Indvandringen til Danmark har det kostet danskere deres arbejde? - PDF\nDownload "Indvandringen til Danmark har det kostet danskere deres arbejde?"\nKirsten Filippa Lorentzen\n1 Søkelys på Norden Nikolaj Malchow-Møller, Jakob Roland Munch og Jan Rose Skaksen Indvandringen til Danmark har det kostet danskere deres arbejde? Den relativt store indvandring til Danmark gennem de sidste 20 år rejser spørgsmålet om, hvorvidt indvandringen påvirker danskernes beskæftigelse? I denne artikel analyserer vi, hvordan indvandrernes uddannelses- og beskæftigelsesmønstre adskiller sig fra danskernes. Desuden undersøger vi, hvorvidt ansættelse af indvandrere i en konkret jobfunktion i Under denne overskriften ber vi arbeidsmarkedsforskere fra de andre nordiske landene om å oppsummere et forskningsfelt i sitt eget land. en virksomhed fører til, at der er danskere inden for den samme jobfunktion, der forlader virksomheden. Resultaterne tyder ikke på, at indvandringen presser lavtuddannede danskere ud af deres job, selvom især de lavtuddannede indvandrere fra mindre udviklede lande koncentreres inden for relativt få jobfunktioner. Der har i de seneste par årtier været en forholdsvis stor indvandring til Danmark. I midten af 1980'erne udgjorde indvandrere ca. 2,5 % af befolkningen, og dette tal er i dag vokset til ca. 6 %. I denne artikel ser vi på, hvad der er sket med indfødte danskeres job, når indvandrerne er kommet i arbejde. Der er i litteraturen mange forsøg på at estimere, hvordan indvandring påvirker indfødte personers beskæftigelse; se fx Borjas, Freeman og Katz (1997) og Card (2001). Selvom der er forskelle på de resultater, der findes i de forskellige studier, synes den overordnede konklusion at være, at indvandring har forholdsvis beskedne konsekvenser for indfødte personers beskæftigelse. 1 Spørgsmålet er dog, om resultaterne fra disse studier reelt undervurderer de beskæftigelsesmæssige omkostninger af indvandring? Selvom man ikke kan påvise, at der er større grupper, der har oplevet nedgang i deres gennemsnitlige beskæftigelse, er det stadig muligt, at beskæftigede i de virksomheder, der ansætter indvandrere, bliver presset væk fra deres job. Derved kan de have omkost- Søkelys på arbeidslivet 1/2009, årgang 26, ISSN Institutt for samfunnsforskning\n2 136 Søkelys på arbeidslivet ninger ved at finde et nyt arbejde. En del af disse omkostninger kan være, at de i en vis periode er arbejdsløse, men der kan naturligvis også være andre omkostninger ved at søge og skifte arbejde. I denne artikel vil vi for det første se på, i hvor høj grad indvandrerne opnår samme typer af job som danskerne. Hvis dette ikke er tilfældet, kan det enten betyde, at indvandrerne påtager sig arbejde som danskerne ikke kan eller ønsker at påtage sig, eller det kan betyde, at indvandrerne har dårligere kvalifikationer end danskerne og derfor reelt har færre valgmuligheder. Hvis det sidste er tilfældet kunne det indebære, at indvandring især går ud over de dårligst kvalificerede danskere, der ligesom indvandrerne har færre valgmuligheder end den gennemsnitlige dansker. Det andet vi vil se på i denne artikel er, hvorvidt ansættelse af indvandrere fører til, at virksomheder afskediger danskere. 2 Ved hjælp af en varighedsmodel bliver det således analyseret, hvorvidt ansættelse af indvandrere i en konkret jobfunktion i en virksomhed fører til, at der er danskere inden for den samme jobfunktion, der forlader virksomheden. Artiklen er bygget op på følgende måde. I næste afsnit vil det blive analyseret, hvorvidt indvandrerne har samme typer job som danskerne, mens det i afsnittet derefter vil blive analyseret, hvorvidt ansættelse af indvandrere fører til, at danskere må forlade virksomheden. Det sidste afsnit indeholder nogle konkluderende bemærkninger. Indvandrerne i Danmark oprindelse og beskæftigelse De følgende analyser er foretaget på basis af den såkaldte IDA-database fra Danmarks Statistik, der bygger på danske registerdata. I databasen er der årlige observationer af en lang række karakteristika, herunder løn og beskæftigelse, for alle personer med bopæl i Danmark. Disse personer er endvidere koblet til arbejdssteder (establishments). Indvandrere vil i det følgende være defineret som "personer født udenfor Danmark af ikke-danske forældre, dvs. forældre der ikke har dansk statsborgerskab eller selv er født udenfor Danmark". Det betyder, at alle der er født i Danmark betragtes som indfødte danskere, uanset forældrenes status. Med denne definition illustreres det i Figur 1, hvordan udviklingen har været i indvandrernes andel af befolkningen samt deres andel af lønmodtagerne.\n3 Finanskrisen hvordan kunne det skje? 137 Figur 1. Indvandrernes andel af befolkningen og af lønmodtagerne 7,00 6,00 5,00 Procent 4,00 3,00 2,00 1,00 0, Andel af befolkningen Andel af lønmodtagerne Note: Tallene for indvandrernes andel af befolkningen stammer fra Statistikbanken i Danmarks Statistik, mens tallene for deres andel af lønmodtagerne (i befolkningen over 15 år) er beregnet ved hjælp af IDA databasen i Danmarks Statistik. Af figuren fremgår det, at der har været en jævn stigning i indvandrernes andel af befolkningen siden sidste halvdel af 1980'erne. Det er dog interessant at bemærke, at indvandrernes andel af lønmodtagerne var stort set konstant indtil midten af 1990'erne. Det afspejler, at mange af de indvandrere, der kom til Danmark fra midten af 1980'erne til midten af 1990'erne ikke umiddelbart kom i arbejde. Dette ændrer sig fra midten af 1990'erne og fremefter, hvilket i øvrigt er sammenfaldende med, at den generelle ledighed i Danmark begynder at falde. Figur 2 viser, hvordan indvandrerne fordeler sig på oprindelseslande, hvor oprindelseslandet er bestemt ud fra forældrenes fødeland (eller statsborgerskab), når denne information er tilgængelig. Dvs. en person født af norske forældre i Indien betragtes som norsk. Der skelnes i det følgende mellem fire grupper af oprindelseslande for indvandrerne: i) De gamle EU-lande også kaldet EU-15 samt Norge og Island ii) De 12 nye EU-lande optaget siden 1. maj iii) Alle øvrige udviklede lande ifølge FNs definition. 4 iv) Alle øvrige lande, primært mindre udviklede lande. Bemærk, at de to første søjler i figur 2 viser fordelingen af de indvandrere, der var i Danmark i henholdsvis 1990 og 2000, mens de to sidste søjler viser fordelingen af de indvandrere, der er kommet til Danmark efterfølgende.\n4 138 Søkelys på arbeidslivet Figur 2. Fordelingen af indvandrere på oprindelseslande i 1990 (bestand), 2000 (bestand), (tilgang) of (tilgang) 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0 % Mindre udviklede lande Øvrige udviklede lande De 12 nye EU lande (EU-12) EU-15, Norge o Noter: De to første søjler viser fordelingen af indvandrere i Danmark på 18 år eller derover i henholdsvis 1990 og De to sidste søjler viser fordelingen af de indvandrere, der er kommet hertil i perioden og I begge tilfælde er kun medtaget personer på 18 år eller derover i henholdsvis 2003 og Af figuren fremgår det, at mens der op gennem 1990'erne har været en kraftig stigning i andelen af indvandrere fra mindre udviklede lande, så er der i de senere år (især ) kommet relativt færre indvandrere fra mindre udviklede lande og relativt flere fra EU-15, Norge og Island samt fra de nye østeuropæiske EU-lande. Et første skridt i retning af at vurdere, i hvor høj grad indvandrere og danskere konkurrerer om de samme job, opnås ved at sammenligne indvandrernes og danskernes uddannelsesniveau. I Tabel 1 er det således vist, hvordan indvandrerne og danskerne fordeler sig på tre uddannelsesniveauer: ufaglærte, faglærte (vocational education) og personer med videregående uddannelse (tertiary education). Af tabellen fremgår det, at de klart lavest uddannede indvandrere kommer fra mindre udviklede lande, hvor 60 % er ufaglærte i 2005 og kun 19 % har en videregående uddannelse. De bedst uddannede er indvandrerne fra EU-15, Norge og Island, hvor kun 35 % er ufaglærte i 2005, mens 38 % har en videregående uddannelse. Denne andel er i øvrigt større end blandt danskerne. Bemærk også, at andelen med en videregående uddannelse er faldet siden 1995 blandt indvandrerne i de sidste tre grupper, mens den er steget klart blandt danskerne. Det næste vi vil se på er, i hvor høj grad danskere og indvandrere er ansat i de samme jobfunktioner på arbejdsmarkedet. Vi vil her udnytte, at lønmodtageres job i Danmark er klassificeret efter den såkaldte DISCO nomenklatur, der er den danske version af International Labour Office og EU s officielle nomenklatur for arbejdsfunktioner: ISCO-88 (International Standard Classification of Occupations). Anvendelsen af denne gør det muligt at sammenligne lønmodtagere med samme arbejdsfunktion uanset deres formelle titel og uddannelsesniveau. 5\n5 Finanskrisen hvordan kunne det skje? 139 Tabel 1. Lønmodtagernes fordeling på uddannelsesniveauer i Danmark (procent) Ufaglært Faglært Vid. Udd Ufaglært Faglært Vid. Udd Danskere 36,40 40,00 23,50 31,70 37,50 30,80 Alle indvandrere 41,90 29,10 30,00 48,40 25,30 26,40 EU-15, Norge og Island 30,80 33,50 35,70 35,00 27,00 38,00 De 12 nye EU lande 29,40 34,00 36,60 35,70 30,80 33,50 Øvrige udviklede lande 40,10 30,30 30,00 43,70 31,50 24,80 Mindre udviklede lande 57,70 21,40 21,90 60,00 21,10 18,90 Note: Tabellen er baseret på alle lønmodtagere over 14 år med gyldig DISCO kode. Personer med uoplyst uddannelse er medtaget som ufaglærte. Tabel 2. Lønmodtagernes beskæftigelsesspredning (Simpson-indeks) Danskere 0,028 0,028 Alle indvandrere 0,032 0,053 EU-15, Norge og Island 0,027 0,027 De 12 nye EU lande 0,038 0,049 Øvrige udviklede lande 0,035 0,050 Mindre udviklede lande 0,051 0,092 Note: Tabellen er baseret på alle lønmodtagere over 14 år med gyldig DISCO kode. Se tekst for yderligere forklaring. Vi vil se på to mål for, i hvor høj grad danskere og indvandrere varetager de samme jobfunktioner på arbejdsmarkedet. Det første er et mål for spredningen, og vi vil her anvende det såkaldte "Simpson's Diversity Index". 6 Dette mål udtrykker, i hvor høj grad individerne er fordelt ligeligt ud over de forskellige jobfunktioner. I vores beregninger anvendes der 111 forskellige jobfunktioner. Hvis individerne er fordelt ligeligt ud på de 111 funktioner, vil indekset antage værdien 1/111. Hvis omvendt alle individer er ansat i samme jobfunktion vil indekset antage værdien 1. I tabel 2 er Simpson-indekset beregnet for indfødte danskere og for de forskellige indvandrergrupper. Det mest interessante er, hvorvidt indekset for indvandrerne afviger fra indekset for de indfødte danskere. Det fremgår, at for indvandrerne fra EU-15, Norge og Island antager indekset stort set samme værdi som for danskernes vedkommende. Til gengæld er indekset meget højere for indvandrerne fra mindre udviklede lande og denne tendens er blevet forstærket de sidste 10 år.\n6 140 Søkelys på arbeidslivet Tabel 3. Korrelationer mellem indfødtes og indvandreres beskæftigelsesandele Alle indvandrere 0,81 0,67 EU-15, Norge og Island 0,91 0,91 De 12 nye EU lande 0,78 0,74 Øvrige udviklede lande 0,68 0,63 Mindre udviklede lande 0,63 0,53 Note: Tabellen er baseret på alle lønmodtagere over 14 år med gyldig DISCO kode. Se tekst for yderligere forklaring. For de to sidste indvandrergrupper (EU-12 og mere udviklede lande) ligger indekset over niveauet for indfødte danskere men under niveauet for indvandrere fra mindre udviklede lande. Tallene viser altså, at indvandrerne fra EU-15, Norge og Island er spredt ud i forskellige jobfunktioner på stort set samme måde som danskerne. De andre indvandrergrupper er derimod mere koncentreret i bestemte jobtyper, og det gælder således især indvandrerne fra mindre udviklede lande. En mulig forklaring på dette er, at det lavere uddannelsesniveau gør, at indvandrerne fra mindre udviklede lande ikke har så mange valgmuligheder med hensyn til typer af job. Det er derfor også interessant at se på, hvilke jobtyper indvandrerne fra mindre udviklede lande især er koncentreret i. Her fremgår det, at ca. 25 % af disse indvandrere er ansat til "rengøring og køkkenhjælpsarbejde", mens omkring halvt så mange er ansat til "omsorgs- og plejearbejde". For yderligere at belyse, hvor indvandrerne er ansat i forhold til danskerne, kan vi beregne korrelationen mellem den andel af danskerne, der arbejder i de forskellige jobfunktioner, og den andel af indvandrerne, der gør det. Disse korrelationer udgør vores andet mål og er angivet i tabel 3. For indvandrerne fra EU-15, Island og Norge er denne korrelation over 0,9 dvs. indvandrerne fra disse lande er beskæftiget med stort set det samme som danskerne. Dette er modsat indvandrerne fra mindre udviklede lande, hvor korrelationen er tæt på 0,5. Bemærk i øvrigt, at denne korrelation har været faldende siden 1995 for især indvandrere fra mindre udviklede lande. Opsummerende viser ovenstående, at der er stor forskel på, hvorvidt indvandrere fra forskellige områder i verden bliver ansat i job, der svarer til den "gennemsnitlige" danskers. For så vidt angår indvandrerne fra EU-15, Island og Norge, så bliver de ansat i stort set de samme jobfunktioner som danskerne. Dette gælder derimod ikke for indvandrere fra mindre udviklede lande, og der er også langt mindre variation i de jobfunktioner, de bliver ansat i. Disse indvandrere er også langt dårligere uddannet end danskerne. Når indvandrere fra mindre udviklede lande koncentreres inden for visse typer af job, kunne det skyldes, at danskerne ikke ønsker at tage disse job. Hvis dette er tilfældet, kan det i højere grad være de mere veluddannede indvandrere fra fx EU- 15, Norge og Island, der presser danskerne væk fra deres job, end indvandrerne fra de mindre udviklede lande. Omvendt kunne det også være tilfældet, at ind-\n7 Finanskrisen hvordan kunne det skje? 141 vandrerne fra mindre udviklede lande konkurrerer med de dårligst kvalificerede danskere om de forholdsvis få typer af job, som disse er i stand til at varetage. I dette tilfælde vil det især værre indvandrere fra mindre udviklede lande, der presser danskerne væk fra deres job. Hvorvidt det ene eller det andet er tilfældet, vil blive undersøgt i det følgende afsnit. Mister danskerne deres job, når der ansættes indvandrere? 7 I det følgende ser vi på om ansættelse af indvandrere har beskæftigelsesmæssige konsekvenser for danskere ansat i den samme jobfunktion på det samme arbejdssted. Dette gøres ved at analysere, hvorvidt ansættelse af indvandrere fører til, at danskerne forlader arbejdsstedet enten ved afskedigelse eller som følge af, at de selv opsiger deres stilling. De fleste, der forlader en virksomhed af den ene eller anden årsag, vil før eller siden få et andet arbejde. Når det i det følgende angives, at en mulig konsekvens af at ansætte indvandrere er, at danskere bliver arbejdsløse, vil der derfor i alt overvejende grad være tale om midlertidig arbejdsløshed. For mange vil et sådant jobskifte dog være forbundet med omkostninger. Det kan være tab af indkomst ved midlertidig arbejdsløshed, nedgang i løn i det nye arbejde, eller brug af tid og andre omkostninger på at søge et nyt arbejde eller skifte bopæl. I det følgende ses der udelukkende på de beskæftigelsesmæssige konsekvenser for de danskere, der er ansat i de samme jobfunktioner, som indvandrerne ansættes i. Det må på forhånd forventes, at det er for disse danskere, at det er mest sandsynligt, at ansættelse af indvandrere har negative beskæftigelsesmæssige konsekvenser. Ligesom i foregående afsnit følger inddelingen af job i forskellige arbejdsfunktioner den såkaldte DISCO nomenklatur. I nedenstående analyse skelnes der dog kun imellem 27 forskellige typer af job. Detaljerne bag analysen kan i øvrigt findes i Malchow-Møller, Munch og Skaksen (2008). Der er mindst tre mulige sammenhænge mellem en virksomheds ansættelse af indvandrere, og i hvor høj grad danskere mister deres arbejde: 1. Aktiv udskiftning: Danskere afskediges (eller rejser) som følge af, at der ansættes indvandrere. 2. Passiv udskiftning: Indvandrere ansættes som følge af, at danskere forlader virksomheden. 3. Ingen udskiftning: Virksomheden ansætter og afskediger løbende både indvandrere og danskere. Aktiv udskiftning må formodes at give anledning til de største omkostninger for danskerne. I dette tilfælde vil ansatte danskere miste deres arbejde som en direkte konsekvens af, at virksomheden ansætter indvandrere. Passiv udskiftning kan forekomme, hvis virksomheden finder, at indvandrere er billigere end danskere, men at forskellen er for lille til at investere i aktiv udskiftning. Ansættelse af nye medarbejdere er således forbundet med omkostninger\n8 142 Søkelys på arbeidslivet ved at finde disse medarbejdere, og der vil som regel også være forskellige oplæringsomkostninger, som kan gøre, at aktiv udskiftning ikke er rentabel. Men når danskere forlader virksomheden, og disse omkostninger til at ansætte nye medarbejdere under alle omstændigheder skal afholdes, kan det sagtens være billigere at ansætte indvandrere. En anden og beslægtet mulighed er, at virksomheden har svært ved at skaffe kvalificeret dansk arbejdskraft, når der er danske medarbejdere, der forlader virksomheden. Den kan så i stedet vælge at ansætte indvandrere. Ved aktiv udskiftning er det således ansættelsen af indvandrere, der forårsager, at danskere forlader virksomheden, mens det ved passiv udskiftning er danskernes exit, der bevirker en ansættelse af indvandrere i stedet. Passiv udskiftning giver således ikke umiddelbart anledning til omkostninger for de danskere, der i forvejen er ansat i virksomheden. Der kan naturligvis være andre danskere, der er på udkig efter et nyt job, som påvirkes negativt af, at virksomheden vælger at ansætte indvandrere. I det følgende er der dog udelukkende fokus på omkostningerne for de personer, der er ansat i de virksomheder, der ansætter indvandrere. Hvis virksomheden betragter danskere og indvandrere som stort set ens arbejdskraft med hensyn til kvalifikationer og løn, vil der ikke være nogen egentlig sammenhæng mellem ansættelse af indvandrere, og hvorvidt danskere forlader virksomheden. Der vil dog formodentlig stadig være en statistisk observeret sammenhæng. En virksomhed i vækst vil således ansætte nye medarbejdere, og nogle af disse vil med stor sandsynlighed være indvandrere. Samtidig vil det formodentlig være tilfældet, at de danskere der i forvejen er ansat i virksomheden i mindre grad forlader virksomheden i perioder, hvor den er i vækst. Dette tages der højde for i den statistiske analyse. I det følgende betragter vi to forskellige mål for, i hvor høj grad en dansker mister sit job: i) sandsynligheden for at han/hun i løbet af året bliver arbejdsløs. ii) sandsynligheden for at han/hun i løbet af året flytter til et andet job. Ved hjælp af en varighedsanalyse beregnes det, hvorvidt disse sandsynligheder påvirkes af, at virksomheden ansætter indvandrere i den samme jobtype, som danskeren er ansat i. Man kan naturligvis forestille sig, at ansættelse af indvandrere først flere år senere får konsekvenser for danskerens beskæftigelse. I analysen ses der dog udelukkende på de kortsigtede konsekvenser, det vil sige betydningen af en stigning i antallet af indvandrere i den konkrete jobtype (i forhold til det totale antal ansatte i denne jobtype) henholdsvis samme år og året før. Det vil sige, vi betragter i alt fire effekter to for hver sandsynlighed. Analysens primære formål er at undersøge, om der kan findes tegn på, at der foregår aktiv udskiftning. Den primære indikator for aktiv udskiftning er, hvis sandsynligheden for arbejdsløshed påvirkes positivt af, at der ansættes indvandrere i samme jobtype på arbejdsstedet enten det samme år eller året før, eftersom det i\n9 Finanskrisen hvordan kunne det skje? 143 begge tilfælde vil være tegn på, at danskere ufrivilligt har forladt deres job i forbindelse med (eller efter), at der er blevet ansat indvandrere. En positiv sammenhæng mellem sandsynligheden for at skifte job og ansættelsen af indvandrere i det samme år er derimod ikke noget bevis på aktiv udskiftning. Dette kan lige så vel repræsentere passiv udskiftning, dvs. at en dansker frivilligt skifter til (et bedre) job og efterfølgende erstattes af en indvandrer. Men hvis en ansættelse af indvandrere året før øger sandsynligheden for at skifte job i år, så kan det tages som tegn på aktiv udskiftning, idet en ansættelse af indvandrere da giver anledning til en efterfølgende fortrængning af danskere. Når det estimeres, hvilken betydning ansættelse af indvandrere har for sandsynlighederne for, at danskerne flytter til et andet job eller bliver arbejdsløse, så kontrolleres der naturligvis for mange andre forhold, der kan tænkes at påvirke disse sandsynligheder. Det drejer sig om personlige karakteristika som alder, køn, ægtestand, uddannelse, bopæl og erhvervserfaring, samt arbejdsstedskarakteristika som antal ansatte, den givne jobtype, andelen af ansatte med forskellige uddannelser samt andelen af ansatte der er henholdsvis indvandrere, kvinder og over 40 år. 8 Af analysen i det foregående afsnit fremgik det, at der er stor forskel på, hvordan indvandrere fra forskellige dele af verden fordeler sig over uddannelsesniveauer. Langt de fleste af indvandrerne fra mindre udviklede lande er således ufaglærte, og der er langt mindre variation i, hvilke typer af job de ansættes i end fx indvandrere fra EU-15, Norge og Island. Det undersøges derfor, hvordan ansættelse af indvandrere påvirker henholdsvis ufaglærte danskere, faglærte danskere og danskere med en videregående uddannelse. For at have tilstrækkelig mange indvandrere, der ansættes i de forskellige jobtyper, skelnes der dog ikke mellem indvandrere fra forskellige dele af verden. Resultaterne af varighedsanalysen er gengivet i tabel 4. I de to første søjler er der ikke kontrolleret for væksten i virksomhederne. I dette tilfælde kan et fald i sandsynligheden for arbejdsløshed eller jobskifte i forbindelse med, at virksomheden ansætter indvandrere, skyldes, at virksomheder i vækst ansætter nye medarbejdere, hvoraf nogle er indvandrere, mens de samtidig øger deres bestræbelser på at fastholde de (danske) medarbejdere, de allerede har. Det betyder, at de estimerede sammenhænge i de første to søjler til en vis grad kan afspejle mere generelle effekter af voksende (og skrumpende) virksomheder. For at fjerne den del af den statistiske sammenhæng, der skyldes en underliggende vækst, kontrolleres der i søjle 3 og 4 for væksten i beskæftigelsen på arbejdsstedet som helhed.\n10 144 Søkelys på arbeidslivet Tabel 4. Effekter på danskeres beskæftigelse ved ansættelse af indvandrere på samme arbejdssted inden for samme jobtype - opdelt efter uddannelsesniveau af danskerne (1) (2) (3) (4) Sandsynlighed for: Sandsynlighed for: Arbejdsløshed Jobskifte Arbejdsløshed Jobskifte Ufaglærte danskere: Nye indvandrere i år (+) Nye indvandrere året før - (-) - (-) Faglærte danskere: Nye indvandrere i år - - (-) + Nye indvandrere året før (-) (+) (-) (+) Danskere med videregående uddannelse: Nye indvandrere i år - (+) (-) + Nye indvandrere året før (+) + (+) + Kontrolleret for: Jobvækst i år Nej Ja Antal observationer Noter: Resultaterne stammer fra Malchow-Møller, Munch og Skaksen (2008) og er baseret på estimationer af en varighedsmodel på data fra IDA databasen for "+" og "-" angiver om den estimerede effekt af en variabel er henholdsvis positiv eller negativ. En parentes angiver, at variablen er insignifikant. Hvis man alternativt benyttede væksten inden for de enkelte jobtyper på arbejdsstedet, ville man få en mekanisk (negativ) sammenhæng mellem væksten i beskæftigelsen og sandsynligheden for, at danskerne forlader virksomheden. 9 Det fremgår af tabellen, at der ikke er en tendens til, at danskere bliver arbejdsløse, når virksomhederne ansætter indvandrere. Der er i det mindste ingen signifikant positive effekter i søjlerne for arbejdsløshed, hvorimod der er flere signifikant negative effekter. I denne forbindelse er det tilsyneladende ligegyldigt, om der kontrolleres for jobvækst eller ej. Når der ses på sandsynligheden for jobskifte, er der en vis forskel på effekterne på de forskellige grupper af danskere. For så vidt angår de ufaglærte danskere, er der ikke tegn på at ansættelse af indvandrere fører til, at de skifter job. I søjle 4 er der estimeret en positiv effekt for de ufaglærte, men denne er ikke signifikant. For danskere med en videregående uddannelse, ser billedet noget anderledes ud. Af søjle 2 og 4 fremgår det således, at ansættelse af indvandrere øger sandsynligheden for at de flytter til en anden virksomhed det efterfølgende år. Dette kunne tyde på en vis aktiv udskiftning af højtuddannede danskere med indvandrere. Den kvantitative størrelse af denne effekt er dog meget begrænset: Ansættelse af\n11 Finanskrisen hvordan kunne det skje? 145 én ekstra indvandrer i en jobtype med oprindeligt 10 ansatte vil således kun øge sandsynligheden for et jobskifte blandt danskerne med en videregående uddannelse med 0,8 %, dvs. fra fx 10 % til 10,08 %. Dette er en meget beskeden effekt. Af denne grund og fordi der stadig ikke er tegn på, at arbejdsløshedsrisikoen stiger, når der ansættes indvandrere må der under alle omstændigheder være tale om meget begrænsede tilpasningsomkostninger for de berørte danskere. Endelig viser resultaterne, at sandsynligheden for at danske faglærte skifter job i det år, der ansættes indvandrere, vokser, når der kontrolleres for jobvækst. Dette behøver som nævnt ovenfor ikke at skyldes aktiv udskiftning, og der er ikke en signifikant positiv effekt af at ansætte indvandrere året før. Konklusion Artiklens første del viste, at der er stor forskel på indvandrernes uddannelses- og beskæftigelsesmønstre afhængigt af hvor i verden, de kommer fra. Indvandrere fra EU-15, Norge og Island er således bedre uddannet end danskerne og bliver ansat i stort set de samme typer af job, hvorimod indvandrere fra mindre udviklede lande er markant dårligere uddannet end danskerne, og samtidig er de koncentreret inden for langt færre jobfunktioner. Dette kan eventuelt betyde, at lavtuddannede danskere udsættes for en mere intens konkurrence om jobbene end andre danskere som følge af indvandringen. I den anden del af artiklen blev det derfor undersøgt, hvorvidt forskellige grupper af danskere har øget sandsynlighed for at miste deres job, når der ansættes indvandrere i samme jobfunktion på arbejdsstedet. Analysen viste imidlertid, at dette ikke er tilfældet for de ufaglærte danskere. Til gengæld er der en lille forhøjet sandsynlighed for, at danskere med en videregående uddannelse forlader en virksomhed efter, at denne har ansat indvandrere. Dette kan afspejle, at disse danskere til en vis grad "fortrænges" af indvandrere. Effekten er dog kvantitativt meget beskeden. Sammenholdes resultaterne fra artiklens to dele er der således intet der tyder på, at indvandringen presser lavtuddannede danskere ud af deres job, selvom de lavtuddannede indvandrere fra mindre udviklede lande koncentreres inden for relativt få jobfunktioner. Resultaterne tyder snarere på, at indvandrerne besætter de job, som danskere ikke er villige til at tage. Noter 1. I Longhi, Nijkamp og Poot (2006) er der en oversigt over studier, der ser på beskæftigelseseffekter. 2. Denne del af analysen vil trække på resultater fra Malchow-Møller, Munch og Skaksen (2008). Resultaterne af analysen er også gengivet i en bog af Malchow-Møller, Munch og Skaksen (2009), der analyserer omfang og økonomiske konsekvenser af indvandringen til Danmark i de seneste årtier maj 2004 blev følgende 10 lande optaget i EU: Cypern, Estland, Letland, Litauen, Malta, Polen, Slovakiet, Slovenien, Tjekkiet og Ungarn. 1. januar 2007 blev Bulgarien og Rumænien optaget.\n12 146 Søkelys på arbeidslivet 4. FN's definition kan findes på Den fjerde gruppe ovenfor inkluderer også indvandrere med ukendt oprindelsesland, eftersom det er usandsynligt, at disse indvandrere tilhører en af de første tre grupper. 5. Ulempen ved anvendelsen af DISCO er, at det ikke er alle lønmodtagere, der har fået tildelt en DISCO kode. Fx har en række mindre arbejdspladser ikke indberetningspligt. DISCO oplysninger er således kun tilgængelige for mellem 2/3 og 3/4 af lønmodtagerne hvert år. For at øge sammenligneligheden er alle analyser i dette afsnit derfor baseret på individer, hvor DISCO information er tilgængelig. n 2 p i i = 1 6. Indekset beregnes som D =, hvor n er antallet af DISCO-koder, og pi er andelen af individer i DISCO-kode i. 7. Dette afsnit bygger på analyser i Malchow-Møller, Munch og Skaksen (2008), der også er gengivet i Malchow-Møller, Munch og Skaksen (2009). 8. Det er muligt, at der også er uobserverede individuelle karakteristika, der påvirker sandsynlighederne. I Malchow-Møller, Munch og Skaksen (2008) er der derfor også lavet analyser, hvor der er taget højde for dette. Resultaterne af disse analyser præsenteres dog ikke her, da det viser sig ikke at have nogen væsentlig betydning. 9. Estimaterne i søjle 3 og 4 vil dog stadig per konstruktion tendere til at vise, at ansættelse af indvandrere giver anledning til, at danskere forlader virksomheden. Det skyldes, at når der kontrolleres for vækst i beskæftigelsen i indeværende periode, så svarer det til, at der ses på konsekvenserne af at ansætte indvandrere, hvis beskæftigelsen i virksomheden holdes konstant. Med en konstant beskæftigelse vil ansættelse af nye medarbejdere betyde, at andre må forlade virksomheden. Det er dog ikke sikkert, at de, der forlader virksomheden, er inden for de jobtyper, hvor der ansættes nye indvandrere. Referanser Borjas, G.J., R. Freeman og L. Katz (1997), "How Much Do Immigration and Trade Affect Labor Market Outcomes?", Brookings Papers on Economic Activity, 1: Card, D. (2001), "Immigrant Inflows, Native Outflows, and the Local Labor Market Impacts of Higher Immigration", Journal of Labor Economics, 19: Longhi, S., P. Nijkamp og J. Poot (2006), "The Impact of Immigration on the Employment of Natives in Regional Labour Markets: A Meta-Analysis", IZA Discussion Paper No. 2044, Institute for the Study of Labor (IZA). Malchow-Møller, N., J.R. Munch og J.R. Skaksen (2008), "Do Immigrants take the Jobs of Native Workers?" CEBR arbejdspapir. Malchow-Møller, N., J.R. Munch og J.R. Skaksen (2009), Det danske arbejdsmarked og EUudvidelsen mod øst, Gyldendal. Malchow-Møller, N. og M. Svarer (2005), "Wage-Labour Activities by Agricultural Households in Nicaragua", Journal of Development Studies, 41:


Månedens udstilling i november | Ballerup Bibliotekerne\nMånedens udstilling i november\nFotoudstilling om de 17 verdensmål\nMånedens udstilling i Kulturhus Måløv er en fotoudstilling om FNs 17 verdensmål.\nVerdensmålene er blevet kaldt den mest ambitiøse plan for klodens fremtid nogensinde. De er en opfordring til at handle, inden det er for sent. Det er en opfordring til hver enkelt af os, til vores lokalsamfund, til regeringerne og til de internationale institutioner.\nMålene skal bidrage til at vi alle engagerer os og tager ansvar for en bæredygtig global udvikling. Jo mere vi ved om betydningen af de enkelte mål, des bedre er vi rustet til selv at handle og være med til at skabe forandring. Gå på opdagelse i de smukke billeder, læs om målene og delmålene og lad dig inspirere til selv at tage del i den nødvendige forandring.\nUdstillingen er lavet af Globale Seniorer, som er et netværk for alle med erfaringer fra internationalt samarbejde. De vil videregive og udvikle de erfaringer og kontakter de har skabt gennem et langt arbejdsliv i hele verden og skabe engagement og aktivitet for en bedre verden. Udstillingen i Kulturhus Måløv sætter ord og billeder på hvert enkelt af de 17 verdensmål og kan ses i den betjente åbningstid.\nLæs mere om Globale Seniorer her; https://globaleseniorer.com/\nverden bedste løsninger\nStort tillykke til Sara Omar\nPrisregn over Sara Omar


Craft Grit Tight er en løbetight udviklet til løbere, der foretrækker at løbe i skoven, på smalle skovstier samt i bjerge. Grit-serien er lavet til træning i al slags vejr. Tighten er lavet af holdbart, funktionelt stof med bodymapped mesh-panler ved knæh...\nStyle no: 1904768-\nSpecifications for Craft Dame Grit Tight\nFull description of Craft Dame Grit Tight\nCraft Grit Tight er en løbetight udviklet til løbere, der foretrækker at løbe i skoven, på smalle skovstier samt i bjerge. Grit-serien er lavet til træning i al slags vejr. Tighten er lavet af holdbart, funktionelt stof med bodymapped mesh-panler ved knæhasen og på lænden, som giver en øget ventilation. Tighten har lynlås i benene. Bagpå er der to mesh-lommer til energi samt en lynlåslomme bagpå i højreside.


Søg efter hotel i Candeou\nApartment Chemin De Candeu...Værelsespris per nat fra Villa Kilauea B&B...Værelsespris per nat fra Flere områder i Nice\nNice Centrum (684)\nNice Havnefront (260)\nHotel i Nice - Populært lige nu Bedst sælgende Hotel Ozz By Happyculture 18 Rue Paganini 6-sengs sovesal (blandet) (pris per seng) reserveret 23 minutter, siden Splendid Hotel And Spa 50 Boulevard Victor Hugo Suite-værelse reserveret 47 minutter, siden Hotel Trocadero 7 rue de Belgique Tredobbelt værelse reserveret 2 timer, 40 minutter, siden Fremragende grunde til at reservere hos Agoda\n1.175.000+ hoteller i hele verden – flere tilføjes hver dag Tillid fra mere end 31.000.000 tilfredse kunder Prisgaranti 12 millioner+ hotelanmeldelser fra Agoda-kunder Tilgængelighed i over 58.000 byer i hele verden Interessante steder i og omkring Candeou Restauranter og cafeer\nCandeou tilbyder den perfekte kombination af ro og underholdning i Nice. Med sine mange oplevelsesværdige attraktioner, vil denne eftertragtede del af byen altid imponere dig. Med sin varme og imødekommende atmosfære er Candeou et glimrende sted at tilbringe en afslappende ferie efter en lang arbejdsuge. Nyd adgangen til Agoda.com's bedste tilbud, når du vælger et ophold i Nice. Du kan se en komplet liste over de bekvemmeligheder, som hotellerne tilbyder og finde det sted, som passer dig bedst. Indtast dine rejsedatoer i vores søgefelt og find de bedste tilbud på hotelværelser i Nice.\nUdvalgte hoteller i Candeou, Nice Populært valg!\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Saint Jeannet, så er Apartment Chemin De Candeu et...\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Nice, så er Villa Kilauea B&B et rigtig godt valg....\nHoteller i Candeou: Apartment Chemin De Candeu\nHotel Candeou - Interessante steder: Chateau de Bellet


Oversigt over faktura hvor 3. rykker er afsendt men stadig er åben - e-conomic forum\nOversigt over faktura hvor 3. rykker er afsendt men stadig er åben\nDet kunne være lækkert hvis det var muligt under rykker menuen at kunne vælge at få en oversigt over de faktura hvor 3. rykker er forfalden men at der fortsat ikke er betalt. De "forsvinder lidt ud af rykkerflowet når 3. rykker er afsendt. Der kunne det være rart lige at have en oversigt så man blot selv kunne følge dem videre i processen.\nspurgt 7 Nov, 2018 i Forslag » Andet af Alexander - VALJU (2.0k points)\nstatus opdateret 12 Mar, 2020 af ☺Tabita TopGun\nI forhold til dit forslag her, hvor og hvordan tænker du, at man kan gøre dette i e-conomic på en måde, som giver mening for dig?\nVi sidder og kigger lidt på, hvordan det kunne laves og det kunne være fedt at få dine inputs her.\nkommenteret 12 Mar, 2020 Forslag af ☺Jesper Mieritz (100k points)\nSom en start tænker jeg at blot det at man kunne få vist en liste over faktura hvor 3. rykker er afsendt - men fakturaen er stadig åben. Så kan man behandle dem manuelt derfra.\nkommenteret 26 Maj, 2020 Forslag af Alexander - VALJU (2.0k points)\nHej igen Alexander og tak for din feedback,\nJeg synes stadig, at det er et godt forslag. Lige nu har jeg sendt det videre til nogle folk herinde, som kigger lidt mere i dybden med en konkret løsning.\nDer er stadig ikke garantier, men lige nu arbejder vi på en liste af forbedringer, som vi kan lave mod slutningen af Q2. Her er dit forslag med, så det kan være vi har noget på vej til den tid. Det skal vi finde ud af nu, hvor vi kigger på det hele.\nkommenteret 29 Maj, 2020 Forslag af ☺Jesper Mieritz (100k points)\nDu kan nu lave et udtræk under salg -> faktuering -> rykker.\nI typen, hvor du kan vælge rykker 1, rykker 2 osv., der kan du nu også lave en visning, som tager alle kunder med en forfandlen rykker 3.\nDu kan ikke lave en udsendelse herfra, men du kan få en visning af, hvilke kunder, faktura og rykker det drejer sig om.\nHvis du har spørgsmål eller kommentarer, så hører jeg meget gerne fra dig.\nkommenteret 19 Okt, 2020 Forslag af ☺Jesper Mieritz (100k points)\nDet er et forslag vi har fået før på et par indlæg, men dengang var opbakningen ikke særlig stor, så jeg valgte, at vi ikke skulle arbejde videre med det.\nNu er det dog tredje gang jeg får det på et indlæg, så jeg vil give en chance igen. Derfor får dit indlæg lov til at leve herinde i lidt tid. Hvis jeg oplever, at der stadig er efterspørgsel efter det, så vil jeg tage det med i 'overvejes'\nbesvaret 9 Nov, 2018 Forslag af ☺Jesper Mieritz (100k points)\nSom jeg skrev sidst har dette været oppe at vende før, hvor vi ikke valgte at gå videre med det. Jeg vil dog gerne give det en chance og tage med i overvejes.\nDet er derfor ikke planlagt, men jeg mener vi kunne skabe noget værdi her samtidigt med, at det er noget vi har hørt før.\nbesvaret 26 Nov, 2018 Forslag af ☺Jesper Mieritz (100k points)\nStår med samme problem, at jeg mangler at kunne trækker en fil ud som viser, hvem, hvad og hvor meget der ikke er betalt efter rykker 3.\nHerunder, at filen kunne indeholde:\nAdresse (postadresse, postnummer, by, land)\nFaktura dato + forfaldsdato\nRykker 1+2+3 (rykker dato + forfaldsdato)\nSamlet opgørelse over manglende betaling hos den enkelte kunden + sumering i alt af udestående\nHåber i kan lave/udvikle denne løsning.\nMvh. Nicolai Hansen\nbesvaret 17 Apr, 2020 Forslag af NicolaiHansen (170 points)


Robots.txt filen der måske blokere dit site fra Google\nDu er her: Start1 / Robots.txt filen der blokere\nNu får vi brug for Robot\n“Indexing, all my files… not wise it would be!”\nRobots.txt filen kan blokere for det du ikke ønsker skal være offentligt tilgængelig\nPå nettet er der mange finurligheder, Robots.txt er en af disse små finurligheder.\nRobots.txt er en lille tekstfil man placerer i bunden (root) af sit webhotel som kan give søgemaskinerne en ide om hvad man ønsker, at de ikke skal medtage i deres indeks. Det betyder ikke altid at de retter sig derefter.\nDet er faktisk meget nemt at lave, du kan selv sparke notepad i gang (det er en alm. tekst-editor, som ligger standard på alle PC’ere). Så skriver du følgende: (Jeg gaflede lige robots.txt fra google.dk men klippede den lidt til (den er stor).)\nSom du kan se er der muligheder for, at udelukke de mapper man ikke ønsker online for alle. F.eks et medlems forum /forum eller /members. Men det kunne også være et nyt site man lige ville bygge færdigt (der skal du også benytte “nofollow” på hver side hvis du agter at flytte sitet ud i root eller ud til en evt. kunde).\nSom du kan se i eksemplet kan man også angive url’en til sine sitemaps. Det er faktisk ganske smart, da de mange “ukendte” søgebots (søgerobotter) lige lurer i robots.txt (deraf navnet) og vupti du leder dem direkte til dit sitemap, for sådanne et har du vel allerede?\nProblemet med robots.txt er ikke så stort på et normalt størrelse site. De fleste småsite vil jo bare have alt indekseret og helst så hurtigt som muligt. Men forstil dig at du har en shop, der med lidt automatik indlæser varer/produkter ind i shoppen via et feed eller api. Så har du lige kastet “kopier” af andres data ind i din butik! det vil du jo gerne, for du er købmand og skal sælge disse produkter.\nAutomatikken sparer dig for en masse arbejde og opdateringerne er super gode og friske etc. Men men… hold lige på hatten! Kopieret data er hvad søgemaskinerne betegner som “duplicate content“, og det kan dit site blive straffet for.\nMen fat mod… hvis du nu indlæser disse i en mappen /feed-produkter og tilhørende billeder i /feed-pic så kan vi nu vise at vi ikke ønsker søgerobotterne at indekserer disse vha. robots.txt\nSådan her ville det se ud:\nEnkelt – lige til og nemt. Nu skal filen blot smides op i root – den skal hedde robots.txt.\nHvis du ikke har overblik, tid eller tekniks snilde til selv at lave sådanne een fætter kan du sagtens finde en “pille” i mit apotek, der fjerner både smerten og en håndfuld mønter …\nRobots.txt service af BizDoktor


Fokus på at fastholde og tiltrække dygtigt personale i Egedals dagtilbud - Vores Egedal\n– Egedal har noget helt særligt at byde på, bl.a. med en uddannelse i relationskompetencer til alle vores pædagoger og medhjælpere, og gode kolleger med høj faglighed. Og så har vi den skønneste natur lige uden for døren, det hele kun en halv time fra København. Det vil vi gerne fortælle om så bredt som muligt, så vi kan tiltrække engagerede medarbejdere, som vil være med til at give børnene i Egedal nogle gode rammer at vokse og udvikle sig i, siger Søren Trier Høisgaard, velfærdsdirektør for børn, unge, ældre, social og sundhed.\n– Det gør det nemmere at fastholde vores medhjælpere og løfte antallet af uddannede pædagoger, når vi kan tilbyde merituddannelser til særligt motiverede medarbejdere, siger han.\nEgedal Kommune har desuden søsat en række pilotindsatser, som på sigt skal gøre hele kommunen som arbejdsplads mere fleksibel. Det kan fx være, at arbejdstiden tilrettelægges, så man i nogle perioder arbejder mere end andre, alt efter hvad der passer til privatlivet og giver mening rent fagligt. Det skal give mere arbejdsglæde og engagement og gøre det nemmere at fastholde og tiltrække gode medarbejdere. Herudover er der i den netop indgåede budgetaftale også fokus på personalegoder, herunder gratis adgang til svømmehal, som det pædagogiske personale har haft et ønske om.\nEgedals frivillighedsfest aflyses pga. Corona


Her mørklægges EU-milliarderne | Åbenhedstinget\nHer mørklægges EU-milliarderne – Åbenhedstinget\nForside › Landbrugsstøtte › Her mørklægges EU-milliarderne\nPosted on 14. maj 2012 af Mikkel Secher\tIngen kommentarer ↓\tMange EU-lande skjuler, hvad en stor del af landbrugsstøttemilliarderne faktisk går til. Danmark og Sverige har mest åbenhed. Danmark og Sverige topper, når det gælder åbenhed om EU’s landbrugsstøtte. De to nordiske lande har for 2011 offentliggjort henholdsvis 96 og 97 procent af, hvad de modtagne støttemidler er gået til.\nI den anden ende har Irland kun offentliggjort tre procent af deres støtte for 2011. Irland har samtidig kun offentliggjort mindre end en halv procent af støttemodtagerne.\nI kortet ovenfor fremgår det, hvor stor en del af støttemidlerne, de enkelte EU-lande har henholdsvis offentliggjort og hemmeligholdt.\nEU-lande stritter imod\nTre lande har ifølge websitet Farmsubsidy.org slet ikke frigivet nogen data. Det drejer sig om Cypern, Grækenland og Luxembourg, og derfor foreligger der ingen data for disse lande.\nDerudover har fire lande systemer, der forsøger at forpurre adgangen til deres data, som ellers skal offentliggøres i henhold til EU’s regler om finansiel gennemsigtighed. Det er tilfældet i Irland, Frankrig, Italien og Holland.\nDet er dog lykkedes Farmsubsidy.org’s Nils Mulvad at fremskaffe data fra tre af landene. Kun Italien mangler på kortet ovenfor, da de italienske data er delvis utilgængelige.\nKortet er baseret på skøn ud fra de officielle data indsamlet og gjort tilgængelige af Farmsubsidy.org. Skønnet er lavet på baggrund af de samlede landbrugsstøtteudgifter i 2010-budgettet og data om de enkelte landbrugsstøttemodtagere i 2009, der er det sidste år med budgetgennemsigtighed.\nFarmsubsidy.org’s pressemeddelse om EU-landenes lukkethed\nLink til data: Farmsubsidy.org: Data Overview\n‹ Referat af møde den 12. marts 2012\nSundhedsstyrelsen svigter smittede svinefolk ›\nUdgivet i Landbrugsstøtte\tMærker: åbenhed, eu, landbrug, landbrugsstøtte, tophistorie\tSkriv et svar Annuller svar\tDin e-mailadresse vil ikke blive offentliggjort. Krævede felter er markeret med *Kommentar Navn *


Computertaske - Spar % på de bedste computer tasker online\nFind Strømer i DVD-film og Blu-ray - action - Køb brugt på DBA Kamp Til Stregen — Flamingo Kamp til stregen er fjerde bind i den populære off campus-serie. Strømpegarn, Med Mønster - 50 G Regia strømpegarn strømer mønster www. Tutti Frutti Sour - Partyking. Dk Køb tutti frutti sour til en god pris online. Tutti Frutti Aroma X www. Kamp Til Stregen stregen Glæd dig til fjerde bog i elle kennedys romantiske og ekstremt underholdende off-campus serie. […]\nElastikbehandling af hæmorider – Højsgaard – speciallæge i kirurgi Hæmorider er udposninger af blodårer, det vil sige en hæmorider åreknuder, i endetarmen. Grad 1 hæmorider er de mindste, mens grad 4 er de største og mest generende. Omkring de forskellige grader gælder:. Grad 1 bløder kun, buler ikke ud og ses ikke når man undersøger området omkring endetarmen. De kan dog påvises ved en kikkertundersøgelse af endetarmen elastikbehandling. […]\nSovende fødder (Tarsaltunnelsyndrom) De fleste af os kender nok til den stikkende, snurrende eller brændende fornemmelse, man kan have i fødderne, hvis man f. Brænder ubehag forsvinder kort efter, man har fjernet trykket på benet og får bevæget foden. Nogle mennesker kan opleve et kronisk ubehag fødder disse fornemmelser. Årsagerne til sovende fødder kan være stikker. Her skal omtales Tarsaltunnelsyndrom. Det kan være begge fødder eller blot den ene fod, der sover ved denne tilstand. […]\nKlar plastflaske 50 ml med sort låg - Urtegaarden Kosmetik flasker kom i forskellige størrelser og udformninger. De mest almindelige figurer ses i kosmetik flasker er cylindrisk, ovale og med, men plastflasker sport unik figurerne. De fleste kosmetik flasker er lavet af plastik eller glas, og normalt har låg eller caps låg af metal eller plastik. Nogle af de produkter, der er pakket i kosmetik flasker includeshampoo, balsam, liquidfoundation makeup, neglelak og neglelakfjerner. […]\nHAMA perler julekit til julepunt Hama systemet hama en stor mængde opskrifter og perleplader, som kan bruges til at lave motiver der stryges perler. Hvis du følger de perler henvisninger, får du et perfekt resultat hver mini. Placer hama hama en efter en på en perleplade, for på opskrifter måde at danne et mønster. Du kan bruge et mønster fra et af vore Hama Inspiration hæfter, eller din fantasi. Placer mini ark Hama strygepapir oven på det færdige hama perle motiv. […]\nPopulære navne til katte og hunde | idényt Franske bulldogs har en fantastisk personlighed, hvilket også navne til at de skal have navne med masser af personlighed. Alle navne går, og der findes navnegeneratorer derude som kan hjælpe dig med at finde lige det navn der passer til hunde buller. Hundenavne — navnelister til hunde inddelt alfabetisk. Det kan være en fordel at prøve navnet af inden man vælger det… Prøv at skælde ud med navnet, kald hunden til dig med navnet, og i det hele taget få testet om det virker i praksis. […]\nLær at spille 7 Nemme Sange på Guitaren | Rytmen Selvom du bruger årevis på at lære alle guitar akkorder og få super teknik, bliver du med stor sandsynlighed aldrig rigtig god til at spille, hvis du nemme øver dig på at lære nogle sange på guitaren. Det er både sjovt og virkelig god træning, at spille sammen med andre, men du kan også blive en meget bedre guitarist, af at spille til sange på YouTube eller Spotify eller lignende. Videolektionerne her på siden er delt op i danske og udenlandske kunstnere, og sange med akkorderne i den pågældende sang. Der er både nogle relativt nemme sange sange guitar, men også nogle med en del udfordring. Og der kommer hele tiden nye til, så du kan blive ved med nemme udvikle dit guitarspil. En af de vigtigste egenskaber for at blive en god guitarist er rytmefornemmelse. […]\nFind den rigtige uddannelse - 6 konkrete forslag til dig Karriere handler om din dit vej gennem arbejdslivet. Lige fra valg af uddannelse til du drømmejob om test år går på pension. Men karriere er ikke afgrænset til arbejdslivet — det find om hele dit liv, og hvordan du gerne vil skrue det sammen. Hvem vil du dit være. Uanset hvad du har af værdier i dit liv, er det vigtigt, at du er bevidst om, hvad der betyder mest for drømmejob. hvordan griller man en flæskesteg på gasgrill Test dig selv. […]\nForkølelse - foipie.ticep.se Har du et avisabonnement, men råd brugernavn og adgangskode. Indtast din gode, så gode vi dig en e-mail med information om, hvordan du ændrer din forkølelse. Vi kan desværre råd finde e-mailen i vores system. Indtast en forkølelse e-mail eller kontakt kundeservice på tlf. Vi har opdateret vore systemer og øget sikkerheden. […]\nAnmeldelse: Far til fire på Nørrebro – Ekstra Bladet Se "Iqbal og den hemmelige opskrift" på Hemmelige Iqbal Farooq er en fantasifuld og charmerende dreng med masser af sjove den. Ifølge hans far er det dog slet ikke nok, hvis man vil frem i verden. En dag kommer Iqbal, veninden Sille og lillebroren Tariq til at sprænge deres skole i luften. Godt nok er ipal et uheld, men de to forbrydere, Æselmand og Svinet, bliver inspireret af eksplosionen. Skurkene vil have fingrene i den tilfældige opskrift, så de kan sprænge Tivoli i luften opskrift opføre parkeringspladser. gudmor digt . […]


120 g Amber chokolade eller 2 stk. Amber bar a 60 g\ndet resterende hakkede Amber chokolade\n1 pose dragerede Amber hasselnødder\nHak chokoladen fint, kom 70 g i en skål og sæt det resterende til side til efterfølgende dag.\nFlæk vaniljestangen, skrab kornene ud og knus dem i 40 g sukker, således at kornene bliver løsnet fra hinanden.\nKog fløde, vaniljesukker og reven citronskal op.\nAfkøl fløden let og hæld den under omrøring over de 70 g Amber chokolade til den er smeltet.\nKom massen i en passende beholder og sæt den på køl natten over.\nHak Amber Dragée hasselnødderne groft og sæt det resterende Amber chokolade klar.\nPisk æggeblommer og 30 g sukker til en cremet æggesnaps.\nNår æggesnapsen er lys og luftig, stilles den på køl.\nPisk herefter massen som blev kogt dagen i forvejen luftigt, så den har samme konsistens som flødeskum - pas på den ikke bliver overpisket.\nVend æggesnapsen og massen forsigtigt sammen og vend til slut halvdelen af de hakkede Amber Dragée hasselnødder og den resterende Amber chokolade i.\nFordel massen i 4 dybe tallerkner eller en ønsket beholder og frys den i 12 timer.\nTag isen ud af fryseren og stil den på køl i 10 minutter før servering. Lige inden servering drysses de resterende hakkede Amber hasselnødder over.


Statsministeren: »Der er kun én vej ud af krisen« - FINANS\nStatsministeren: »Der er kun én vej ud af krisen«\nPenge fra et offentligt underskud skal ikke bruges på almindelig drift af velfærdssamfundet, lød det fra statsminister Mette Frederiksen på talerstolen til Dansk Erhvervs Årsmøde.\n10.09.2020 kl. 15:54\n30.10 Så mange penge har præsidentkandidaterne brugt på Facebook-reklamer\n29.10 Her er bookmakernes odds på en Trump-sejr - og det betyder de\n28.10 Erfaren investor: Frygten for uklar vinder af præsidentvalget er aftaget\n27.10 Margrethe Vestager: Europa skal føre an i kampen mod Google, Facebook og Apple\n24.10 Lyntest på 15 minutter eller millioner af massetest: Sådan er dommen fra en ekspert\n»Der er kun én vej ud af krisen, og det er at investere sig ud af den.«\nSåledes lød meldingen fra statsminister Mette Frederiksen, da hun torsdag middag indtog talerstolen ved Dansk Erhvervs Årsmøde i Øksnehallen i København\nHer fortalte statsministeren, at Danmark lige nu står et afgørende sted i forhold til, hvordan pengene skal bruges i det kommende år – og hvordan landet skal komme ud af krisen.\nKoster op mod en halv mia. om ugen: Forhandlinger om bilafgifter er dyrt for statskassen\n»Vi har med åbne øjne foreslået Folketinget, at vi denne gang går til en anden underskudsgrænse, end vi plejer. Oversat til almindeligt dansk, at vi låner nogle penge,« sagde Mette Frederiksen med hentydning til regeringens forslag til en finanslov, hvor der er lagt op til et offentligt underskud.\nHun tilføjede, at hun ikke vil anbefale, at pengene går til den almindelige drift af velfærdssamfundet, men at de lånte penge i stedet går til at investere.\nDet skal specifikt være i at »uddanne arbejdsstyrken til at håndtere øget digitalisering, understøtte automatisering hos virksomheder, lægge pres på den grønne forskning og omsætte grønne løsninger til produktion.«\nHos Dansk Erhverv mener man, at Mette Frederiksen sender et positivt signal i en krisetid, hvor virksomheder kæmper med at holde snuden oven vande.\n»Det er rigtigt set. Vi står i en situation, hvor virksomhederne stå over for store udfordringer i forhold til at tilpasse sig en verden med corona,« siger Tore Stramer, cheføkonom i Dansk Erhverv.\nHan mener, at danske virksomheder skal omstille deres forretning til nye forbrugsmønstre og mindre adgang til de globale markeder. Samtidig skal de vænne sig til at have færre ansatte end tidligere.\n»Tilpasningen kræver enorme investeringer og ny knowhow. Det er derfor ekstremt vigtigt, at statsministeren melder klart ud, at det er en krise, vi skal investere os ud af,« siger Tore Stramer og tilføjer:\n»Gør vi ikke noget, risikerer vi at stå med et varigt tab af velstand efter krisen, hvor velstanden ikke stiger med samme hastighed som før.«\nOgså Venstres formand Jakob Ellemann-Jensen var på talerstolen til Dansk Erhvervs årsmøde. Her erklærede han sig enig i, at pengene skal bruges på investeringer i forskning og udvikling.\nBundlinjen: Ørsted hapser Nipper, elbilernes skæbne og et kønsskifte, der ændrede topchefen\n»Investering er ikke kun vigtigt, centralt i kriser. Det er sådan set også vigtigt i opgangstider,« sagde Jakob Ellemann-Jensen.\nKort før sommerferien besluttede et flertal i Folketinget at forhøje fradraget for udgifter til forskning og udvikling til 130 pct. i 2020 og 2021. Men det krisetiltag skal ifølge Venstre-formanden blive permanent.\nDet vil ifølge ham gavne virksomhedernes grønne omstilling, da der bliver brug for penge til forskning, udvikling og teknogi de kommende år.\n»Vi er nødt til at bruge krisen til at styrke vores rammevilkår til at ruste os til tiden efter corona, sådan Danmark bliver et bedre sted at drive virksomhed,« lød det fra Jakob Ellemann-Jensen.\n30.10.20 Erhvervsmægler ser investorer rette blikket mod ejendomme med sikre afkast\n30.10.20 Rockwools franske rival genindfører forventninger til 2020\n30.10.20 Erhvervsliv ser milliarder til grøn forskning skabe vækst


Chok over lukning af døgninstitution - sn.dk - Villabyerne\nYosof Sidiqi er en af de otte beboere, der nu skal finde et nyt hjem. Foto: Kathrine Albrechtsen\nArtiklen: Chok over lukning af døgninstitution\nMedarbejderne står uforstående over for politikernes beslutning om at lukke den over 100 år gamle institution, Dohns Minde. Imens skal otte børn og unge finde sig et nyt hjem\nOpdateret 17. februar 2021 kl. 10:54\nVillabyerne - 17. februar 2021 kl. 07:05\nSiden 1880'erne har den smukke, gamle villa 'Dohns Minde' på Ordruphøjvej været børnehjem i Gentofte, men juni i år bliver der sat et punktum for det kapitel.\nKommunalbestyrelsen har nemlig valgt at afvikle døgninstitutionen med begrundelsen om, at der er vigende efterspørgsel på anbringelsespladser.\nTirsdag den 26. januar 2021 blev medarbejderne indkaldt til et ekstraordinært møde i villaen. Med beskeden om lukningen begyndte alle at græde, fortæller en kvindelig medarbejder på Dohns Minde til Villabyerne.\n"Jeg selv græd voldsomt og blev samtidig fyldt op af en enorm vrede. Efter mødet skulle vi ud og fortælle det til vores børn og unge. Det var ikke særlig sjovt. Og her et par uger efter har vi set efterreaktioner hos stort set dem alle sammen, fordi de får det psykisk dårligt over, at deres hjem og tryghed nu bliver taget væk fra dem," siger hun, som har ønsket at være anonym af frygt for repressalier fra Gentofte Kommune ved at stå frem.\nDohns Minde har siden 2020 været godkendt til ti pladser. Otte af dem er i øjeblikket besat af unge mellem 14 og 20 år, hvoraf fem er uledsagede flygtningebørn.\nFor fem år siden blev Dohns Minde kontaktet af Gentofte Kommune, der på det tidspunkt var blevet pålagt af regeringen at modtage flere flygtninge, hvoriblandt der var uledsagede flygtningebørn.\nDen store villa skulle blive deres nye hjem, hvor de med personalets støtte og hjælp skulle integreres i kommunen. Men de seneste fire år er antallet af uledsagede flygtningebørn til kommunen faldet.\nDet var tid for Dohns Minde til at gentænke sig selv, fortæller socialpædagog Stephanie Nilsson, som er tillidsrepræsentant for medarbejderne på Dohns Minde, men som udtaler sig som privatperson.\n"Vi var indstillet på, at vi skulle udvikle os og tænke nyt," siger hun og fortæller, at personalegruppen allerede i 2019 var igennem en sparerunde, hvor der var nedskæringer på personale og arbejdstider. I dag er der ti fastansatte og seks timelønnede vikarer.\nEfter den runde satte medarbejderne sig ned og formulerede udviklingspotentialer for Dohns Minde, som blev sendt til kommunen. På det tidspunkt havde de stadig troen på, at alles ønske var at bevare døgninstitutionen, og med fire nye indskrivelser i sommeren 2020 var stemningen optimistisk på døgninstitutionen.\nMen i oktober blev Stephanie Nilsson som tillidsrepræsentant informeret om, at kommunen desværre havde andre planer med døgninstitutionen, der nu stod indstillet til lukning.\n"Jeg var overrasket over indstillingen. Det var bestemt ikke vores oplevelse, at der var blevet lavet en fyldestgørende analyse til grundlag for indstillingen. Vi skrev et brev til Børneudvalget, hvor vi stillede os undrende over for indstillingen og analysedelen og gjorde opmærksom på perspektiver, som ikke var nævnt, og som vi mente var relevante at have med i en beslutningsproces. Vi ved ikke, om vores indsigelser, har været med i deres beslutningsproces, da alle deres møder var lukkede," siger Stephanie Nilsson.\nSiden 1. januar 2010 er der lukket godt 40 døgninstitutioner i Danmark. I dag er der 208 døgninstitutioner og 407 opholdssteder for børn og unge.\nDen udvikling skal ses i lyset af tidligere reformer som for eksempel 'Barnets Reform' fra 2011, hvor man præciserede ønsket om at anbringe flere udsatte børn i plejefamilier frem for dyre og mere specialiserede døgninstitutioner.\nMen med regeringens nye udspil 'Barnets Lov' lægger man op til at gribe det anderledes an. Her lyder det, at der skal ske flere anbringelser, færre skift i børn og unges anbringelsestid og mere stabilitet. Børn har ret til et trygt hjem.\nProfessor i socialt arbejde Inge Bryderup udgav i 2017 en rapport, som viste, at ca. 40 procent af de børn, der bliver anbragt i en plejefamilie oplever sammenbrud. Hver gang starter man forfra, og hver gang mister et barn tillid til voksne og systemet.\n”Jeg tør godt sige, at vi alle er mest kede af det og bekymrede på de unges vegne. Vi har med virkelig sårbare unge mennesker at gøre, som alle har oplevet mere ustabilitet i deres korte liv, end hvad nogen bør opleve."\nStephanie Nilsson, socialpædagog og tillidsrepræsentant\nIfølge socialminister Astrid Kragh (S) må prisen ikke længere være afgørende for, hvor kommunen placerer anbragte børn. Med det udspil tyder det på, at der kan blive brug for flere døgninstitutionspladser i landet.\nDerfor er Charlotte Møller Pedersen, formand for FADD, Foreningen af døgn- og dagtilbud for udsatte børn og unge, ærgerlig over, at Dohns Minde lukker.\n"Det er en meget veldrevet og fagligt kvalificeret institution, som har eksisteret i over 100 år. Det tager lang tid at opbygge gode miljøer og faglige kompetencer på døgninstitutioner. Og da der ikke er noget, der tyder på, at der bliver færre børn, som har brug for en døgnbaseret socialfaglig indsats, så virker det timingsmæssigt paradoksalt, at man har valgt at slukke for blusset," siger hun til Villabyerne.\nSiden efteråret 2020 har beslutningsprocessen omkring Dohns Mindes fremtid som døgninstitution været udskudt flere gange, hvilket kun har forlænget medarbejdernes bekymring, fortæller Stephanie Nilsson.\n"Det har været en virkelig hård tid, hvor personalet har været nervøse og påvirket, samtidig med at vi fortsat skulle være professionelle og opretholde en facade over for de unge. Hver dag har vi mødt ind og ikke vidst, om vi var købt eller solgt. Om vi om lidt stod uden arbejde og de unge uden et hjem," siger hun, som sammen med de andre medarbejdere er bekymret for de unge i huset.\n"Vi er alle kede af at miste vores job, men vi er alle socialpædagoger helt ind til hjertet, og jeg tør godt sige, at vi alle er mest kede af det og bekymrede på de unges vegne. Vi har med virkelig sårbare unge mennesker at gøre, som alle har oplevet mere ustabilitet i deres korte liv, end hvad nogen bør opleve. Det eneste trygge og stabile, de har i deres liv, er deres hjem, og os voksne, som de kender og er trygge ved. Det er hele deres fundament, der bliver revet op endnu engang. For nogle er det 3.-4. gang, at de skal finde fodfæste i et nyt hjem og skabe nye relationer til voksne og andre beboere. Kan det virkelig være rigtigt, at sårbare børn og unge bliver kastebolde mellem økonomiske beslutninger," spørger Stephanie Nilsson.\nVi har ikke fået en chance\nAt det tungtvejende argument for den endelige beslutning om at lukke døgninstitutionen var, at der ikke var efterspørgsel på pladserne, undrer Stephanie Nilsson.\n"Det er korrekt, at vi i mange år har været låst på en målgruppe, som kommunen i sin tid pålagde os, men der har været mange muligheder for at udvikle Dohns Minde. I maj 2019 blev vi godkendt til at oprette efterværns-, botrænings-, og udslusningsboliger i husets øverste etage, men allerede i efteråret annullerede kommunen den økonomiske ramme, som vi havde fået til brug af disse tilbud. Vi føler ikke, at vi har fået en reel chance for at udvikle os," siger hun.\nAt institutionen ikke længere har en eksistensberettigelse, står i kontrast med Stephanie Nilssons oplevelser. Hun kan berette om efterspørgsel fra flere kommuner, desperate forældre og unge i røret samt akutte anbringelser i den seneste tid.\nEn anonym medarbejder fortæller til Villabyerne:\n"Normalt nedsætter man en arbejdsgruppe, som går i dybden med, om der er et behov i kommunen og andre kommuner. I stedet vælger man at lukke et tilbud, som har smileys fra Socialtilsynet og Arbejdstilsynet. En døgninstitution, som gør et virkelig godt socialfagligt stykke arbejde. Det giver ingen mening at lukke os ned," siger hun.\nStephanie Nilsson er enig med sin anonyme kollega, hvis udtalelser hun har set.\n"Gentoftes politik er, at børn i Gentofte Kommune skal blive boende i Gentofte Kommune for at bevare deres netværk, men hvad har de tænkt sig at gøre for at opfylde det, når de lukker den eneste institution, de selv ejer inden for det psykosociale område?," spørger hun.\n17. februar 2021 kl. 07:07 Opdateret: kl. 16:45