren for at formidle lånet. Størstedelen af dem, som tager denne slags medicin lider af sygdomme i hjertet eller kredsløbet, som fører til stor risiko for blodpropper forskellige steder i kroppen. Det er en af de nyeste maskiner på markedet, og den findes endnu ikke på særligt mange klinikker i Danmark. Mange kunder kommer ubevidst til at sætte banken op på en piedestal. Det er derfor en lidt langsommelig proces, hvor du først kan se det helt endelige resultat efter nogle uger eller måneder. Man kan inden mødet lave et budget for at få et overblik over ens økonomi. Hvis banken kan se, at du er en attraktiv kunde, er der større incitament til at tilbyde dig mere favorable vilkår. Det er noget, som kan hæmme ved, at de ikke har lyst til at gå i korte nederdele, shorts eller tætsiddende leggings eller strømpebukser. Jo lavere renten er, jo sværere kan det være at presse renten yderligere ned, og derfor er det oftest nemmere at få slået noget af prisen på lån med høje renter. Det er de områder, der ses på listen herunder.Både øvre og nedre mave kan fedtfryses, og her er der tale om et større område, hvorfor en fedtfrysning af maven på de fleste klinikker er den dyreste slags behandling. Billån uden udbetaling Når du har besluttet dig for at optage et billån, kan du få finansieret lånet med eller uden udbetaling. Den kan for nogle være så irritabel, at stramme T-shirts og toppe er et no-go, og det er synd. Ved en konsultation vil behandleren finde frem til, hvor mange påsætninger forløbet bør indebære. Der er flere måder at finansiere din nye bil på, både gennem banken, selve bilforhandleren eller gennem et finansieringsselskab. Derfor bør du altid indhente alternative tilbud gennem en billånsberegner, så du ikke bliver snydt. Det skulle give en langt hurtigere og mere effektiv behandling end ved udelukkende at bruge nedkøling. Hvis du tror, du lider af gynækomasti, bør du kontakte din læge, for at få det undersøgt. De fleste irriteres ekstra meget af disse fedtdepoter, når de har tætsiddende tøj på, da dellerne bliver ekstra synlige herved.Har du først fået en delle på lænden, er det én af dem, som er ekstra besværlige at komme af med. Du behøver nemlig ikke at tage dig nogle forbehold, hvis du skal have en behandling, for du bliver ikke begrænset i dagens samt de efterfølgende dages gøremål, så som arbejde og sociale sammenkomster. Långiver ser nemlig ikke kun på værdien af bilen, når du får tilbudt et billån. Så behandleren kan måle op og finde ud af, om området kan behandles. Forældrekøb – alt, du bør vide. Kroppen kan nemlig ikke både nedbryde og udskille fedtceller på meget kort tid, men forskning har vist, at der er gode resultater at se efter nogle uger eller måneder.Hvor stammer fedtfrysning fraFedtfrysning er en forholdsvis ny teknologi. – er i orden, kan du godt få et relativt billigt lån, selvom det er uden udbetaling. Det er sådan lidt som at kaste med en terning. Her kan en fedtfrysning være et glimrende valg.Kærlighedshåndtag, bollehåndtag eller venstre og højre hofte. Billån Her kan du blive klogere på billån, så du har de bedste forudsætninger for at lave de rigtige økonomiske betragtninger, inden du vælger, hvilket lån du skal optage for at finansiere din nye bil. Få rabat på etableringsomkostninger Ligesom renter ofte kan forhandles, så gælder det også for etableringsomkostningerne. Så hvis du går efter et billån med udbetaling, kan du stadig gå efter at forhandle prisen på etablering af lånet ned. Hvis din kreditværdighed – fast arbejde, overskud i budgettet, fast ejendom, er gift, etc. Fabriksnye biler er lettest at få en bilfinansiering uden udbetaling til, hvorimod ældre biler ofte kræver en udbetaling. Hvis du har udset dig drømmebilen, men har ikke pengene til at finansiere hele købet selv, kan det måske være en god idé, at kigge på muligheden for at finansiere købet af den nye bil med et billån. Behandlingen foregår ved, at du først kommer ind til en konsultation med behandleren. Der findes i dag mange forskellige klinikker fordelt rundt om i Danmark, som tilbyder denne form for behandling. Personer som lider af denne overfølsomhed over for kulde, oplever kløe og eksem, når de kommer i kontakt med eksempelvis koldt vand eller kold luft.\nDet er typisk områder som maven, bollehåndtag, lænden, knæene, lår, BH-dellen og dobbelthager, som bliver behandlet med fedtfrysningsteknologien. Den lave temperatur får fedtcellerne til at krystallisere, det bevirker, at de slås ihjel, og de vil efter nogen tid naturligt blive udskilt fra kroppen. Men ét af de steder overskydende fedt har med at sætte sig, er netop her. I modsætning til andre former for fedtfrysninger, kombinerer Lipocontrast varme og kulde, det kaldes også termisk kontrastlipolyse. Førhen var det meget populært med fedtsugninger af knæ, men med den nye teknologi kan en fedtfrysning af knæene i dag gøre store underværker. Kært barn har mange navne. Årsagen hertil er, at det giver lånudbyderen en sikkerhed i, at du som låntager har penge på kontoen. Det vil I blandt andet komme ind på til den konsultation, der haves inden behandlingen udføres for at sikre, at behandlingen ikke vil skade på nogen måde.\n. Og når det drejer sig om lår, er det ofte to, tre eller fire gange, som giver det bedste resultat.Mandebryster er et andet ord for gynækomasti, som betyder at mandens bryster vokser. Tag derfor ikke priserne for givet og vær ikke bange for at tage en forhandling med banken om billånet skal være med eller uden udbetaling. Det har altså betydning, når du forsøger at finde den billigste finansieringsmulighed for din nye bil. Fedtceller på lænden kan være så irriterende og svære at få til at forsvinde igen ved træning, at en fedtfrysning er den rigtige vej frem.Nogle personer oplever, at overskydende fedt har det med at sætte sig ved knæene. I vores sammenligningsliste ovenover har du mulighed for at sammenligne priser på billån og derved finde den løsning, der passer dig bedst. Det er uhyre svært at styre, hvor på kroppen fedtet vil blive nedbrudt ved at motionere og træne. Dog findes der områder, som hyppigst bliver behandlet, og som giver fantastiske resultater ved en eller flere fedtfrysninger. Løbetiden på dit billån afhænger af, hvor lang tid du regner med at have bilen. Det gør det nemmere at målrette behandlingen på det specifikke område, og derudover har maskinen også en speciel ‘gel pad’, som øger komforten.Lipocontrast er udviklet af den spanske producent Clinipro. En ting, du skal også skal tænke over, før du optager et billån, er lånets løbetid. I forhold til renten, så varierer den med bilens alder, bilmærke og udbetalingens størrelse, men renten på en fabriksny bil er oftest lavere end ved en ældre bil. Det er ufarligt, men giver ofte et kosmetisk problem for mange mænd samt nedsat selvværd. Derfor bør du sammenligne lån. Først opvarmes huden, herefter nedkøles den, og slutteligt opvarmes den igen. Billån uden udbetaling kan forhandles ned Det kan være fristende at lægge pengene til udbetalingen, hvis du alligevel har dem stående. Men du kan også prøve at forhandle renten ned på billånet uden udbetaling. Måske er du heldig og slår en sekser.Sådan foregår behandlingenCerix er blevet kåret til Danmarks bedste klinik indenfor fedtfrysninger. Men mere om dette senere.Bivirkninger ved fedtfrysningEn af de helt store fordele ved fedtfrysning er de ganske få bivirkninger, der er ved behandlingen. Dette gælder både ved lån med eller uden udbetaling. Derfor bør du sammenligne lån. Du skal være opmærksom på etableringsomkostningerne og gebyrer og især ved lån uden udbetaling, skal du være ekstra opmærksom på skjulte omkostninger. Dermed er der mindre risiko for, at lånudbyder ikke taber penge på billånet. Få overblik over din økonomi Når man skal forhandle billån med sin bank, er det en fordel at kende sin økonomi godt. Mandebryster kan dog også skyldes overskydende fedt, som har det med at sætte sig på brysterne\nUnofinans - Lån 75.000 kr. - Svar med det samme.


Lollands Bank >> Anmeldelse >> Hvad kan banken tilbyde dig\nSti til denne side: Lånekassen / Oversigt over danske banker / Lollands Bank\nLollands Bank er en sund lokalbank, der har sit stadfæste på Lolland, som du nok allerede havde regnet ud på grund af bankens mundrette navn. Banken er en gammel bank, som har rigtig mange år på bagen – og derfor også rigtig mange års erfaring.\nHvis du leder efter en ny bank, der ved, hvad de laver, kan du altså trygt stole på Lollands Bank. Du kan desuden læse meget mere om banken herunder, hvor du kan finde en masse forskellige informationer om banken og bankens tilbud til både privat- og erhvervskunder.\nDu kan også læse meget mere om Lollands Bank på Lollands Bank egen hjemmeside her.\n1 Hvem er Lollands Bank?\n2 Hvor er bankens filialer?\n3 Åbningstider for Lollands Bank\n4 Lollands Bank for privatkunder\n5 Lollands Bank og den daglige økonomi\n6 Netbank hos Lollands Bank\n7 Lollands Bank mobilbank\n8 Vælg forskellige kort\n9 Få hjælp til lån hos Lollands Bank\n10 Få billige forsikringer gennem banken\n11 Få hjælp til pensionen\n12 Lollands Bank for unge\n13 Aktieselskabet Lollands Bank\n14 Hjælp til investeringerne hos Lolland Bank\n15 Lollands Bank erhverv\n16 Lollands Bank – Altid Nærværende\nHvem er Lollands Bank?\nLollands bank blev stiftet for mere end 100 år siden, nemlig den 7. februar 1907. Dengang blev banken grundlagt under navnet Lollands Handels- og Landbrugsbank. Navnet kom af, at banken blev grundlagt af en række lokale erhvervsdrivende og landmænd fra Vestlolland. Banken blev grundlagt med det formål at kunne tilbyde en ny og bedre bankløsning til de lokale, fordi der var en stigende utilfredshed med de daværende pengeinstitutter i området.\nFørst i 1977 – 70 efter grundlæggelsen af banken – blev banken omdøbt til Lollands bank, som man også kender den i dag. I 2013 valgte Lollands Bank og Vordingborg Bank at fusionere – og Lolland Bank blev altså det fortsættende pengeinstitut, hvorfor banken stadig har sit meget mundrette navn i dag.\nBanken har en lang række forskellige samarbejdspartnere, som gør det hele lidt bedre og mere sikkert for dig som kunde. Blandt andet er Lollands Bank medlem af Finans Danmark og Foreningen af Lokale Pengeinstitutter. Derudover samarbejder banken blandt andet med Totalkredit, BankInvest, SparInvest, ValueInvest, Letpension, Privatsikring og PFA. Ikke nok med at banken selv kan kalde sig for ekspert, samarbejder den altså også med rigtig mange forskellige ekspertvirksomheder inden for forskellige områder.\nHvor er bankens filialer?\nBanken er en lokalbank i ordets bedste forstand. Banken har nemlig filialer i de forskellige lokalområder på Lolland, hvorfor kunder altid er i nærheden af en filial. Dette hænger rigtig fint sammen med bankens slogan, som er ”altid nærværende”, hvilket naturligvis kan forstås på flere forskellige måder. Du finder flere forskellige filialer rundt omkring på Lolland, nærmere bestemt her:\nLollands Bank Nykøbing F.\nLollands Bank Rødbyhavn.\nUanset hvor på Lolland du befinder dig, er der altid en Lollands Bank i nærheden. Det er en betryggende service for dig som kunde – uanset om du er privat- eller erhvervskunde i banken.\nPå denne side kan du få et overblik over de forskellige filialer. Her kan du også kontakte de forskellige filialer samt se medarbejderne, der sidder i de forskellige afdelinger. På den måde kan du kende din bank en lille smule, inden du overhovedet har besøgt den.\nÅbningstider for Lollands Bank\nÅbningstiderne for Lollands Bank er lette at finde ud af. Selvom banken har flere forskellige filialer, er åbningstiderne nemlig de samme. Det betyder, at du altid kan regne med, at telefonerne er åbne på det samme tidpunkt, og at kassen er bemandet. Lollands Banks åbningstider kan du se her:\nKassen har åbent hver mandag til fredag fra klokken 13.00 til 16.00. Den første og sidste bankdag i måneden har kassen åbent fra klokken 10.00 til 16.00. Der er altså et stort tidsrum hver dag, hvor du kan komme i kontakt med din lokale bankrådgiver, hvis du har brug for det.\nLollands Bank for privatkunder\nLollands Bank siger selv, at de er en full-service lokalbank for både private og erhverv. Det betyder altså, at du som privatkunde kan få en service, der når rundt om alt det, du har brug for. Det er i virkeligheden sjældent, at de fleste i har brug for deres bank. Det er ofte kun i forbindelse med lån og lignende, at der er brug for rådgivning fra banken. Hos Lollands Bank kan du altid få den rådgivning, du har brug for. Dette gælder, uanset om du er på jagt efter billige forsikringer, rådgivning om pension, bolig, bil og meget andet. Kort sagt kan du forvente altid at få den rådgivning, du har brug for fra Lollands Bank. Dette bliver også tydeliggjort, når vi kigger på alle de samarbejdspartnere, som Lollands Bank har. Disse var vi inde på tidligere.\nLollands Bank og den daglige økonomi\nDet er vigtigt at have styr på privatøkonomien. Det giver en større sikkerhed og mere ro i maven. Derfor er det også heldigt, at Lollands Bank kan hjælpe dig med at bevare overblikket over din privatøkonomi samt at rådgive dig om den.\nHos Lollands Bank kan du blandt andet åbne en budgetkonto, ligesom banken kan hjælpe dig med at lægge et budget, hvis du har brug for det. Banken kan også hjælpe dig med alt fra forsikringer til pension; noget som alt sammen påvirker din privatøkonomi. Dette kommer vi ind på senere her på siden.\nDer er meget, der påvirker privatøkonomien. Meget af det kan du læse mere om hos Forbrugerrådet Tænk ved at klikke her. Ligeledes kan du læse mere om forskellige banklån og lignende, så du kan blive klogere på emnerne, inden du kontakter banken.\nNetbank hos Lollands Bank\nUnder Lollands Banks åbningstider kan du se deres åbningstider; her kan du også se, at banken er nem at få fat på, fordi den har en forholdsvis lang åbningstid. Dog kan du selv holde styr på din økonomi fra hjemmet, når banken ikke længere har åbent. Lollands Banks netbank gør det nemlig utrolig nemt for dig selv at holde et overblik over din økonomi.\nDu kan logge ind på Lolland Banks netbank fra din computer, uanset hvor i verden du befinder dig. Det betyder, at du altid kan holde øje med dine konti, overføre penge og lignende, selvom du ikke befinder dig i nærheden af banken. Du kan logge på netbanken, uanset om du er privat- eller erhvervskunde – der er dog to forskellige netbanker til de forskellige formål. Hvis du er privatkunde, men også erhvervskunde, kan du få lov til at kigge på dine erhvervskonti gennem din private netbank og omvendt. Det gør det meget nemmere og meget mere overskueligt for dig at håndtere og kontrollere din private økonomi og din virksomheds økonomi.\nLollands Bank mobilbank\nFor at gøre banken endnu mere fleksibel for dig, har Lollands Bank lavet en mobilbank, som du let og hurtigt kan benytte dig af. Det betyder, at du ikke engang behøver at være i nærheden af din computer eller banken for at kunne administrere dine konti. Du kan i stedet gøre dette direkte fra din mobiltelefon – og du skal faktisk ikke bruge andet end den. Dette gør det blot endnu lettere for dig at holde overblikket over din privatøkonomi. Gennem mobilbanken kan du holde øje med dine konti, du kan overføre penge, bestille valuta og meget andet. Mobilbanken får du ved at indstille den app, som Lollands Bank udbyder. Denne er gratis, og du skal derfor ikke betale ekstra for den service, det er at kunne klare dine daglige bankforretninger direkte fra telefonen.\nHvis du vil bruge Lolland Banks mobilbank, skal du blot gøre følgende:\nHent Lolland Banks mobilbank på din telefon eller tablet. Dette kan du gøre i App Store eller Google Play.\nKlik på ”Adgang og Sikkerhed”.\nKlik på ”Min Mobilbank”.\nTilmeld dig til mobilbanken.\nÅbn App’en på din telefon eller tablet og brug den adgangskode, du har lavet på din netbank.\nNår du først er kommet i gang med at bruge mobilbanken, er det hele meget nemt og simpelt. Mobilbanken er opbygget meget intuitivt, og derfor er den meget brugervenlig og nem for almindelige privatkunder at finde rundt på. Dette gælder, uanset om du bare skal holde øje med dine konti, lave overførsler eller tilmelde til betalingsservice.\nVælg forskellige kort\nHos Lollands Bank kan du som privatkunde vælge mellem rigtig mange forskellige slags kort. Lollands Bank mener nemlig – og det gør vi bestemt også – at det skal være nemt at komme til dine penge, uanset hvor du befinder dig. Uanset om du skal bruge et hævekort, et betalingskort eller kreditkort, og uanset om du skal bruge det i udlandet eller i Danmark, kan du få den rigtige kortløsning hos Lollands Bank.\nDet er en klar fordel, at det er så nemt at få det rigtige kort, der passer til dit behov. Det er ligeledes nemt at gøre indsigelser eller på anden måde kontakte banken, hvis der er problemer med kortet. Dette kan du nemlig gøre ved at kontakte banken direkte, men du kan også blot gøre det via Lolland Banks netbank.\nFå hjælp til lån hos Lollands Bank\nFor de fleste privatkunder er det vigtigt, at banken kan være behjælpelig, når der skal lånes penge. Hvis dette også er vigtigt for dig, kan du roligt søge hjælp hos Lollands Bank. Hos Lollands Bank er det både muligt at optage billån og boliglån – samt forbrugslån og lignende. Dette gælder naturligvis kun, hvis banken finder dig kreditværdig, ligesom alle andre steder. Helt sikkert er det dog, at banken har lokale rådgivere, der altid står klar til at hjælpe og rådgive dig, hvis du ønsker at optage et lån, der kan finansiere dine drømme.\nDet er umuligt at sige, hvad et lån hos Lollands Bank koster. Dog kan det siges med sikkerhed, at et lån i banken ret sikkert er billigere end et lån online. Dette skyldes, at rentesatsen typisk er lavere, samt at der ikke er forskellige høje gebyrer på lånet. Dette gælder også for et lån hos Lollands Bank. Hvis du vil kende den nøjagtige pris på lån i banken, er du dog nødt til at kontakte banken selv for at få svar.\nFå billige forsikringer gennem banken\nForsikringer er en del af det, der påvirker din privatøkonomi. Derfor er det også en stor fordel, at Lollands Bank rent faktisk kan rådgive dig om dine forsikringer; din bank vil nemlig ofte kende dine forsikringsbehov bedre, end du tror.\nLollands Bank har et samarbejde med Privatsikring. Derfor kan du tegne dine forsikringer hos Privatsikring gennem Lollands Bank. Dette er en stor fordel, fordi det kan være med til at overskueliggøre din privatøkonomi. Ligeledes er det en stor fordel, hvis du ikke selv er den store haj til at gennemskue forsikringspriser og -dækninger. Hos Lollands bank kan du nemlig få rådgivning om forsikringerne af din egen personlige og lokale bankrådgiver.\nFå hjælp til pensionen\nPensionen er en vigtig tid, og uanset om den ligger langt ude i fremtiden eller tæt på, er det vigtigt at få vished omkring pensionens økonomi. Dette kan du få hos Lollands Bank. Hos Lollands Bank kan du få rådgivning omkring din pension. Du kan få et overblik over dine pensionsordninger, og hvilken betydning disse har for din tid som pensionist. Du kan altså på mange måder få vished over, hvordan dit liv som pensionist bliver, hvis du søger rådgivning omkring det hos Lollands Bank. Derudover kan Lollands bank hjælpe dig med at finde ud af, om du er forsikret godt nok, frem til du bliver pensioneret; er du dækket, hvis du bliver syg, og er din familie dækket, hvis du dør, inden pensionsalderen?\nLollands Bank samarbejder med Letpension, som er stiftet af omkring 100 pengeinstitutter med filialer i Danmark. Letpension har sammensat forsikring og pension på en sådan måde, at det gør det mere overskueligt for dig – og din bankrådgiver. Således kan du være sikker på, at pensionen og forsikringerne er i orden, hvis du søger rådgivningen omkring det hos Lollands Bank.\nLæs mere om pension her\nLollands Bank for unge\nLollands Bank tilgodeser ikke kun dig som privatkunde. Banken tilgodeser også dine børn. Banken gør nemlig meget for både børn og unge, så de får den bedste økonomiske start, som muligt. Blandt andet er der mulighed for at oprette en børneopsparing for forældre, bedsteforældre, oldeforældre og sted- og plejeforældre med børn/børnebørn/oldebørn/plejebørn mellem 0 og 14 år. Der er ikke noget maksimum for indbetalinger, ligesom der heller ikke er et minimum. Du kan altså tilpasse børneopsparingen efter din egen økonomi.\nHvis barnet er mellem 0 og 15 år, kan det få en jackpotkonto. Med den følger forskellige fordele, herunder en bedre rente på indestående. Derudover kan børn låne en legetaske med legeredskaber til børnefødselsdagen, de kan få en sparegris, og de kan få et gratis MasterCard Debit, når de fylder 13 år.\nNår man er mellem 15 og 30 år, kan man få en Ungkonto hos Lollands Bank. Dette er en stor fordel. Også her får man nemlig bedre renter på indestående, end man gør på almindelige lønkonti. Det er altså bestemt ikke dumt at være barn eller ung hos Lollands Bank.\nDu kan læse mere om, hvad Lollands Bank gør for børn og unge her.\nLollands bank er et aktieselskab, og derfor kan du altså også blive aktionær i banken. Hvis du bliver aktionær i banken, får du en lang række aktionærfordele:\nAktionær konti med rabat på dokumentgebyr og stiftelsesprovision.\nIngen årlig kortafgift på aktionærkontiene.\nGebyrfri kontanthævninger i alle bankers pengeautomater i Danmark.\nDer er altså nogle fordele ved at være aktionær i Lollands Bank. For at få gavn af aktionærfordelene skal du mindst eje 10 stk. aktier i banken. Aktierne i banken er aktiekapital, som ikke er dækket af indskudsgarantifonden.\nHjælp til investeringerne hos Lolland Bank\nHvis du som privatkunde ønsker at investere, kan du få hjælp og rådgivning hos Lollands Bank. Banken hjælper dig med at finde ud af, hvor risikovillig du er. Derefter vil rådgiveren naturligvis rådgive dig i, hvilke investeringer du kan lave. Ofte vil du blive tilbudt både at investere i aktier og obligationer – hvordan du vil investere, er dog helt og aldeles op til dig selv. Lollands Bank er blot en hjælpende hånd i form af rådgivning, som du kan tage imod, hvis du har lyst.\nLollands Bank erhverv\nHvis du har brug for en bank til dit erhverv, kan du troligt benytte dig af Lollands Bank. Banken har stor erfaring med at hjælpe og rådgive erhvervskunder. Blandt andet kan Lollands bank tilbyde erhvervsleasing, driftsfinansiering, anlægsfinansiering og ejendomsfinansiering. Sidstnævnte sker via deres samarbejdspartner DLR-Kredit. Derudover kan du også altid få den nødvendige rådgivning af en kompetent erhvervsrådgiver i en af de fire erhvervsfilialer, som banken har. Erhvervsfilialerne ligger i:\nDet er altså til en af disse byer, du skal, hvis du vil have personlig rådgivning som erhvervskunde. Du kan dog også altid selv styre meget af din bankforretning fra netbanken, som også findes til erhvervskunder.\nLollands Bank – Altid Nærværende\nLollands Bank er en lokalbank, der har filialer i seks forskellige byer på Lolland. Du kan altså være sikker på, at du får din egen personlige og lokale rådgiver, som kan hjælpe og rådgive dig økonomisk. Dette er en stor fordel og tryghed for dig, uanset om du er privat- eller erhvervskunde. Lollands bank har desuden et slogan, der hedder: ”Altid Nærværende”. Dette slogan er meget sigende for banken, som hele tiden er på pletten, når det kommer til at have kompetente rådgivere, der kan rådgive og hjælpe kunderne i lokalområdet.\nTlf.: 54 92 11 33\nBesøg Lollands Bank her


Klumme: I det store billede har nedlukningerne gjort os stærkere - Øregård Gymnasium\nKlumme: I det store billede har nedlukningerne gjort os stærkere\nElla bliver snart student og reflekterer i den forbindelse over tre år, som gik alt for hurtigt\nSå blev det endnu engang februar, som det har været så mange gange før, men nu i 3. g. Erkendelsen af at enden på min gymnasietid er nær, får nu sommerfuglene i maven til at rumstere, som var jeg 10 år gammel liggende foran juletræet fyldt med gaver på juleaftensdag.\nEn erkendelse, der får min mave til at snøre sig sammen, og allerede nu kan få mig til at savne selv de klassekammerater, der på sene aftener med et par timer til aflevering af en gruppeopgave, kunne få mit blod i kog – overvældet af stress. Erkendelsen af at antallet af modulerne fredag morgen, hvor selv klassens favoritlærere sættes på prøve af teenagere, der har været i byen aftenen forinden, og nu sidder med øl i håret, er talte. De dage, tror jeg, selv den dygtigste elev vil savne.\nJeg tror også, vi alle vil savne de dage, hvor vi på trods af vinterdage fra 08:10-16:20 i bælgravende mørke, alligevel havde hinanden. På skolen, hvor vi altid vidste, at der var kram at hente hos klassekammeraterne på dårligere dage, og hvor der altid var én at lave TikTok-danse med i pauserne sidst på dagen. Der var altid nogen, der lyttede, og der var altid nogen at lytte på. For en lille del af mig, noget der føles som et stik i maven – minder mig konstant om, hvad jeg føler, jeg er blevet frataget. De tre gymnasieår er væk med et snuptag, og det var tyv med det latinsk klingende navn “corona”, som stjal en betragtelig del af vores dyrbare tid.\nVi har lagt ører til pressemøder, næser til utallige af podepinde og fundet vores absolut maksimale dosering af tålmodighed frem i håbet om at udvise samfundssind. Jeg har haft corona og været 12 dage i isolation. Jeg har været heldig, men den følelse jeg sidder med nu er på aller bedste teenagemaner; følelsen af at være snydt for så meget af det, jeg forventede min gymnasietid ville være. Vi var ikke mange uger inde i første nedlukning, før at jeg følte, at en stor sort sky dvælede over min gymnasietid. For lad mig bare være helt ærlig: Corona-nedlukninger og virtuel undervisning har fyldt en stor del af min gymnasietid – heldigvis ikke kun på ondt, også lidt på godt.\nFor selvom gymnasiet har været den vildeste sociale rutsjebane, hvor jeg har mødt mine bedste venner, fået minder for livet og utallige input til min identitetsdannelse, så er den følelse, jeg sidder tilbage med nu en helt anden, end de, jeg forventede, da jeg var 16 år gammel og lige var startet i grundforløbet.\nEssensen af mine minder fra gymnasietiden er positive – ja, dejlige, men 2. g blev slet ikke det, jeg havde forventet. I mit hoved står 2.g i en parentes som i en bog, hvor ordet i parentesen blot er noget, man springer over.\nJeg har brugt utallige timer bag min computer, langt fra mine klassekammerater og skolen. Jeg har kæmpet for at forstå spanske bøjninger og matematiske ligninger uden for klasselokalets trygge rammer. Alligevel har jeg virkelig forsøgt at opretholde motivationen og glæden ved at gå i gymnasiet – men helt ærligt, så kan det ikke komme bag på nogen, at næsten alle tilvælger gymnasiet, fordi de bliver lokket af billederne af et fantastisk socialliv fyldt med venskaber, fester, grin og utallige minder.\nJeg synes, det er mega unfair, at jeg ikke fik alt det, de tidligere elever fik, og de kommende årgange får. Jeg fik ikke galla i 2.g eller utallige andre sociale arrangementer inklusiv gymnasiefesterne i 2. g , jeg savnede utallige dage på skolen i samvær med skolens 800 andre elever. På de værste dage begyndte jeg sågar at savne gåturen i det grå regnvejr mandag morgen på vej til skole for at have matematik.\nSom følge af coronaepidemien kan det næppe komme bag på nogen, at jeg har set meget til mine lærere på Teams. Og ej forglemme mine klassekammerater med morgenhår og i nattøj. Det har faktisk været helt rart at se sine medstuderende fra valgfagsholdet online på teams, hvor vi alle så lige morgentrætte ud. At opleve deres hverdags-frustrationer har skubbet os alle en smule tættere på den virkelighed, vi jo alle sammen delte.\nDagene på Teams og hele coronakrisens karakter har gjort op med perfekthedskulturen, som vi engang dyrkede. Vi er en hel generation i samme båd, der ved hjælp af Teams har formået at invitere og blive inviteret direkte ind i hinandens liv. Vi har oplevet, at vi nok i virkeligheden ikke alle er så forskellige igen. Virtuel undervisning gav mig tid. Tid til at reflektere. Tid til at pleje venskaber i min boble på et helt nyt niveau. Tid til at gå ture. Tid til mig selv. En tid, som fremkommer mig lettere terapeutisk, når jeg tænker tilbage. Og på en travl februar dag med tre afleveringer, så vil jeg (næsten) gerne erkende, at jeg glimtvis savner noget af den tid. Tiden, hvor jeg havde tid.\nNu banker et nyt kapitel på døren, og jeg kan allerede nu mærke solens stråler og studenterhuens bånd rundt om mit hoved. Den uvished, som jeg ved giver ondt i maven hos de fleste 3.g’ere lige nu, tager jeg i stiv arm, for jeg ved, hvad vi som generation er i stand til. Jeg tror på, at vi er en generation, der er kommet ud markant stærkere. Vi har vist og lært os selv, at vi både kan møde op virtuelt på mørke dage og samtidig indgå i stærke sociale fællesskaber på trods. Vi har en bred palette af kompetencer, som jeg er sikker på, vil gavne os i svære situationer. Pludselig føles uvisheden om fremtiden overkommelig.\nJeg er sikker på, at vi en dag vil tænke tilbage og huske os selv på – at så var det ej heller værre, for vi kom stærke ud. “What doesnt kill you makes you stronger” blev klichéen, der viste sig at holde vand for mig og for min generation.\nI virkeligheden vil coronanedlukningerne nok ikke fylde det store, sammenlignet med savnet til de gode dage på Øregård, når vi inden så længe ser tilbage på vores gymnasietid i bakspejlet. Og som lovet utallige gange, når følelsen af ensomhed bag skærme, mundbind og afstandskrav fik selv morgendagen til at føles uendelige kilometer væk – blev alting godt igen. Nu er vi klar til næste kapitel og til en fantastisk studentertid.


Brandvarme kasseapparater: Detailsalget rammer historisk tredjeplads - 365DESIGN\n28. juni 2021| Retail/E-tail|Af Redaktion\nBrandvarme kasseapparater: Detailsalget rammer historisk tredjeplads\nEfter flere måneder med store udsving stiger detailsalget med 0,9 procent i maj. Hermed rammer detailsalget i maj det tredjehøjeste niveau nogensinde målt.\nDer er for alvor kommet gang i kasseapparaterne igen efter en lang periode med usikkerhed grundet Covid-19-restriktioner.\nDet viser analysen for detailsalget i maj måned 2021 tydeligt. Detailsalget lander nemlig på 115,3 og stiger dermed med 0,9 procent fra april til maj. Det oplyser Danmarks Statistik.\nStigningen får detailsalget i maj til at lande på det tredjehøjeste, der er registreret i statistikkens levetid siden starten af 2000. Det højeste niveau ramte detailsalget i marts 2021, da butikkerne slog dørene op igen.\nI perioden marts-maj 2021 ligger omsætningen i detailbranchen 13,7 procent højere end de foregående tre måneder. Udviklingen skal dog ses i lyset af, at perioden december 2020 – februar 2021 var påvirket af nedlukninger grundet coronarestriktioner.\nIsær to varegrupper hiver detailsalget op i maj. ’Fødevarer og andre dagligvarer’ steg med 0,6 procent, mens ’beklædning mv.’ steg med hele 11,5 procent.\nAnderledes så det ud med varegruppen ’andre forbrugsvarer’, der blandt andet tæller internethandel, som faldt med 0,5 procent.\nTallene er korrigeret for prisudvikling, sæsonudsving og effekten af handelsdage.


Download "Peripeti tidsskrift for dramaturgiske studier 18-2012"\n1 Peripeti tidsskrift for dramaturgiske studier Publikum\n2 Peripeti Peripeti og forfatterne Temaredaktion Louise Ejgod Hansen, Thomas Rosendal Nielsen og Stig Jarl Redaktion Janicke Branth, Erik Exe Christoffersen (ansv.), Michael Eigtved, Solveig Gade, Louise Ejgod Hansen, Falk Heinrich, Birgitte Hesselaa, Kjersti Hustvedt, Thomas D. Kragebæk, Jens Christian Lauenstein Led, Thomas Rosendal Nielsen, Laura Luise Schultz, Kenn Lund Nielsen, Elin Andersen, Rasmus Malling Skov og Mads Thygesen. Layout: Kenn Lund Nielsen Omslagsfoto: Copyright Mie Brinkmann. PARSIFAL ET OPERAKORSTOG. FIX&FOXY 2012 Tryk: Werks Offset Oplag: 500 ISSN: Peripeti udgives af Afdeling for Dramaturgi (Aarhus Universitet) i samarbejde med Teatervidenskab (Københavns Universitet) og Dramatikeruddannelsen (Aarhus Teater). Tidsskriftet udgives med støtte fra Forskningsrådet for Kultur og Kommunikation. Alle temaartikler er fagfællevurderede. Redaktionsadresse Peripeti Afdeling for Dramaturgi Institut for Æstetisk og Kommunikation, Aarhus Universitet, Langelandsgade 139, DK 8000 Århus C. Bestilling og abonnement Abonnement (to numre): 150 kr. Løssalg 100 kr. Internet: Peripeti udkommer to gange om året.\n3 Indhold Redaktionelt forord 4 Temaartikler Det, at det var livelive! 6 Publikums oplevelse af Jeg er drømmenes labyrint Af Anja Mølle Lindelof Aarhus mod Herning 23 En samtale om fans, fodbold og forestillinger Af Louise Ejgod Hansen Minnesplatsen som process och performance 35 Det urbana konstverket Af Charlott Neuhauser Hvem er publikum, når de ikke kun ser på? 45 Publikum som medskabere i TeaterMAKværks forestilling Bevar mig vel Af Astrid Hansen Holm Enjoy Poverty, Please 58 Renzo Martens brug af et dobbelt publikum Af Jeppe Kristensen Opera/teater i nye formater 77 Teaterkunstverkets liveness i HD-teknologiens tidsalder Af Live Hov Hatar män teater? 90 Af Rikard Hoogland Portrættet Heiner Goebbels 101 Af Laura Luise Schultz Værket Værker der virker 107 Af Laura Luise Schultz 3\n4 Essays Publikum i øjenhøjde 117 Af Pernille Welent Sørensen Marina Abramović: The Artist Is Present 123 Af Tove Vestmø Jeppe-maskinen Af Ida Krøgholt Anmeldelser Traces af Les 7 Doigts de la Main på Republique 135 Spor og tæmningen af cirkus og showbiz Af Michael Eigtved Frank Wedekinds Lulu iscenesat af Katrine Weidemann 140 For lækker til Lulu Af Bent Holm Manifest 2083 af Christian Lollike 144 Breivik i nær total Af Georg Metz Bøger Thomas Bredsdorff: Ironiens pris 147 Stilfigur og livsholdning: Thomas Bredsdorffs forsvar for kritisk oplysnings ironi Af Niels Lehmann Birgitte Dam: Teater live nye tendenser 152 Eva Klinting: Det store teaterprojekt Hvordan ser det senmoderne teater ud? Af Erik Exe Christoffersen English Summaries 158 Tidligere udgaver af Peripeti 159 4\n5 Redaktionelt forord Det har været oplagt for redaktionen at sætte fokus på en afgørende del af scenekunsten, nemlig publikum. En del, der på nogle måder kan synes en smule overset i teatret og i den teatervidenskabelige forskning. Men også en del, som der i disse år er en overvældende interesse for såvel scenekunstnerisk som kulturpolitisk. De forskellige vægtninger af publikum peger på, at publikumsbegrebet i høj grad er værdibaseret. I en æstetikfaglig tradition har det faktisk tilstedeværende publikum været uinteressant, fordi værket har været i centrum som det væsentlige. Igennem mange år er der dog blevet sat spørgsmålstegn ved denne meget skarpe adskillelse af værk og modtager. Begreber som performativitet og teatralitet har medvirket til, at det efterhånden er næsten en selvfølgelighed, at publikum betragtes som en væsentlig teatervidenskabelig kategori. Det har dog ikke ændret på, at det empiriske publikum stadig er et perifert element i teatervidenskaben. Som den tyske teaterforsker Christopher Balme tørt konstaterer i sin The Cambridge Introduction to Theatre Studies (2008), så modsvares erkendelsen af publikums centrale betydning i teatret ikke af en tilsvarende kvantitet i teatervidenskabelige studier med fokus på publikum. Det synes altså stadig at være sådan, at det er det, der foregår på scenen, der er det vigtigste. Med digitalisering som et kulturelt grundvilkår er der sat fokus på interaktivitet og brugerinddragelse som udfordringer til aktuel teaterproduktion. Og fra scenekunstnernes side synes der at være en stor vilje til at eksperimentere med relationen til publikum. Hvordan kan de inddrages? Kan man gennem en højere grad af interaktion skabe scenekunstformer, der i højere grad appellerer til generationen af digitalt indfødte? Her får det let en selvstændig værdi, at publikum er aktivt, at de er medskabende. Den positive værdisætning af den aktive deltager over for den traditionelle teatergænger som en passiv modtager overser dog det faktum, som den franske filosof Jacques Rancière påpeger i Le spectateur émancipé (2009), nemlig at også den stillesiddende teatergænger er aktiv, nemlig som fortolker og reflektør over det, der sker på scenen. Kulturpolitisk synes fokus på publikum at være konstant selvom den danske (og europæiske) teaterstøttestruktur i høj grad er rettet mod produktion, er målsætningen med at støtte teater publikumsorienteret. Og måske endnu mere i disse år, hvor medierne konstant sætter fokus på antallet af tilskuere senest med diskussionen af tallene for teaterbesøg i Kulturministeriets undersøgelse af danskernes kulturvaner. Men kulturpolitisk handler det lige så meget om, hvem teatergængerne er, og her er målsætningen om publikumsudvikling ved at komme i fokus på mere end enkelte teatre. Seebergudvalgets rapport Scenekunst i Danmark. Veje til udvikling (2010) pegede på publikumsudvikling som en helt afgørende del af en fremtidig teaterpolitik, og selvom den nu gennemførte scenekunstlov ikke revolutionerede teaterlandskabet, er miljøet selv begyndt at arbejde mere strategisk med denne form for brugerorienterede målsætninger, hvor den afgørende værdi er et mangfoldigt publikum. Bidrag Der er altså nok at tage fat på, og vi har med dette tema fået muligheden for både at synliggøre den teatervidenskabelige forskning i publikum og publikumsbegrebet og at vise den mangfoldighed, der på det teatervidenskabelige område præger tilgangen til publikum. I den første artikel, Det, at det var livelive, analyserer Anja Mølle Lindelof ud fra en kvalitativ empirisk undersøgelse publikums oplevelser og vurderinger af forestillingen Jeg er drømmenes labyrint (Københavns Musikteater, 2011). Lindelof argumenterer for, at sådanne oplevelsesanalyser kan yde et nødvendigt bidrag til refleksionen over hvilke værdikriterier, der bør ligge til grund for teaterstøtten i DK og andre steder. Herefter analyserer Louise Ejgod Hansen i Aarhus mod Herning fire teatersamtaler\n6 (fokusgruppeinterviews) gennemført i henholdsvis Herning og Aarhus om forestillingen Hvid Stolthed (Svalegangen 2011). Analysen afdækker, hvordan de fire gruppers forskellige kendskab til og involvering i det aarhusianske fodboldmiljø, som forestillingen beskriver, har indflydelse på deres oplevelse og vurdering af forestillingen. Charlott Neuhauser viser i Minnesplatsen som process och performance, hvordan Denkmal für die ermordeten Juden Europas i Berlin engagerer besøgeren intellektuelt og følelsesmæssigt. I dialog med især Nicolas Whybrow analyserer Neuhauser, hvordan mindesmærket som urbant værk medierer et spil mellem by og publikum, der maner til både aktivisme og introspektion. Astrid Hansen Holm analyserer forestillingen Bevar mig vel af TeaterMAKværk og diskuterer, hvad anvendelsen af 3D-lyd og hovedtelefoner betyder for publikums perception af og medskabende iagttagerposition i værkets performative rum. Titlen beskriver spørgsmålet: Hvem er publikum, når de ikke kun ser på? Under titlen Enjoy Poverty, Please analyserer Jeppe Kristensen Renzo Martens dokumentarfilm, Enjoy Poverty, på baggrund af Niklas Luhmanns samfundsteori. Kristensen viser, hvordan filmens iscenesættelse for og med et dobbelt publikum medfører en problematisering af en række funktionssystemers blinde selvtilstrækkelighed herunder kunstsystemets, eksemplificeret ved filmen selv. I sin artikel Opera/teater i nye formater introducerer Live Hov til det hastigt fremvoksende fænomen: digital udgivelse og transmission af operaforestillinger. Spørgsmålet er på den ene side, hvilke konsekvenser medieringen har for publikums oplevelse af operakunsten, og på den anden side, hvad udbredelsen af sådanne fænomener betyder for afgrænsningen af teatervidenskabens genstandsfelt. Hatar män teater? spørger Rikard Hoogland i sin artikel, inciteret af både den statistiske uligevægt mellem kvindelige og mandlige teaterbrugere og en række hændelser i den svenske kulturdebat. Ud fra aktuel maskulinitetsteori og kultursociologi forsøger Hoogland at kvalificere diskussionen om, hvorfor der viser sig kønsbetingede forskelle i det potentielle publikums forhold til teatret. Dette nummers portræt af den tyske komponist og instruktør Heiner Goebbels (f. 1952) er skrevet af Laura Luise Schultz, som trækker forbindelser mellem Goebbels arbejder og bl.a. Robert Wilson, Gertrude Stein, Heiner Müller og Bertolt Brecht. Hun har ligeledes bidraget med Værket i dette nummer, som tager form af en diskussion af selve værkbegrebet; dets anvendelighed og udfordringer ift. aktuelle performative praksisser. I essay-afdelingen skriver Pernille Welent Sørensen om Teatercentrums arbejde med at give børn og unge ejerskab og medansvar for udviklingen og formidlingen af kulturtilbud. Tove Vestmø diskuterer energiudvekslingen mellem performer og publikum i Marina Abramović: The Artist is Present (MoMa, New York, 2010) med afsæt i et interview med performeren selv. Ida Krøgholt sammenligner iscenesættelsesgrebet i to af de tre opsætninger af Jeppe på Bjerget, som man har kunnet opleve på landsdelsscenerne i Michael Eigtved anmelder Traces af Les 7 Doigts de la Main på Teater Republique, Bent Holm anmelder Lulu iscenesat af Katrine Wiedemann på Det Kongelige Teater og Georg Metz anmelder Manifest 2083 af Christian Lollike på CaféTeatret. Endelig bringer vi tre boganmeldelser. 6\n7 Artikel Det, at det var livelive! Foto: Miklos Szabo Happy Days in the Art World Det Kongelige Teater 7\n8 Det, at det var livelive! En undersøgelse af publikums oplevelse af Jeg er drømmenes labyrint Af Anja Mølle Lindelof Interessen for publikumsudvikling er udgangspunktet for denne forestillingsnære undersøgelse af publikums oplevelser af forestillingen Jeg er drømmenes labyrint (Københavns Musikteater, september 2011). Gennem kvalitative publikumsinterviews, klassediskussioner og workshops med gymnasieelever samt anmeldelser fra universitetsstuderende formulerer artiklen forsøgsvist et svar på spørgsmålet om, hvad der kan bidrage til en mindeværdig teateroplevelse. Med de tre bærende elementer i publikums oplevelse af forestillingen ( det intime rum, musikken og den komplekse dramaturgi ) som prisme identificeres tre centrale aspekter af publikums oplevelser, nemlig liveness, forståelse og autenticitet, og i forlængelse heraf diskuteres om og hvordan teatrets kendetegn som kollektivt mødested og som live-medium kommer til udtryk i beskrivelserne af publikums oplevelser. Interessen for publikum At publikums tilstedeværelse anses som konstituerende for de performative kunstarter er en kendt sag. En forestillingsanalyses objekt er netop den kontekstuelle begivenhed og live-interaktionen mellem scene og sal (Sauter 2000, s. 49). Det ekspliciteres i ideen om en performativ æstetik, som er karakteriseret ved, at værket forstås som en begivenhed og tilskueren som en medproducerende aktør (Jalving 2011, s. 69). Fremhævelsen af publikums aktive rolle konkretiseres som en gensidig energiudveksling mellem scene og sal, et self-refererende og foranderligt feedback loop (Fischer- Lichte 2008, s. 38, min oversættelse). I Eigtveds forestillingsanalyse er det ligefrem oplevelsen, tilskuerens forbrug, der fokuseres på (2003, s. 38), men det er symptomatisk, at svaret på en særlig kulturforms potentiale ligger hos analytikeren, der betragtes som en særligt privilegeret tilskuer, der nok deler oplevelsen med det øvrige publikum, men i kraft af sin særlige forhåndsviden, metodik og interesse er i stand til at drage mere vidtgående konklusioner om forestillingen (ibid.). Publikum er i denne forståelse tilsyneladende først og fremmest en teoretisk og homogen størrelse. Også fra andre sider findes interessen for publikum. Med den oplevelsesøkonomiske orientering mod konsumption sættes der ofte lighedstegn mellem individ, forbruger og del af et publikum (Abercrombie & Longhurst 1998, s ), men også udviklingen inden for sociale medier har betydning for valg af samværsformer (Baym 2010). Den udvikling betyder ifølge kulturministeriets teaterudvalg, at teatret som kollektivt mødested og live medie kan ( ) siges at være et parallelt bud på en 2.0 generations netværksbaserede sociale fællesskaber, kommunikationsformer og krav om instant, her og nu-reaktionsradius samt mulighed for interaktiv respons. (Kulturministeriet 2010, s. 8). Hvis dette fokus på interaktion, netværk og socialt fællesskab skal tages alvorligt, er det næppe længere analytikeren, men netop det resterende publikum, hvis evalueringer må betragtes som privilegerede en tanke, som repræsenteres i den stigende interesse for publikumsudvikling (Hansen 2011). En naturlig konsekvens af den performance-teoretiske fremhævelse af et aktivt publikum, 8\n9 Anja Mølle Lindelof og oplevelsesøkonomiens og netværkssamfundets formulerede fokus på interaktive oplevelser og publikum som co-creators (Connor 2008), er en øget interesse i publikums oplevelse af mødet med forestillingen. Interessen er ikke kun af videnskabelig karakter, men afspejler en aktuel kulturpolitisk prioritering (jf. f.eks. Damvad 2012) og har dermed direkte relevans for kulturinstitutionerne. Med et økonomisk imperativ til at arbejde strategisk for at sikre et større og mere mangfoldigt publikum samt at berige deres oplevelse (Kawashima 2000) bliver det i et institutionelt perspektiv interessant at indarbejde kvalitative publikumsundersøgelser som en naturlig del af teatrenes måde at evaluere teaterbegivenhedens kvalitet. Dette kan bidrage til at supplere traditionelle succeskriterier, som baserer sig dels på anmelderes, kollegers og andre eksperters kvalitative vurdering og kvantitative mål som f.eks. indtjening og antal solgte billetter (Scollen 2009, Radbourne 2010). På baggrund af en analyse af en række teatres indsamling af feedback fra publikum argumenterer den australske teater- og publikumsforsker Jennifer Radbourne for, at det netop er ved at gå i dialog med publikum og sikre deep feedback, at institutionerne kan opnå viden om og værdsætte publikums oplevelser og derigennem skabe varige publikumsrelationer og øge produktionen af kvalitetsoplevelser (ibid.). Her udvides interessen i publikum (både det eksisterende og det potentielle) fra at være målgrupper, som skal nås gennem udvidet markedsføring eller abstrakte størrelser i æstetisk sammenhæng, til at ses som konkrete grupper af enkeltindivider. Publikums oplevelser, forventninger og erfaringer kan kaste lys over både den konkrete æstetiske erfaring i forestillingens feedback-loop og på publikums kvalitative vurdering af forestillingen i relation til en hverdagserfaring, da æstetiske domme uundgåeligt hænger sammen med etiske grundantagelser (Frith 1996). Dermed rækker en kvalitativ undersøgelse af publikums oplevelser ud over selve forestillingen og nærmer sig et socialantropologisk felt, og interessen for publikums oplevelser signalerer et potentielt perspektivskifte fra, hvad teatret gør ved publikum til, hvad publikum gør med teatret (jf. Schrøder et al. 2003, s. 35ff). Spørgsmålet er, hvordan man kombinerer interessen for publikums oplevelser med teatret som en æstetisk udtryksform eller med andre ord, hvilke strategier teatret kan arbejde med for at udvikle oplevelsen af deltagelse og inddragelse blandt et mangfoldigt publikum inden for institutionens eksisterende fysiske rammer og æstetiske traditioner. Empiri og metode Udgangspunktet for nærværende undersøgelse er Jeg er drømmenes Labyrint, som spillede på Københavns Musikteater i september Forestillingen indgår i det interregionale teatersamarbejde Teaterdialog Øresund 1, hvor tre teatre og to universiteter på tværs af Øresund har indgået et samarbejde om et konkret kommunikations- og publikumsprojekt, og det er i den sammenhæng, at nærværende undersøgelse er foretaget. Analysens empiri udgøres af materiale, som på forskellig vis dokumenterer publikums individuelle oplevelser af forestillingen. Der er tale om: 1) 12 korte publikumsinterviews med tilfældigt udvalgte publikummer foretaget over fire aftener umiddelbart efter forestillingen samt to opfølgende interviews. 2 2) Klassediskussion og mini-workshop med en københavnsk gymnasieklasse, som 1) Se også 2) Disse to samt tre korte interviews er foretaget af Anne Mette Nørskov. Se i øvrigt Nørskov (2012) for en komparativ analyse af interaktive strategier for forestillingsmødet med Jeg er Drømmenes Labyrint som en af tre eksemplariske forestillinger. 9\n10 Det, at det var livelive! arbejdede med forestillingen i forbindelse med et teatertema i danskundervisningen, hvor de skrev anmeldelser. 3) Anmeldelser fra 43 studerende på Performance-design, RUC, skrevet i forbindelse med et obligatorisk kursus i analyse og dokumentation, som arbejdede med anmeldelsen som genre. Forestillingen blev ikke behandlet i undervisningen, men indgik som et eksempel til anmeldelse. Desuden suppleres med interviews og uformelle samtaler med teatrets ledelse og medvirkende i forestillingen samt skriftligt materiale produceret af Københavns Musikteater i forbindelse med forestillingen. Inden for alle tre grupper fandtes både erfarne, mindre erfarne og nye teatergængere, og aldersmæssigt spænder de deltagende fra 16 til ca. 60 år. Der er en overvægt af unge studerende indenfor Humaniora og gymnasieelever med teater som fag, fordi disse grupper begge er blandt forestillingens eksplicitte målgrupper (KMT 2011a). Københavns Musikteater arbejder eksplicit med at lave teater for unge, som ikke er ungdomsteater, men rigtigt teater, som fanger dem i hullet mellem børne- og ungdomsteater og voksenteater (egen samtale med administrativ leder, oktober 2011). I denne artikel analyseres og tematiseres den viden, som det samlede materiale giver om publikums oplevelser af den konkrete forestilling. Da artiklen har publikums oplevelser i centrum, må redegørelsen for de metodiske valg træde i baggrunden, blot skal det bemærkes, at der selvsagt er stor forskel på informanternes bevæggrunde for at gå i teatret og på karakteren af de forskellige repræsenterede materialetyper. F.eks. rummer anmeldelsen som genre en kritisk diskurs, som står i kontrast til den umiddelbare intensitet, hvormed publikum udtrykker sig i interviews foretaget lige efter teaterbesøget, og tilsvarende rummer de opfølgende interviews naturligt nok flere personlige refleksioner og relationer til dagligdagen end både anmeldelser og vox pops. Det vanskeliggør direkte sammenligninger mellem centrale udsagn, men kan samtidig ses som en styrke i forhold til den induktive tilgang til materialet i ønsket om at identificere gennemgående temaer på tværs af både materialeformer og publikumsgrupper. Det skal også fremhæves, at valget af (egne) studerende som informanter først og fremmest er begrundet i forestillingens målgrupper og ikke ud fra overvejende pragmatisk grunde. 3 Efter en kort introduktion til forestillingen handling og iscenesættelse samt til Københavns Musikteater præsenteres publikums oplevelser af forestillingen i en form, der så vidt muligt afspejler det billede, som det samlede materiale tegner af forestillingens centrale aspekter og vægtningen af dem. Det sker under overskrifterne: Det intime rum, musikken og den komplekse dramaturgi. Københavns Musikteater & Jeg er drømmenes labyrint Forestillingen Jeg er drømmenes Labyrint er baseret på den afghansk-franske eksilforfatter Atiq Rahimis delvist selvbiografiske roman af samme navn: Den beskrives i pressematerialet: Jeg er Drömmenes Labyrint er en fortælling om den unge student Farhad, der under den sovjetiske besættelse af Afghanistan, bliver arresteret og tortureret. Han bliver reddet af en ung enke, der tager Farhad til sig. De oplever kærligheden sammen. En meget smuk og empatisk kærlighed. Imod alle odds slæber de sig gennem en labyrint af drømme og mareridt. Det ender med, at Farhad må tage beslutningen om enten at vove livet eller kapitulere og 3) For en grundlæggende diskussion af metoder inden for publikumsundersøgelser henvises til Schröder et al. (2003). For metodiske overvejelser i forbindelse med studier af teaterpublikum henvises til f.eks. Scollen (2009) og Reason (2004). 10\n11 Nina Gram Foto: Svend Berggren. Om iscenesættelsens intention forklarer instruktøren: Vi gider jo ikke høre flere skæbnesord, eller om hvor hårdt alle de andre har det (...). Så her ligger der jo også det at sige det bliver du sgu tvunget til. Det er en klar beslutning: vi står ikke pænt bare og fortæller den, nej vi føler den, vi mærker og vi sanser det hele (citeret efter Nørskov 2011). flygte fra sit hjemland. (Pressemeddelelse KMT, august 2011) 4 Forestillingen spillede på Københavns Musikteater, hvis eksistens kun ganske få af de adspurgte kendte til i forvejen. Ja, men vi ville ikke have vidst, at den var der, er flere gymnasieelever enige om, da jeg spørger, hvorvidt de kunne forestille sig at se forestillingen, hvis ikke de var kommet med skolen. Allerede her starter teateroplevelsen, som når mødet med teatret beskrives som her: En lille oase midt i byen. Gemt væk og skjult. Stedet som kun de færreste kender. Fra mund til mund bliver der fortalt om netop dette hemmelige sted. Jeg brød koden og opdagede Københavns Musikteater en kold aften i oktober. Med en vis selvironisk græsrodsretorik har Musikteatret da også markedsført sig med sloganet Københavns mest oversete teater. Overraskelsen over ikke at kende til stedets eksistens på trods af dets centrale beliggenhed i indre København med spektakulære naboer som Cafe Sommersko og Rundetårn ekspliciteres af flere (først og fremmest af de studerende, som kan formodes at have deres jævnlige gang i nærheden af teatret), og flere beskriver opdagelsen af dette lille, intime sted i positive vendinger. Af de få, som kendte Københavns Musikteater i forvejen, havde alle undtagen én personlige kontakter til ansatte i huset. 4) For en introduktion til forestillingens audiovisuelle watch?v=rovfgu9_e08 (besøgt oktober 2012). 11 udtryk se\n12 Det, at det var livelive! Teatret har eksisteret siden 1995 under flere forskellige navne, men med samme ambition om at præsentere nyskabende musikteater at fungere som et musikdramatisk væksthus (KMT 2011). Teatret er et af ti mindre københavnske teatre, som under navnet Byens levende scener deler betegnelsen intimteater og en kunstnerisk ambition om at give publikum udfordrende teateroplevelser på nært hold (www.levendescener.dk). Med den lille scene og kerneord som vækstlag, fornyelse og kreativitet anes en selvforståelse som undergrundsteater, der harmonerer fint med oplevelsen af at blive en del af en lille udvalgt skare, som det beskrives i citatet ovenfor. Tilsvarende forklarer en hyppig teatergænger valget af forestillingen på det for ham hidtil ukendte teater som et resultat af ønsket om finde alternative forestillinger. Det er altså ikke kun selve teaterbygningen, som er lille og intim; intimteatrets indbyggede nærhed mellem aktører og publikum er også afgørende for oplevelsen af Jeg er drømmenes labyrint. Det intime rum Det intime rum er det, der først og fremmest karakteriserer oplevelsen af forestillingen. Selve forestillingsrummet og dets iscenesættelse er afgørende for oplevelsen af mødet mellem publikum og skuespillere (McAuley 2000) og for den rumlige og mentale atmosfære (Böhme 2002). I Musikteatrets store sal med plads til 100 tilskuere fremhæves det intime, der som allerede nævnt er kendetegnende for Københavns Musikteaters genius loci (Eigtved 2003), yderligere i forestillingens iscenesættelse: Alt i alt ventede jeg mig et klassisk teaterstykke. Men det, jeg så, da jeg kom ind, var fuldstændig anderledes. Intet var, som jeg troede. Scenen var en del af os, og vi var en del af scenen. Stykkets absolutte force er nærheden, skriver en studerende, og det understreges af, at den rumlige opmærksomhed fremhæves af publikum i et omfang og med en vægt, der viser den afgørende betydning, stedet og teaterrummets design har: Jeg går stille ind i det ukendte uden at sige en lyd. Jeg kan mærke mit hjerte banke hurtigere og hurtigere, jo længere ind jeg kommer. Stemningen af nysgerrighed, forventning og en smule nervøsitet kan tydeligt mærkes af alle i det lille og intime rum, der udgør scenen. Her stinker af en forfærdelig blanding af sved og løg. Her er mørkt. Langs siderne er der opsat stole og foran disse, små puder. Jeg sætter mig på en stol og kigger rundt. I Musikteatrets rektangulære black box placeres publikum på stolerækker og puder på gulvet på begge langsider, og forestillingen udspiller sig som en række tableauer, der foregår forskellige steder i rummet. Det intime rum optræder som et gennemgående træk, der relateres til en gennemgående fornemmelse af intensitet og inddragelse. Det forklares dels med den fysiske nærhed, som nævnes i gentagne formuleringer som, at man følte, at man var en del af det, fordi man var så nært på, og dels med at man som publikum aktivt skulle orientere sig i salen, fordi man til tider sad midt i scenerummet, hvilket virkede meget intenst og dragende, og andre gange faktisk måtte sidde og vende sig rundt for at finde ud af, hvor der sker noget. Med til det intime rum hører iscenesættelsens sansemættede udtryk. Når dørene åbnes til Musikteatrets store sal er forestillingen allerede i gang, og der er lagt op til sansning fra begyndelsen, hvor ( ) fornemmelsen af, at være i et fangeskab spreder sig hurtigt over min krop. Med patruljerende soldater, et barn med hovedet i en trøstende, tørklædeklædt kvindes 12\n13 Nina Gram Foto: Kristian Nielsen. De omfattende nærværs-beskrivelser fortæller, at teaterrummets intime design opleves som et virkningsfuldt alternativ, der har afgørende betydning for den samlede oplevelse. skød og en fortvivlet ældre mand med bare tæer i det krøllede jakkesæt, akkompagneret af en melankolsk duet for klarinet og bratsch, er scenen sat fra første øjeblik, og iscenesættelsen arbejder eksplicit med en konstant og direkte påvirkning af sanserne. Ikke mindst gør inddragelsen af lugtesansen og lugten af løg, som også er et tema i historien, indtryk. Også følesansen aktiveres, og når den indledende spænding udløses i kampscener mellem Farhad og soldaterne, er det voldsomt og kropsligt i en sådan grad, at det nærmest opleves som en fysisk kraft: Vi sidder langs væggene, støbt ind i en fremmed mands drømmeverden, trykket ned mod gulvet, blæst op mod siderne, og man finder sig selv svævende i luften i et uvant univers med krig, vold og blod, tilsat live mellemøstlig munkesang og musik. Mens langt de fleste fremhæver det intime rum som noget positivt, fortrækker enkelte at sidde distanceret som i den klassiske forståelse af teater, og polariseringen artikulerer et spændingsfelt mellem nærhed og distance, som jeg vender tilbage til. Her skal det i første omgang understreges, at den artikulerede modsætning mellem klassisk teater og det, der opleves i Musikteatret er fælles for alle, uanset om de foretrækker det ene eller det andet. Og det vil sige, at det skarpe skel mellem scene og sal, der kendes fra prosceniumsteatret, tydeligvis beskrives som normen, som intimscenen forstås som et konventionsbrud med. Musikken En væsentlig rolle for skabelsen af det intime og stemningsmættede rum tilskrives musikken, som alle adspurgte uden undtagelse fremhæver i positive vendinger. Musikkens virkning og funktion beskrives på forskellige måder, som kan forklares som forskellige niveauer, hvorpå man kan forstå 13\n14 Det, at det var livelive! musikalsk betydning (Bonde 2009). For det første fremhæves musikkens dramatiske karakter, og hvordan den underbygger den dystre og desperate stemning godt : Samspillet mellem (hovedpersonens) desperation, og de pivende bækkener, rumlende bas og den listende citar gør stemningen nærværende. Her er musikken betydningsbærende for den dramatiske udvikling (en syntaktisk funktion hos Bonde), når temaer gentages og udvikles, som handlingen skrider frem, og spændingsopbygning, dynamik, dissonerende harmonik eller melankolsk melodik udpeger centrale aspekter af handlingen og forstærker oplevelsen af personernes følelsesmæssige indre. For det andet har musikken det, der hos Bonde kaldes en semantisk funktion, hvor musikken i modsætning til den forestillingsinterne, syntaktiske logik, refererer til noget, der ligger uden for forestillingen og f.eks. i kraft af eksotiske instrumentvalg og musikalske idiomer hjælper til at placere handlingen geografisk: Når jeg lukker øjnene og bare lytter, bliver jeg grebet af en helt fantastisk stemning. Som jeg vågnede op i Bagdad og lige pludselig befandt mig på et kæmpe marked på det lokale torv, hvor der i baggrunden blev kaldt ind til bøn. Jeg bliver ramt af musikken Jeg kan mærke musikken! Mens formulering at blive ramt af og kunne mærke musikken har metaforisk karakter, peger den tilbage på den centrale oplevelse af også fysisk at blive påvirket af forestillingen. Således er musik også for det tredie et fysisk fænomen; det er svingninger, der sætter luften i bevægelse og forplanter sig i rummet, både når det kommer direkte fra instrumentet og igennem højtalerne. Musikken kan simpelthen fornemmes fysisk f.eks. som nogle for øret ubehagelige frekvenser eller taktilt som f.eks. puls, der påvirker kroppen: Der var episoder, hvor mit hjerte bankede i takt med musikken og skuespillernes råben, skriver en. Under hele forestillingen ligger et redigeret lydspor, som integrerer livemusik med bearbejdede reallyde, og lydsporet forstærkes i højtalere i alle rummets fire hjørner. Man kan nærmest tale om et filmisk lydbillede og parallelt til filmmusikkens karakter af unheard melodies (Gorbman 1988) er det da også hos de fleste oplevelsen af musikken som sådan, der fremhæves. Alligevel formulerer mange det som et stort plus og flere (især gymnasieelever) som en overraskelse, at musikken er live. Det, at musikerne er fysisk tilstede, og at duoen suppleres med flere af skuespillerne undervejs, er et eksempel på musikkens pragmatiske funktion, hvor det er in situ interaktionen og den sociale praksis, snarere end den klingende lyd eller det akustiske aspekt, som er betydningsfuld. I samme åndedrag skal nævnes, at det, når der nævnes konkrete eksempler på auditive momenter, ofte drejer sig om afspillede lydeffekter og indtalte monologer, som opleves som brud på indlevelsen og noget der virkede fraværende i et ellers så intimt rum. Igen fremhæver beskrivelserne sansepåvirkningerne og de fysiske indtryk, hvilket peger på, at der er interessant viden at hente ved at fokusere på en fænomenologisk funderet analyse af forestillingens performative udtryk fremfor (alene) på forestillingens narrative logik. Den komplekse dramaturgi Det betyder dog ikke, at dramaturgiens rolle er udspillet. Forestillingens intime og dunkle atmosfære skabes ikke alene af den rumlige og lydlige iscenesættelse, men også i gestaltningen af fortællingens mentale rum. Handlingen er i sig selv en barsk historie om meningsløs magtudøvelse, ulykkelig kærlighed og en flygtnings tabte identitet. Og historiens drømmende og usammenhængende karakter understregeres af de dramaturgiske greb: Det ene er fortællingens brud på hændelsesforløbets kronologi. Historien fortælles ved brug af flashbacks og gentagelser, hvor fortællerstemmens ældre jeg ser tilbage på enkeltstående episoder fra fortiden, som de genopleves i erindringen. 14\n15 Anja Mølle Lindelof Kernen i handlingen udspiller sig to gange, første gang uden forhistorien, så alt virker abstrakt og usammenhængende. Som publikum sidder du og prøver at finde sammenhængen. Du forstår ikke helt det fremmede univers, eller hvad det egentlig er der sker. Først til sidst falder alle prikkerne på plads. Først langsomt træder sammenhængen frem, og dramaturgien understreger på den måde historiens drømmende karakter. I den dramatiske bearbejdning af romanforlægget tilføjes yderligere et dramaturgiske greb: Fortællerstemmen splittes i to: Fortælleren i forestillingen agerer en blanding af Farhads sjæl og spøgelse. Han guider publikum, gennem monologer, men også aktiv deltagen i forestillingens forløb, til at opnå en erkendelse af det virvar af følelser, der udspilles i Farhads sind. Fortællerfigurens poetisk fabulerende recitationer, som bærer fortællingens narrative sammenhæng, står i skarp kontrast til de intense episoder med slåskamp, blod og stegte løg, som beskrives ovenfor. Det er meget som at læse en bog, er et umiddelbart indtryk, og at forestillingen stiller krav til publikum om fortolkning formuleres ganske klart af en studerende: Historien som blev fortalt var forholdsvis simpel, men blev præsenteret indviklet og tvang fortolkeren til at aktivere intelligensen. Ligesom flashback forsinker forståelsen, slører sammenblandingen af de to figurer de kausale sammenhænge: Der er to udgaver af Farhad på scenen samtidig, og på afgørende steder i handlingen overtager den ældre endda den yngres plads. Den manglende logisk-narrative sammenhæng, som dette dramaturgiske greb udvirker, er afgørende for oplevelsen. Enten illustrerer forholdet mellem de to forestillingens kerne ( ) Her bliver det på fortrinligste vis muligt at observere krop og sjæl som to uafhængige størrelser. Eller engagementet går ganske simpelt tabt i en usammenhængende og uforståelig historie to yderpunkter af oplevelen af sammenhængen mellem dramaturgi og scenografi. Mellem nærvær og distance Beskrivelsen af den positivt overraskende oplevelse af nærvær og intimitet er gennemgående for materialet. Alligevel aktualiserer både scene/sal-organiseringen og den sanselige iscenesættelse en spænding mellem nærvær og distance. Der sad man så og var vidne til de barske hændelser på scenen, men samtidig blev man hele tiden gjort opmærksom på, at det jo bare er noget vi leger, for lige overfor sad dele af publikum og skilte sig ud fra de virkelighedstro rammer, der ellers var bygget op. Det, der først og fremmest forstyrrer, er opmærksomheden på det øvrige publikum, hvis tilstedeværelse, gestik og mimik i kraft af de scenografiske valg bliver en del af kulissen: Jeg ved ikke hvorfor, men jeg begyndte at tælle mænd, siger en af de mere erfarne teatergængere. Andres latteranfald, hosteanfald, hvisken og irriterende lyde kommenteres, og sådanne auditive forstyrrelser kobles i flere tilfælde til en visuel opmærksomhed på publikums bevægelser. Samtidig understreger en kommentar som Jeg kan se at mange sidder dårligt og skifter stilling hele tiden dette fjerner vist ikke kun min opmærksomhed fra scenen, hvordan bevidstheden om publikum giver også en konstant påmindelse om ens egen eksponerede placering. Den eksemplificeres f.eks. ved et vist kildrende ubehag ved bogstaveligt talt at sidde i rampelyset, ligesom det, at skulle gå over scenen i tilfælde af at måtte forlade salen, momentvis overskygger det, der sker på scenen. Opmærksomhed på det øvrige publikum og dets betydning fremhæves også i andre 15\n16 Det, at det var livelive! publikumsundersøgelser, bl.a. hos Reason (2004), hvis informanter taler om det øvrige publikum som én gruppe, et indforstået de, som ikke inkluderer informanterne selv. Dobson og Pitts nuancerer denne pointe, idet de konkluderer, at der hos førstegangspublikummet ofte findes en oplevelse af, at de øvrige og erfarne koncertgængere lyttede dybere og bedre, hvilket betød, at førstegangsbesøgende blev mere opmærksomme på og ofte kritiske overfor deres eget koncentrationsniveau (2011, s. 365). I modsætning hertil er det bemærkelsesværdigt, at ingen i nærværende undersøgelse i beskrivelserne positionerer sig selv som udenforstående eller som uerfarent publikum, heller ikke i de tilfælde, hvor en manglende erfaring med teater fremhæves. Tværtimod ligger der i irritationen over ukoncentreret opførsel fra andre blandt publikum en tendens til at se andre som de uerfarne. I forhold til et enkelt aspekt formuleres indirekte et vi og dem, hvor ganske mange unge, herunder først og fremmest gymnasieelever, er klare i deres holdning til at sidde på gulvet: Vi gider ikke sidde på puder!. Dermed formuleres antydningsvist oplevelsen af, at det netop er fordi, de er unge, at teatret mener, at de kan nøjes med puder. Også hos det ældre publikum forbindes puderne delvist med ungdom, nemlig når det af flere fremhæves at puderne er noget, man heldigvis stadig er ung nok til. Ikke mindst i forhold til det, der sker på scenen, medfører den store opmærksom på rummets indretning en konstant påmindelse om ens egen rolle som tilskuer. Dels i kraft af nærheden: Det skete knap en meter fra mig, hvilket i dén grad overtrådte min intimsfære og tilføjede stykket et skræmmende og livagtigt element. Dels fordi de spredte tableauers brud på centralperspektivet gør, at publikum bliver opmærksomme på deres egen placering i salen, hvor nærvær ét sted nødvendigvis betyder distance et andet: jeg ville ønske at jeg havde fået en anden plads, udbryder én, mens en anden fremhæver, at den rumlige organisering indebærer en risiko for, at et øjebliks uopmærksomhed bliver til en tabt kontekst. Så mens alle blandt publikum så at sige kan sidde på første række, omtaler mange også oplevelsen af afstand. Det skyldes bl.a., at grænsen mellem scene og sal, mellem aktører og publikum opretholdes stykket igennem. Uagtet den fysiske nærhed tager skuespillerne ikke notits af publikum og fastholder dermed publikum i rollen som betragtere. Kun i publikums bevægelse over scenen på vej mod publikumspladserne og med fortællerens indledende og momentane øjenkontakt med enkelte tilskuere overskrides den grænse mellem scene og sal, som det intime rum delvist ophæver. Publikum forbliver tæt på, men dog uden for rækkevidde på udskiftningsbænken hele kampen beskrives det metaforisk, og for nogle opbygger denne placering en forventning, der ikke indfries, en oplevelse af, at publikums fysiske nærvær ikke bliver udnyttet. Her medfører det intime og fysisk nærværende hos nogle en forventning om en mulighed for egentlig interaktion med det, der sker på scenen, mens iscenesættelsen omvendt ganske tydeligt fastholder den skarpe opdeling mellem publikum og scenen, så ikke engang lyskeglen fra den søgende lommelygte rammer publikum i mørket. Både i de korte interviews og i anmeldelserne sammenlignes med film og tv, og det fremhæves, hvordan det at være så tæt på skuespillerne og mærke deres vrede, sorg og glæde rammer hårdere på følelserne, end når det foregår på en skærm. Flere beskriver, hvordan forestillingens centrale tematik i kraft af iscenesættelsen forplanter sig i kroppen som følelsen af at være fanget, så man kan sige, at dette teaterstykke i allerhøjeste grad har det, som mange biografer nu til dags stræber efter, nemlig den fulde 3D - oplevelse. Her formuleres en klassisk opfattelse af live som det teknologisk umedierede. Mens sådanne formuleringer om sammenhængen mellem oplevet liveness og muligheden for indlevelse kan have tendens til at være floskuløse (Schrøder 2003, Reason 2004), knyttes de her tydeligt sammen med ganske konkrete oplevelser af fysisk nærhed, hvorfor der er tale om mere end blot gentagelser af præformulerede common sense-opfattelser af, hvad teater er 16\n17 Anja Mølle Lindelof for en størrelse. Eller som én af de unge valgte at formulere det i mangel af bedre: Det, at det var livelive, synes jeg, gør noget helt andet! Forståelse Mens der i beskrivelsen af det intime rum, den fysiske og til tider klaustrofobiske atmosfære og musikken er generel enighed om, at der er tale om en overbevisende og fængslende scenografi, er der stor forskel i vurderingerne af stykket som helhed. Det skyldes i høj grad dramaturgien, som af nogle kritiseres for at være obskur, forvirrende og usammenhængende, mens de samme tillægsord for andre bliver betydningsbærende for den samlede oplevelsen af en både fysisk og mental labyrintisk tilstand, som forestillingens titel henviser til: Forestillingen kører videre i sit eget obskure spor og håber på, at publikum kan følge med. Efterhånden som forestillingen skrider frem, indfinder der sig dog en herlig forløsning. Pludselig er der mening bag forvirringen! For Jeg er drømmenes labyrint er ikke bare en historie om en flygtning fra Mellemøsten. Det er en oplevelse af, hvordan sjæl og livsglæde frarives ens egentlige krop. For publikums forvirring og hele den obskure atmosfære er kun et lille skridt inde i Farhads verden, kun en brøkdel af hans følelser. Når der ikke opleves sammenhæng mellem dramaturgi, iscenesættelse og fortælling forbliver alle gode ambitioner ligegyldige: Jeg (opnår) aldrig at blive opslugt af historien. Heldigvis er der en masse smuk scenografi, som jeg kan hvile mit blik på og fascineres af, men hvor er det ærgerligt, når det er historien, jeg er kommet for at opleve ( Det) strider imod forestillingens oprindelige hensigter, som ifølge velkomsthæftet er at sætte fokus på baggrundshistorien hos de mennesker, der færdes i blandt os i dag. Jeg savner at føle den smerte og de tanker, som så smukt bliver beskrevet i Atiq Rahimis roman og forstår ikke, hvorfor Suad Demirovic, som spiller Farhad i hans kropslige legeme, ikke har fået tildelt rollen alene. Demirovic er en fortrinlig skuespiller og kan desuden, grundet sin personlige baggrund, bidrage til et meget mere autentisk billede af historiens forhold. De to citater præsenterer ikke alene yderpunkter i vurderingen, men de repræsenterer også to grundlæggende forskellige kriterier som baggrund for vurderingen: Enten en emotionel og kognitiv bearbejdning af sanseindtryk eller en begrebsliggørelse og narrativisering (Janzen og Vetner 2007). På den ene side fremhæves det at være tilstede her-og-nu, som det afgørende det er alene i situationen, i forestillingens samlede æstetiske udtryk, at forløsningen indfinder sig. Og hvis den udebliver, er der en tendens til at forklare den manglende forløsning som en fejl ved forestillingen, hvis manuskript f.eks. var for tyndt, skuespillerne for utroværdige eller opsætningen mangelfuld. På den anden side formuleres netop viden som nødvendigt (jf. Dobson og Pitts 2011), enten som i den ovenfor nævnte (negative) vurdering af forestilling i forhold til det litterære forlæg og programtekstens etablerede forventning, eller udtrykt som en formodning om, at et bedre forhåndskendskab vil forbedre oplevelsen. Ønsket om at forstå fremhæves som afgørende for oplevelsen et forhold som genfindes i Dobson og Pitts undersøgelse af førstegangsbesøgende til klassiske koncerter. Her antydes det, at dette ønske er langt mere fremherskende hos netop det uerfarne publikum og måske endda står i kontrast til det mere erfarne publikums oplevelse 17\n18 Det, at det var livelive! af koncerten som en lejlighed til at lade tankerne vandre (ibid, s. 371). Samtidig opretholder det teksttunge manuskript og den komplicerede dramaturgi forestillingen om teater som noget, som er svært at forstå, og som forudsætter forudgående kendskab for en optimal forståelse: Hvis vi ikke havde læst de der uddrag, ville jeg have været sygt lost!. For fuldstændighedens skyld skal det nævnes, at der for langt de fleste er tale om en blandet oplevelse, som placerer sig på et kontinuum mellem disse to yderpunkter. Troværdighed: Realisme eller autenticitet? Ligesom det intime rum skabte et dilemma mellem nærhed og distance kan man sige, at kontrasten mellem den forståelsesmæssige, mentale forvirring, som forestillingens komplekse dramaturgi skaber, og de umiddelbare og kropslige indtryk, som musikken og det intime rum fremkalder, fremstår som et dilemma mellem virkelighed og fiktion. Forholdet mellem virkelighed og fiktion anslås allerede i programtekstens referencer til aktuelle politiske hændelser og til en af skuespillernes personlige flygtningehistorie. Selvom forestillingens narrativ er fiktivt, er det en pointe, at både forlægget og iscenesættelse refererer til en reel verden, hvor mennesker beviseligt bliver udsat for tilsvarende hændelser. Flere fremhæver, at der er tale om en personlig fortælling, og hvordan den personlige baggrund bidrager til et autentisk billede af historiens forhold. På samme måde som ord som ægte, nærværende, intense, intimt, livagtige og præcise går spørgsmålet om troværdighed som en rød tråd gennem mit empiriske materiale. Som de to citater peger på er der ikke enighed om, hvad der karakteriserer det autentiske. Autenticitets-forestillingen er tæt knyttet til det æstetiske og fænomenologiske (Dehs 2012), og derfor synes det anvendeligt for beskrivelsen af kerneoplevelser på trods af dets indholdsmæssige uklarhed: det handler ikke om vores måde at bedømme kunst på, men mest om vores måde at forstå den på (ibid, s. 11). Radbourne fremhæver autenticitet som en central indikator for oplevet kvalitet, der grundlæggende omhandler oplevelsen af, at noget er sandt, og hun skelner mellem to former for autenticitet (Radbourne 2010, s. 3): For det første opførelsens tekniske standard og troværdighed i forhold til f.eks. det tekstlige forlæg og for det andet publikums følelsesmæssige oplevelse af forestillingens troværdighed i udtrykket og validering af publikums egne følelser. Der er ikke nødvendigvis sammenfald mellem denne sidste form for æstetisk autenticitet og den førstes fokus på noget oprindeligt eller ægte (Dehs 2012, s. 16). Uden at gå ind i en længere begrebsafklaring skal det her blot understreges, at autenticitet ikke er en essens i værket, men en værdi, som tilskrives igennem oplevelsen, og som derfor siger mere om den, der autentificerer end det, der autentificeres (Moore 2002). 5 Der er flere eksempler på betydningen af den tekniske realisering af instruktørens valg som omdrejningspunkt for oplevet autenticitet. Den kurdiske sanger, Massoud, fremhæves dels for sin sang og dels for sin personlige historie, som tilfører et konkret stykke virkelighed. Dette gælder også i citatet ovenfor, at autenticiteten kan sikres gennem en tydelig relation mellem historiens geografiske kontekst og skuespillernes udseende og (formodede) baggrund eller i fremhævelsen af, at der faktisk laves mad på scenen. Her opleves det virkelige som autentisk: Løgene og stegeosen er ægte, ligesom skuespillernes etniske baggrund afspejler den rolle, de spiller i stykket selvom det er skuespil, er det ikke bare noget, vi leger. Tilsvarende med musikken, hvor netop de indspillede reallyde oplevedes som et brud med forestillingens akustiske musikalske univers. Den tekniske 5) Som Dehs (2012) understreger, gælder det for alle fænomener, som vi kan forklare som sociale konstruktioner, at de alligevel har konkret betydning i verden. Autenticitetsbegrebet rummer ifølge ham netop den erfarede virkeligheds sanselige kvaliteter. 18\n19 Anja Mølle Lindelof standard behøver ikke at være realistisk for at opnå denne virkelighedstro effekt, så længe de iscenesættelsesmæssige valg, der er truffet, skaber en overbevisende ramme for handlingen, eksempelvis i form af de sparsomme, men virkningsfulde kulisser, som ikke er realistiske, men som symboliserer det enkle og hårde liv, og som i samspil med de øvrige æstetiske virkemidler skaber et autentisk univers. Det er tydeligvis udnyttelsen af det sansemættede og intime rum, som skaber en troværdig stemning. Heroverfor står den komplicerede dramaturgi, hvis dobbelte fortællerrolle netop bryder med fortællingens potentielle realisme, som scenografien på sin side fremhæver, når to på alle måder forskellige mænd spiller den samme person på samme tid og sted. Omvendt er det ikke nødvendigvis sådan, at ekspressive og symbolske momenter er uforenelige med det virkelighedstro. Et godt eksempel er da Farhads bror danser en spøgelsesdans, som afføder en dom over forestillingen som ugennemført og utroværdig. Ikke fordi dansescenens metaforiske karakter opleves som et brud på virkeligheds-kontrakten, men fordi publikum i løbet af dansen får frit udsyn til hans Björn Borg underbukser. Det er for mig meget usandsynligt, at en fattig og undertrykt mand fra Mellemøsten har undertøj til flere hundrede kroner. Hos andre opleves den dobbelte fortællerstemme som forestillingens kerne, og her er det realiseringen af en abstrakt idé, som vurderes som troværdig. Det skyldes i høj grad den fysiske nærhed, der som allerede beskrevet har potentiale til at overskride intimsfæren. Det autentiske i form af troværdighed i det følelsesmæssige udtryk og en validering af publikums egne følelser kommer her klart til udtryk i beskrivelser af, hvordan forestillingen går ind under huden, ikke kun som den fysiske iscenesættelse, men i kraft af skuespillernes energi og unikke udtryk, deres nærvær, af musikken, der kan mærkes og atmosfæren, hvis melankoli er altomfavnende, altomslugende, og som kan afføde mærkbare følelsesmæssige reaktioner hos publikum. I det øjeblik det intime og nærværende mister sin naturlighed, taber det også sin autenticitet, eller som det mere kritisk formuleres: Man mærker en enorm insisteren på at ville inddrage publikum i Farhads smerter og fastholdelse i drømmens labyrint. Og det måske i for høj grad. Udtryksviljen er stor, men det kan opleve som om, forestillingen skriver ofte med lidt for store bogstaver, hvor vi sagtens kan læse det med småt. Der anes her som i eksemplet med siddepuderne en afstandtagen til elementer, der kan tolkes som særligt målrettet unge eller et teater-uerfarent publikum, og det formuleres direkte i forhold til en dansescene, som med inddragelsen af The Doors ikoniske rocknummer Break on through (to the other side) skildrer handlingens lyseste moment og opleves en smule malplaceret, og jeg tænkte, da jeg sad der som publikum, at scenen var proppet ind i stykket, for at unge lettere kunne relatere til deres eget liv. 6 Spørgsmålet om identifikation, som berøres her, er så godt som ikke fremtrædende i materialet, men de få eksisterende kommentarer peger på, at det er et område, som er interessant at undersøge systematisk, bl.a. i forhold til målgruppetænkning som æstetisk strategi. Konkluderende bemærkninger om teatrets liveness Som det fremgår af ovenstående tillægges det intime rum og de mange sanselige påvirkninger en afgørende rolle i de mange beskrivelser af publikums oplevelser. Det er tydeligt, at intimteatrets 6) Vurderingen af denne scene deler i øvrigt ligesom stykkets anden dansescene, den tidligere nævnte spøgelsesdans publikums markant i to både i forhold til dens funktion i handlingen, kvaliteten af den synkrone koreografi og dens skarpe kontrast til forestillingens samlede udtryk. 19\n20 Det, at det var livelive! mulighed for nærværs-oplevelser opleves som et virkningsfuldt alternativ til prosceniumsteatrets fjerde væg, som på sin side repræsenterer hvad der opfattes som traditionelt teater. I sin undersøgelse af et ungt publikums oplevelse af liveness (Reason 2004) præsenterer Reason en nuancering af teateroplevelsens grundlæggende live-karakteristikum, nemlig en skelnen mellem liveness som henviser til samtidighed i konsumption og produktion og presentness, som fremhæver betydningen af at være kollektivt tilstede jf. teatret som et kollektivt mødested. Reasons intention er empirisk at forfølge en teoretisk diskussion og kritik af liveness-betegnelsen, og hans konklusion underbygger Philip Auslanders (1999) hovedpointe om, at centrale aspekter af oplevelsen af liveness ikke er enestående for live-performances, men snarere skal forklares som oplevelsen af presentness, som i lige så høj grad kan være en del af oplevelsen af ikke-live former for performance, som f.eks. en tur i biografen (Reason 2004). Heroverfor står nærværende undersøgelse af Jeg er drømmenes labyrint, hvor det omvendte synes at være tilfældet: Det er netop i det konkrete fysiske her-og-nu-møde mellem skuespillere og publikum, at det særlige ved denne forestilling opstår. Omvendt er der ikke én, der fremhæver det kollektive møde eller oplevelsen af presentness som noget, der har betydning for oplevelsen. Stykket kunne ellers godt lægge op til en oplevelse af publikum som en gruppe af kollektivt passive vidner til handlingen, der udspiller sig, men det omtales i hvert fald ikke i mit materiale. Kun i beskrivelsen af Københavns Musikteater som en oase antydes en oplevelse af publikum som en fælles enhed, derudover er det som nævnt tværtimod overvejende i negative vendinger, at det øvrige publikum får opmærksomhed. Denne markante forskel på denne undersøgelse i sammenligning med Reasons skyldes givetvis karakteren af de to forestillinger som ligger til grund for de respektive undersøgelser, men det er svært at vide, da informanternes udsagn hos Reason kun i meget begrænset omfang relateres til den valgte forestillings indhold og kontekst. Det betyder ikke, at Reason tager fejl, men undersøgelsernes modstridende resultater er et vægtigt argument for at nødvendigheden af at fastholde det æstetiske objekt som omdrejningspunkt for analysen af publikums oplevelser. Det skal tilføjelses, at Reason præsenterer detaljerede og relevante metodiske overvejelser om bl.a. valg af informanter og forholdet mellem oplevelse og sprog, som er fraværende i nærværende artikel. 7 Kritikken af hans undersøgelse er derfor samtidig en påpegning af, at ikke alle forskellige komponenter kan afdækkes samtidigt i udviklingen af et nyt tværfagligt felt, og at det derfor i forbindelse med studier som disse kan være nødvendigt at tøjle sin intellektuelle utålmodighed (Clarke 2009). Således indskriver nærværende artikel sig i et stadigt større korpus af undersøgelser, som tilsammen og med tiden vil skærpe det metodiske værktøj til at undersøge publikums oplevelser og udfordre etablerede forestillinger om, hvad denne viden kan bruges til. Slutteligt skal det nævnes, at flere interviewede uopfordret kommenterede glæden ved at få lejlighed til at tale om deres oplevelse og dermed understøtter, hvad eksisterende studier peger på (f.eks. Radbourne 2010, Lindelof under udg.), nemlig at en systematisering af publikums mulighed for at bearbejde oplevelsen i sig selv har potentiale til at optimere den. Det viser også, at mens det at tale om publikums oplevelse løsrevet fra publikums hverdagserfaringer giver indsigt i, hvad der opleves i salen, er en sådan undersøgelse samtidig med til at cementere forestillingen om publikumsudvikling som et teaterinternt og performance-fagligt anliggende frem for som et bredere socio-kulturelt spørgsmål om, hvordan teatret kan etablere fornyende relationer med publikum, som kan give publikum øget medejerskab og -indflydelse på teatrets praksis. Begge dele 7) Det er oplagt, at omstændighederne omkring teaterbesøget hvem tager initiativet og hvem følges man med har betydning for forventningerne til oplevelsens sociale karakter, og i den forbindelse skal det blot bemærkes, at også Reason inviterer egne studerende i teatret som informanter. 20


Denne bog giver inspiration til at søge disse oplevelser. På hver ø er der en række vandreture egnet til både nye og til mere erfarne vandrere. Forfatteren, som har besøgt alle øerne adskillige gange, finder det umuligt at udpege den "bedste tur". På hver ø er der flere typer af landskaber, og vegetationen veksler fra nord til syd – alt efter hvor den sparsomme nedbør falder.\nTurene er alle baseret på brug af offentlig transport, så man kan slippe for de, for en dansker, lidt vel "spændende" køreture på snoede, smalle bjergveje. De er alle tilgængelige fra de forskellige populære ferieområder, så man let kan veksle mellem dage på stranden og dage i det som oftest køligere højland.