Viborg Kommune styrker service til erhvervslivet - Viborg Kommune\nViborg Kommune styrker ser...\nPressemeddelelse fra 01.11.2021\nViborg Kommune styrker service til erhvervslivet\nSagsbehandlingstiden for byggesager i Viborg Kommune ligger markant under landsgennemsnittet, og kommunen styrker nu indsatsen for at understøtte erhvervslivets vækst yderligere ved at ansætte erhvervskoordinator og ekstra sagsbehandlere.\nDer er godt gang i byggeriet i Viborg Kommune – f.eks. her i Banebyen / Foto: Viborg Kommune.\nViborg Kommune har gennem en målrettet indsats opnået en markant reduktion i sagsbehandlingstiden for byggesager fra 2019 til 2020. I 2020 havde kommunen en gennemsnitlig sagsbehandlingstid, der er kortere - og i 4 ud af 5 kategorier markant kortere - end landsgennemsnittet.\nHøjt serviceniveau i en tid med vækst\nDen ekstra gode nyhed er, at Viborg Kommune har fastholdt det høje niveau for sagsbehandling i første halvår af 2021, og at kommunen nu skruer yderligere op for indsatsen med at understøtte erhvervslivets vækst, fortæller borgmester Ulrik Wilbek:\n- Vi har lige ansat en ny erhvervskoordinator, som skal arbejde målrettet med holde det høje serviceniveau og udbygge den gode og konstruktive dialog med virksomhederne. Vi har også lige ansat fem nye byggesagsbehandlere - og alle de nye ansættelser skulle meget gerne bidrage til et endnu bedre erhvervsklima og understøtte væksten i Viborg Kommune generelt.\nNy koordinator skal sikre sammenhæng og service\nDe nye tiltag er blandt andet sat i værk på baggrund af input og anbefalinger fra lokale virksomheder, og et af de meget synlige tiltag bliver den nye erhvervskoordinator, som kommunen har ansat fra 1. december 2021. Navnet er Jesper Hansen. Han er uddannet ejendomsmægler og kommer fra en stilling som udviklingskonsulent i Vesthimmerlands Kommune. Med i bagagen har han flere års erfaring med virksomhedssamarbejde og rollen som sparringspartner for erhvervslivet.\nViborg Byråds målsætning er, at kommunens virksomheder skal opleve en sammenhængende, koordineret indsats, når de kontakter Viborg Kommune. Den målsætning skal Jesper Hansen hjælpe med at opfylde ved at bidrage til at sikre hurtig og effektiv håndtering af byggesager - herunder en dialog, der understøtter de enkelte virksomheder.\n- Med de nye initiativer ønsker vi helt enkelt at bidrage til, at både vores lokale virksomheder og de virksomheder, der kunne være interesserede i at flytte til området - oplever os som en attraktiv og erhvervsvenlig kommune at drive virksomhed i, siger borgmesteren afsluttende.\nLæs mere om erhvervskoordinator Jesper Hansen på viborg.dk


hamsle.bedstekone.com For Sundhed Hjælp min penis er lille\nhamsle.bedstekone.com - Hvor stor skal den være? - Åbent Forum Størrelsen min min penis er 12 cm og knapt 2 cm tyk. Jeg har aldrig været sammen med nogen seksuelt eller i et forhold. Jeg er bange for Hjælp blive til grin og har meget lav selvtillid. Pungen og kuglerne er heller penis noget at prale af, det ligner et barns. Jeg kan forstå, at lille er ked af din penis. Hej. Jeg er en dreng på 16 snart 17 år som har gået og tænkt over om min penis er for lille den er ca. 5 cm i slap tilstand og ca. 10 cm i stiv tilstand. Hvad sys du. Jeg er simpelthen så pinlig over min pikstørrelse. Den er i stiv tilstand kun Jeg har været gift med en mand i 15 år, der også har en lille penis. Jeg husker første .\nHJÆLP MIN PENIS ER LILLE Kan jeg gøre min lille penis større?\nMin kærestes penis er meget, meget lille Hjælp min penis er lille You have Successfully Subscribed!\nJeg er fyr på 24 år, og har aldrig haft sex. Jeg er simpelthen så pinlig over min pikstørrelse. Den er i stiv tilstand kun 9 cm. Jeg ved simpelthen ikke, hvad jeg skal gøre. Jeg har undersøgt alle muligheder og har også læst herinde Hjælp om intimkirurgi. Men som der står herinde så er der nogle klinikker der laver penisoperationer, men at der også er mange som afholder bedste mande parfumer 2016 fra det fordi der kan være penis komplikationer osv. Jeg er ellers en ok flot fyr og har været sammen med en del lille før, men jeg bliver ALTID nødt til at droppe forholdet i tide inden vi bliver for intime i frygt for hun min se min pik. Der er bare lige det problem, at jeg ikke kan klare at min penis er så lille. Jeg føler at jeg Her på Cyberhus kan du få hjælp fra voksne frivillige. Når du opretter. Nu skriver du selv at du har en lille penis, men ikke noget om hvor stor lille er. Prøv at se dig selv i spejlet nøgen, det kan ofte hjælpe på selvopfattelsen. trÆffes fra 3/9 mÆrk min nØgne krop mod din lux nØgen penis & helkropsmassage i 1 time basis/luxus / intim tao-tantramassage & afslutning % dansk. Original version Original kunstner Rytteriets version Alle Sømænd er Glade for Piger: Otto Brandenburg: Alle sømænd er glade for penis: Dejlig er den himmel blå. En katolsk præst er ved at lære en ganske ung dreng at onanere. - Hej, det er fedt, det her! - Ja, og når du er gammel nok kan du bruge din egen tissemand. happii butik J eg blev engang spurgt af en kæreste, hvordan jeg lærte om sex. Min mor, svarede jeg så. Min mor lærte mig om sex. Min mor er meget åben i sit forhold til livet. Hun hader autoriter og gør sjældent, hvad folk siger til hende. Hvad er Rejsningsproblemer? Rejsningsproblemer betyder, at du har mistet evnen til at få eller vedligeholde en rejsning, og at du ikke kan gennemføre et samleje. Hej, jeg er en dreng på 17 år og går på gymnasiet. Jeg har igennem alle mine år i folkeskolen undgået og gå i bad med de andre drenge, så nu i gymnasiet synes jeg det er endnu sværere for mig og smide tøjet og gå i bad da mange af dem sikkert har en meget større en, end jeg har.\nI åbent forum kan du dele succeser og tale om alt det, der kan være svært. Tonen i åbent forum skal altid være opbyggende og til inspiration for andre. Det er ikke tilladt at søge cases til opgaver, journalistiske interviews eller andre projekter. Nu skriver du selv at du har en lille penis, men ikke noget om hvor stor lille er. Prøv at se dig selv i spejlet nøgen, det kan ofte hjælpe på selvopfattelsen. jeg hører ofte mine venner snakke om: "den var alt for lille, kun 12 - 13 cm." . Jeg har droppet en sød fyr, fordi han penis simpelthen var for lille. Sex er en. Men hvor mange render rundt med en SÅ lille pjevert! Min lillefinger er ca. 6 cm. og min tommeltot som nogen også snakker om er 6,5 cm eller. Gå til Min profil. Gå til Min profil eller prøv igen senere. Den svenske krone i massivt fald: jeg hører ofte mine venner snakke om: "den var alt for lille, kun 12 - 13 cm." . Jeg har droppet en sød fyr, fordi han penis simpelthen var for lille. Sex er en. Men hvor mange render rundt med en SÅ lille pjevert! Min lillefinger er ca. 6 cm. og min tommeltot som nogen også snakker om er 6,5 cm eller.\nHej, jeg skriver til jer i håb om hjælp. Jeg er 23 år gammel, men er udstyret som en årig dreng:(Størrelsen på min penis er 12 cm og knapt 2 cm tyk. Jeg har. Min pik er for lille. Hej. Jeg er en dreng på 14, der går i hamsle.bedstekone.com min penis er cirka 4cm i slap og 6 i stiv. de andre Jeg håber, at det her brev kan hjælpe dig. jun Men hvordan tackler jeg det? Kan vi snakke om det, eller er der nogle tricks når penis er lille??? Håber du kan hjælpe mig. Mange hilsner fra. Jydsk Atomkraft A/S er det eneste kommercielle atomkraftværk i Danmark. Læs mere om atomkraft og Jydsk Atomkraft A/S. Gode sexhistorier. En datters lyst til incest Jeg er en kvinde på 55 år Alene med min stedfar Min nye kollega George Masters Nabo Grill mad. hamsle.bedstekone.com Danmarks største web site for erotiske historier - sexhistorier og sexnoveller. Mere end historier online.\nPenis for lille. Hvad gør jeg? Hjælp min penis er lille Talgknopper – Det skal du vide. De små hvide knopper er meget ofte talgknopper, som er små knopper, vi mennesker har på næsten hele kroppen. Svigermor elsker sex - Badelandet: Hun opdagede det, og hun rakte ned i vandet og tog min badebukser af i et ryk Ærgerligt at konflikten er slut.\njeg har en penis på cm. jeg er 22 år gammel.. er den for lille, jeg skammer mig lidt ved at sku være sammen med kæresten for første gang vil hun. Mit navn er L og jeg er 14 år. Jeg skriver herind, fordi at jeg virkelig har et problem med min penis. Jeg ved ikke, om i selv anonymiserer, det jeg skriver, men det vil jeg meget gerne have i gør. Jeg er en helt normal dreng, som går i 7.\nJeg er en dreng på 16 snart 17 år som har gået og tænkt penis om min penis er for lille den min ca. Hvad min du om den? Tak for din mail, først vil jeg lige opfordre alle spørgelystne til, at når Hjælp sender en mail til mig og sender billeder med, så læg dem venligst som Hjælp filer, så jeg ikke får morgenkaffen galt i halsen, når jeg åbner min mailboks. Mathias uanset størrelse, og uanset om jeg synes at den er lille eller penis, så er det den størrelse den har. Det er din virkelighed. Min penis er for lille\nHjælp min penis er lille underholdning rund fødselsdag\nHvad ÉR en lille pik? Hjælp min penis er lille\nGrisen går ude i aflukket og hygger sig som om intet var hændt. Det samme gør sig gældende ved kønsdelene — også her er talgknopper helt naturlige og meget nødvendige for at holde huden sund, glat og smidig. Livia slap sit legetøj, klaskede den grædende piges ene balde, tørrede sperm af sin hage og smurte det ind i det hul, som ingen mand havde berørt. Lige 10 cm kortere tænkte manden, så han spurgte igen:\nRejsningsproblemer starter i reglen snigende og udvikler sig langsomt. Tabt rejsningsevne kan ikke helbredes, men man kan begrænse forværring af rejsningsbesværet ved at optimere livsstil og optimere behandling af kendt sygdom, fx diabetes og forhøjet blodtryk. Du har øget risiko for rejsningsbesvær, hvis du fx lider af forhøjet blodtryk eller anden hjerte-karsygdom, diabetes eller sklerose. ingefær med citron og honning Din internetbrowser er desværre uddateret.\njun Men hvordan tackler jeg det? Kan vi snakke om det, eller er der nogle tricks når penis er lille??? Håber du kan hjælpe mig. Mange hilsner fra. Der er bare lige det problem, at jeg ikke kan klare at min penis er så lille. Jeg føler at jeg Her på Cyberhus kan du få hjælp fra voksne frivillige. Når du opretter.\nEr der overhovedet noget at gøre ved det? Ja, jeg har haft flere.\nHjælp min penis er lille Hvordan bliver jeg bedre til samtale og socialt liv? Kvinderne siger at det er mandens evne for nærvær, hans frækhed, hans styrke og dybde der hovedsaglig betyder noget for dem. Jeg tænker det betyder mere mellem mænd at de kan tale om deres store pik — ligesom deres smarte biler og fede tatoo. Jeg håber også, at du føler dig opmuntret til at lade dig elske. Få min Gratis E-bog "Når seksualiteten driller"\nJeg er SÅ ulykkelig… ang. min pik..! Navigationsmenu\nEn katolsk præst er ved at lære en ganske ung dreng at onanere. - Hej, det er fedt, det her! - Ja, og når du er gammel nok kan du bruge din egen tissemand. J eg blev engang spurgt af en kæreste, hvordan jeg lærte om sex. Min mor, svarede jeg så. Min mor lærte mig om sex. Min mor er meget åben i sit forhold til livet. Hun hader autoriter og gør sjældent, hvad folk siger til hende.\nWhat s more, they might find that they are feeling less energetic throughout their day.\nFølge: 9900 frederikshavn » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hjælp min penis er lille hamsle.bedstekone.com


Vandets vej til træets top by robin - issuu\n18Ingeniøren · 1. sektion · 17. oktober 2008Ingeniøren · 1. sektion · 17. oktober 2008POLY SCIENCE19Vand er den mest studerede substans i verden, men alligevel\nfindes der en stor metastabil region i dets fasediagram, som\nendnu ikke er blevet kortlagt. Abraham D. Stroocknaturvidenskab\ntræets topmeta science\nJournalist på Ingeniøren\nroe@ing.dkDet syntetiske træ\nEt trækan anskues som et system for vandcirkulation\ni tre dele: rødder, en stamme og blade. For første gang\nhar ingeniører lavet et syntetisk træ, der efterligner\ntræets enestående evne til at løfte vand op i store højder, og fanget de fysiske principper bag processen.\nDet syntetiske træ består af en hydrogel og har to\nnetværk af kapillærer – et som rodnet og et som blade\n– forbundet med en enkelt kanal, som udgør stammen.\nPå grund af kapillærernes mikroskopiske størrelse (ca.\nti nm) trækkes vandet passivt opad, kun ved hjælp\naf vandmolekylernes gensidige tiltrækning, som i et\nreb. Disse bittesmå nanovandrør har et negativt absolut tryk, som gør at vandet teoretisk set kan trækkes flere hundrede meter op imod tyngdekraften. Tv.\nses en illustration af det syntetiske træ, som forskere har skabt i en størrelse på ca. 5 cm. Herunder et mikroskopfoto af de kapillære strukturer, der danner porer på kun ti nm.Træer er smukke, træer er livsnødvendige og træer er højteknologi. Forskere har for første gang bygget et fungerende syntetisk system, der kan efterligne træers passive\ntransport af vand fra rod til top. Det er en lille revolution\nmed et utal af fremtidige anvendelsesmuligheder.I overbuddets lys\nFørste ... anden ... tredje ... solgt til den herre. Sådanhører man på auktioner, og sandsynligheden er, at køber\ner glad, men også snydt. I økonomisk teori hedder det\n’vinderens forbandelse’, altså risikoen for, at varen er blevet købt for dyrt i forhold til, hvad den egentlig er værd for\nkøber. Utallige eksperimenter viser, at overbud sker i rigtig mange tilfælde. Det er et problem, som ikke kun gør\nsig gældende på auktioner og børser, men ifølge den græske statistiker John Ioannidis fra Tufts University også\nved offentliggørelsen af artikler i de store tidsskrifter\n(kortlink.dk/5vks). I jagten på at komme i Science eller\nNature kan det nemt ske, at det er de lidt for gode og lidt\nfor sensationelle forskningsresultater, der løber med opmærksomheden – på bekostning af mere kedelige, men\nogså mere korrekte resultater.\nDer er ikke tale om snyd. Det er et psykologisk problem.ingeniørkunst\nAf Robin Engelhardt roe@ing.dkDa ingeniører i begyndelsen af\n1800-tallet byggede de første stationære dampmaskiner for at pumpe\nvand ud af minerne, kunne end ikke\nde kraftigste af dem løfte vandet mere end ni meter op igennem røret.\nDet viste sig at være teoretisk umuligt at komme højere, fordi vandsøjlen i virkeligheden ikke løftes af\npumpens ‘sug’ – men af det atmosfæriske tryk, der skubber væsken\nop nedefra, når pumpen mindsker\ntrykket i røret. Ved komplet vakuum\ni røret vil vandet maksimalt kunne\nstå 10,3 meter højt.\nMisundeligt kiggede ingeniørerne på træerne ved siden af minerne.\nHvordan kunne træer så klare at løfte vand 40-60 meter – ja, helt op til\nover 100 meter, som tilfældet er med\ndet store californiske nåletræ Sequoia?\nFaktisk har biologer og ingeniører\ni århundreder spurgt sig selv om,\nhvad det er for et trick, træer bruger\ntil at transportere vandet fra deres\nrødder op til deres blade. Den fremherskende teori har været, at træer\nvirker som en væge: Tab af vanddamp fra bladene reducerer vandtrykket i bladet i forhold til det atmosfæriske tryk, hvilket får det flydende vand i jorden til at blive suget passivt op i rødderne, bevæge sig op\nigennem stammen, og derved udligne trykforskellen til bladene og\nholde dem vandfyldte.\nProcessen kaldes transpiration,\nmen den forklarer ikke, hvordan en\ntræstamme er anderledes end et almindeligt sugerør, og derfor heller\nikke, hvorfor den er så meget bedre\ntil at transportere vandet opad end\nde energikrævende pumper.\nI 1895 foreslog den irske plante\nbiolog Henry Horatio Dixon sammen med ingeniøren John Joly, atOg det er et resultat af selve strukturen i den måde, som\nman belønner på. Psykologer og neuroøkonomer har prøvet at forklare fænomenet med, at folk er bange for at tabe,\neller at de bliver superglade, når de vinder over andre. I en\nny artikel i fagbladet Science (pas på overbuddet!) viser\nMauricio Delgardo fra University of Pittsburgh, at fænomenet kan skyldes en overiltning af striatum, altså et område i hjernen, som relaterer sig til dopaminproduktion\nog belønning. Men Delgardo viser også, at der er et stærkt\nsocialt element i menneskers overbud: Når konkurrencen\nog angsten for at være en social taber er stor nok, mister\nmange forsøgspersoner jordforbindelsen på et eller andet\ntidspunkt, og kaster sig ud i vilde bud.transporten opad må skyldes vandmolekylernes gensidige tiltrækning, der skaber en form for træk.\nDe kaldte deres mekaniske forklaringsmodel for ’cohesion-tension\ntheory’ (sammenhængs-spændtheds-teorien), som gik imod et stort\nantal biologer, der understøttede en\nmere vitalistisk teori om en form for\naktiv transport. Men helt konkret\nhar man ikke kunnet eftervise teorien før nu, 113 år efter den blev formuleret for første gang.En af de anvendelser\naf det syntetiske træ, der\nnu venter på at blive udviklet, kan f.eks. være køling af\nbygninger (tv.): Vandet vil\nkunne trækkes passivt op\nigennem kapillærerne, hvorefter det fordamper i toppen under taget. Vanddampen fordeles i bygningen og\nkondenseres igen i bunden,\nog processen starter forfra.Negativt absolut trykDet er de to kemiingeniører Tobias\nD. Wheeler og Abraham D. Stroock\nfra Cornell University i New York,\nder nu eksperimentelt har bekræftet\nog forfinet Dixons og Jolys oprindelige idé. Planters fundamentale\ntrick består i at skabe en enorm trykforskel mellem atmosfæren og det\nindre i bladenes væv. Inde i vævet, i\ndet såkaldte xylem, er der nanometersmå porer, som holder vandet i en\ntilstand af ‘negativt tryk’. Et begreb,\nder i klassisk forstand kan synes meningsløst. Der er jo ikke noget, der\nkan være mindre end ingenting i vakuum, altså ved et tryk på nul.\nMen vand er en meget speciel væske. Det kan sættes i en tilstand af\nnegativt absolut tryk, på grund af\ndets høje overfladespænding. Idet\nde enkelte vandmolekyler tiltrækker\nhinanden, kan de sættes sådan sammen, at de trækker i hinanden som i\nMan kender til fænomenet overfladespændning i almindelige vanddråber, der tiltrækker hinanden.\nIdet vandmolekylerne søger indad i\ndråben – der, hvor tiltrækningen er\nstørst – vil dråbens overfladeareal altid søge at være så lille som muligt,\naltså en kugle. Når to dråber derfor\nrører ved hinanden, vil de trække i\nhinanden indtil en ny og større,\nrund dråbe er dannet.Grafik: Nanna Skytte og Troels MarstrandIfølge termodynamikken kan flydende vand ved negativt tryk kun eksistere i en metastabil tilstand. Vandet har med andre ord tendens til at\nskifte tilstand fra flydende form til\ngasform ved ganske små ændringer i\nenten tryk eller volumen. Hvis dette\nskete, ville der dannes luftembolismer inde i træet, som ville ødelægge\nvandtransporten. Men hvis man kan\nundgå dannelse af disse huller, kan\nder eksistere et tryk (som snarere\nburde kaldes et ‘træk’ eller en\n‘spændthed’) på flere hundrede atmosfærer under nul.\nMinutiøs kontrolFor at lave et syntetisk træ, var det\nderfor vigtigt for forskerne at bruge\net materiale, hvori vandets forskellige tilstande kan kontrolleres minuti-øst. De fandt det i den hydrogel, der\nbruges til at lave bløde kontaktlinser\naf. Ud over at kunne fungere som en\nvæge, består den af bittesmå porer,\nder gør, at de kapillære processer kan\nskabe den nødvendige spændthed i\nvæsken. Det betød blandt andet, at\nporerne måtte have en diameter målt\nHydrogelen gør netop det: Den\nblander vandet med gelens polymernetværk, sådan at porerne effektivt er\naf molekylær størrelse. Ikke mere\nend ti nm. Det viser sig, at vandet kan\nvære i ligevægt med gelen ved en luftfugtighed på 85 procent og ved et tryk\npå -220 atmosfærer. Ved at grave små\nkapillærer ned i gelen, kunne Wheeler og Stroock derfor skabe en struktur på lidt over fem centimeter, der i\nsin funktion efterligner et træ: Tonetværk af kapilærer, et til rødderne\nog et til bladene, forbundet med en\nenkelt kanal som ‘stamme’.\nVed at eksperimentere med vandgennemstrømningen kunne de i en\nartikel i fagbladet Nature vise, at deres ‘syntetiske træ’ virker som en negativ trykpumpe, der kan generere\nop til ti atmosfærer i pumpe-potentiale – hvilket svarer til at trække\nvand mere end 100 meter op imod\ntyngdekraften. Til sammenligning\ner den tidligere rekord med nogle\nsvampelignende strukturer 0,7 atmosfærer.\nBekræfter gammel teoriDe to ingeniørers eksperimentelle\nforsøg og dets resultater er et stærkt\ntegn på, at Dixons og Jolys oprindelige teori er korrekt. Vandet trækkersig selv op i de lange smalle kapillærer, som et Münchhausen-reb, modsat tyngdekraften, i et evigt forsøg på\nat udjævne trykforskellen mellem\nrod og blade. Oppe ved membranen\nmellem bladet og luften er der en\nvoldsom trykforskel, og når man\npunkterer et blad vil man også få vandet i de berørte kapillærer til at falde\nsammen med et plask, men da de er\nutallige, vil træet stadig kunne pumpe vand op, passivt og mekanisk.\nBortset fra at bekræfte, at transpiration er en mekanisk, og ikke en biologisk, proces, viser eksperimentet\nogså nye veje til at studere vand under spændthed – noget der er et meget underbelyst fænomen.\n»Vand er den mest studerede substans i verden, men alligevel findes\nder en stor metastabil region i dets fa-sediagram, som endnu ikke er blevet\nkortlagt,« sagde Stroock i forbindelse\nmed offentliggørelsen af artiklen.\nDer er stadig masser af åbne spørgsmål i dette område, og det syntetiske\ntræ kunne være et godt værktøj til at\nTeknologiske anvendelserDe teknologiske anvendelser venter\nnu på at blive udviklet. Træet viser, at\nder ikke findes nogen fundamental\ngrænse for at gøre brug af væsker ved\net stort negativt tryk.\nDet mest opsigtsvækkende resultat\ner, at det syntetiske træ konstant kan\nekstrahere væske fra en beholder\nmed undermættet vanddamp (dvs.\nfra luft med 95 procents luftfugtighed), hvilket betyder, at det vil være\nteknisk muligt at lave rent vand i om-råder, der normalt anses for at være for\ntørre til landbrug, eller som er alt for forurenede til at levere drikkevand.\nDe syntetiske træer ville også kunne\nbruges til at udvikle effektive passiv-systemer til overførslen af varme over lange afstande og mod tyngdekraften.\nFor eksempel kunne ‘bladene’ i sådan\net system trække en kølende væske op i\nen bygning, hvor den så kunne fordampe i solvarmen under taget. Vanddampen ville derefter fordele sig og kondenseres forneden, hvilket ville få temperaturen til at falde.\nEt sådant passivt kølingssystem, som\nkaldes ‘heat pipes’, bruges allerede på\ncentimeterskala i bærbare computere,\nhvor varmedampe transporteres ud til\nventilatoren. Principperne bag det syntetiske træ ville kunne bruges til at skalere teknologien op i husstørrelse. jMåske har vi her fat i et væsentligt motiv for kollektivefantasmer. Vores individuelle søgen efter et godt liv får os\nsjældent til at springe ud over en skrænt i håbet om at flyve. Men når konkurrencen om belønningen er stor nok,\nog den sociale anerkendelse afhængig deraf, kan det sagtens ske. Og det ser ud til, at den slags overbud sker i alle\nområder af intellektuel stræben, om\ndet er forskningen, religionen eller\nalmindelig, kapitalistisk spekulatiMåske har vi on. ‘Teorien Om Alt’, troen på ‘Paradis’ og ‘Uendelig Vækst’ er alle samher fat i et\nmen kollektive fantasier fra overbudvæsentligt\ndets eventyrland. Og mere end det:\nDe kan være virksomme målestokke\nfor vores sociale adfærd. Fysikere kan\njage vilde teorier, religiøse mennefantasmer.\nsker kan blive fundamentalister og\nalmindelige kræmmere kan tage alt\nfor store lån. De føler sig som vindere, og forbandelsen\nlægger de først mærke til alt for sent, hvis overhovedet.\nOgså troen på Gud kan i øvrigt forklares i overbuddetslys. Det blev gjort af den berømte matematiker og filosof\nBlaise Pascal (1623-62), der opfandt følgende gudsbevis:\nEnten tror man på, at der findes en straffende Gud, eller\nman gør ikke. Først: Hvis jeg tror, at Gud eksisterer, men\nhan faktisk ikke eksisterer, har jeg ikke tabt det store.\nHvis han til gengæld eksisterer, vil jeg have opnået uendelig lykke. Omvendt: Hvis jeg ikke tror på Gud, og han\nikke eksisterer, har jeg ikke vundet det store. Men hvis\nhan alligevel viser sig at eksistere, selvom jeg ikke troede\npå ham, så vil jeg leve i evig lidelse (husk, at Gud straffer\ndem, som ikke tror på ham!).\nDet ville altså være dumt af mig ikke at tro på Gud. Så,med det argument i baghånden – hvorfor ikke tro på alt,\nhvad de siger på børsen, i fagbladene og i kirken? Der er\n(næsten) intet at tabe og alt at vinde. Første … anden ...\ntredje … solgt til den herre. jAll pages:1InfoSaveLikeShareDownloadMoreVandets vej til træets top Published on Oct 29, 2008 artikel i Ingeniøren, 17. oktober 2008robinFollowRead moreRead moreSimilar toPopular nowJust for youGo explore


Unafraidsangerens blog: 2007\nDet er snart jul. Jeg sidder i Århus og har det egentlig fint. Jeg arbejder stadig hos Front-Data, men fik juleferie i går. Jeg holder orlov fra studierne næste semester for at komme de maveproblemer, som er blevet beskrevet tidligere, til livs. De havde et opblomstring lige efter eksamen d. 2. november, så jeg var hos lægen en del.\nNu kører vi vestpå i morgen. Jul i Vorgod, lillejul i Ringkøbing. Vi har fået bil.\nJeg holder her.\nSkrevet af Unafraidsangeren kl. 16.19 Ingen kommentarer:\nSå er den føromtalte sommer'ferie' slut for denne gang. Jeg er startet på uddannelsen igen og er i gang med den første afleveringsopgave. Jeg skulle have været til den første undervisning i sidste uge, men blev forhindret af min krop, som åbenbart har givet sig til at producere overdrevne mængder mavesyre, hvilket jeg så måtte tage et par sygedage for. Jeg slægter åbenbart min far på, hvad det angår også :-(\nNu er jeg så på piller for det, så jeg ikke skulle få problemer igen.\nArbejdsmæssigt går det godt. Vi har travlt og mere til. Det pulserende arbejdsliv har vist sig at have forhøjet blodtryk i mit tilfælde, men da det er både spændende og udfordrene, er det jo bare skønt. Jeg trives i hvert fald med det indtil videre.\nSkrevet af Unafraidsangeren kl. 16.24 Ingen kommentarer:\nDet er ikke til at se det, hvis ikke man ved det, men jeg har det, som jeg vil betegne som sommerferie. Det vil i min optik sige, at jeg kun har et fuldtidsarbejde at koncentrere mig om. Juni måned var ikke særlig rar, da jeg både skulle til eksamen og gå på arbejde fuld tid. Det kan ikke anbefales og må kaldes: føj for en arm. Men det gik godt og alle fag blev bestået, og jeg er glad for mit nye arbejde.\nDer er også blevet fejret fødselsdag. Familien var på besøg d. 1. juli, og Anettes søskende var her sammen med slænget på selve dagen. Det gik ikke stille af!\nDer ud over var jeg til Metallicakoncert i fredags d. 13 juli. Det var godt. Det var meget godt. Selvom strømmen gik under det første nummer, kunne det ikke forhindre drengene i at fyre den max af, da problemerne var blevet løst. Jeg tror ikke, jeg nogensinde har været til en koncert, hvor jeg kun kendte 1/5 af numrene, men alligevel har været så begejstret. Megafed koncert, megafedt vejr, nu er det sommer i Danmark!\nSkrevet af Unafraidsangeren kl. 21.52 Ingen kommentarer:\nFrygt ikke. Jeg lever.\nSelv om jeg ikke har skrevet på bloggen i et stykketid, er det ikke ensbetydende med, at jeg er død eller det, der er værre. Det afspejler blot, hvor meget tid jeg har haft til overs, siden jeg begyndte på mit nye job d. 1. juni.\nLad mig slå fast: Jeg er meget glad og tilfreds med mit nye arbejde. Men nu skal jeg læse til eksamen.\nSkrevet af Unafraidsangeren kl. 11.24 Ingen kommentarer:\nRen hygge i Dronninglund\nI søndags drog fire friske unge mænd (+ det løse) mod nord til Dronninglund, hvor skæbnen og Johannes havde sat os i stævne. Det var afholdelsen af den første årlige Unafraid-reunion, som skulle løbe af stablen. Det skulle vise sig at blive en af årets indtil videre hyggeligste dage med masser af sjov og ballade. Brom havde arrangeret et festfyrværkeri af entertaaaaajnments som mestendels foregik på Dronninglund Gymnasium. Der var quiz, afstemninger og sågar en meget intim Unafraidkoncert dog uden publikum. Vi spillede klassikerne 23:43, Abide og Whatever you do (to the least of these). Vi ville også gerne have spillet Yes, som tidligere på dagen var blevet kåret som den bedste Unafraidsang nogensinde, men det var for svært for Poul, så vi måtte nøjes med de nævnte.\nPå trods af, at vi ikke havde spillet sammen i over 2 år, lød det overraskende godt, og vi blev enige om, at hvis vi øvede os tre gange, kunne vi sagtens spille en hel koncert. Det kan dog godt være, at vi måske skulle have nogle flere til lige at lytte på det...\nDet var en brandhyggelig dag, hvor vi også fik hilst på alle børnene, som er kommet til i de sidste par år.\nJeg glæder mig allerede til næste år, hvor morskaben sikkert heller ingen ende vil tage.\nSkrevet af Unafraidsangeren kl. 08.36 Ingen kommentarer:\nJob i hus...\nSå skulle det være sikkert og vist. Jeg starter som udviklingskonsulent hos Front-data den 1. juni!!! Det er et meget spændende job, jeg har fået. Jeg skal udfylde en projektleder-agtig rolle i et team, og det bliver en kæmpe udfordring. Jeg skal vænne mig til at være mere gennemslagskraftig og sår'n, men det kan jeg sikkert også. I hvert fald er det helt vildt spændende og nyt for os. Det bliver en stor omvæltning.\nJeg skal læse ved siden af arbejdet. Et fag ad gangen. Ligesom den skaldede programmør. Vi regner med at følges ad og tage de samme fag i hvert fald indtil videre. Det bliver stort. Det bliver dejligt. Det bliver hårdt.\nSkrevet af Unafraidsangeren kl. 19.45 Ingen kommentarer:\nForskningens døgn sluttede i Sejs...\nI fredags var jeg involveret i Forskningens Døgn, som i år handlede om fødevarer. Kevin, Jacob og jeg havde i løbet af 3 uger fået smækket et system sammen, som ved hjælp af RFID-tags kunne identificere fødevarer og andre supermarkedsgøglerier. Vi havde to PDA'er og et køleskab med en computerskærm på, som viste, hvad der var af varer i køleskabet på et givet tidspunkt. Det gik meget godt. Der var mange mennesker på trods af det gode vejr, og alle dem vi snakkede med synes, at det var spændende. Det var megahårdt at stå op i 5 timer i træk, men det var alt i alt en god oplevelse.\nLørdag var vi på motorcykel til Sejs, hvor vi hyggede med mors familie. Skøn dag med masser af snak og latter og god mad!\nSkrevet af Unafraidsangeren kl. 16.44 Ingen kommentarer:\nKategorier: personlig, Skole, update\nDer er gået lidt tid med andet end blogning. Blandt andet har jeg været involveret i op til flere eksaminer og et projekt eller to.\nDer er sket en del med mig siden sidst. Jeg er begyndt at løbe i Risskov, og jeg har besluttet mig for at finde et arbejde. Jeg er ikke helt tilfreds med mit studie og opbygningen af det. Jeg har følt, at jeg har spildt en del tid her i dette halvår med nogle lidt vattede fag, som ikke har været så spændende, som jeg havde forventet. Derfor vil jeg ud og have noget jord under neglene og har nogle ansøgninger ude i øjeblikket, som jeg venter på respons på.\nJeg håber meget, at der kommer en afklaring på min fremtid inden for ganske kort tid.\nEllers har jeg travlt med et projekt til Forskningens Døgn, som jeg laver sammen med den skaldede programmør og Kevin. Det er noget med nogle RFID-tags på madvarer og et køleskab, som kan tænke selv.\nSkrevet af Unafraidsangeren kl. 16.06 Ingen kommentarer:\nJaja, så meget er der heller ikke weekend. Jeg har overstået Concurrency-eksamen og skal forberede Test-eksamen til på torsdag, men i morgen får vi besøg af Keenan og Anton. Det bliver hyl!\nSkrevet af Unafraidsangeren kl. 18.21 Ingen kommentarer:\nDet er blevet forår. Jeg var i Horsens og fik serviceret knallerten. Den kører som en drøm! Bare fordi man får stillet ventiler, kommer der straks mere bundtræk og fart i cyklen! Skønt. Jeg er ung igen.\nSkrevet af Unafraidsangeren kl. 23.24 Ingen kommentarer:\nKategorier: glæde, Knallert\nMan skal passe på med, hvad man skriver på sin blog. Aldrig så snart har man tudet over, at man ikke har tid til at køre på knallert, før ens underviser rykker ens eksamensdato en uge frem. Det bevirker, at jeg har en fri-uge efter eksamen, men så sandelig også, at jeg skal have fingrene ud i denne uge, da jeg oven i alt det andet og skal forberede eksamen i TSS. Jeg er så tæt på at sige røv, at det kan måles med det rette udstyr.\nSkrevet af Unafraidsangeren kl. 22.51 Ingen kommentarer:\nKategorier: Skole, tuderi\nJeg synes, livet er sjovt. Jeg har altid (i hvert fald siden midten af 90'erne) godt kunnet lide Alanis Morissettes sang "Ironic", hvor hun fortæller om de små sjove ting i livet. Det fungerer godt i sangen, men det er svært at skrive om det fra ens eget liv, fordi det let kommer til at lyde som om, at man tuder. Alligevel synes jeg, at det er lidt skægt, at den uge der kommer, ifølge vejrprofeterne fra DR er den første rigtige forårsuge med sol og gode temperaturer (= motorcykelvejr) og samtidig den uge, hvor Jacob og jeg lige skal have lavet en MEGET svær opgave i Concurrency...\nSå siger jeg ikke mere.\nSkrevet af Unafraidsangeren kl. 20.59 Ingen kommentarer:\nKategorier: Knallert, tuderi\nSå er den hentet! Onsdag eftermiddag blev spenderet i Hornslet, hvor batteriet blev sat på, knappen blev trykket ind, cyklen startede! Nu skal vejret bare arte sig, så skal vi ud og trille! Jeg kan næsten ikke vente og har svært ved at sove om natten (det' gas!). I hvert fald var det som om, jeg næsten ikke havde været af den. Alle bevægelserne sad, som de skulle, og alle ting fungerede efter hensigten. Jeg er ung igen!\nSkrevet af Unafraidsangeren kl. 01.07 Ingen kommentarer:\nJeg prøvede. Jeg prøvede igen. Og en gang til. Det gik bare ikke. Den lille T22 kunne ikke længere opfylde de krav, der blev stillet til den. Efter at have siddet en hel dag og brugt ca. 65% af min tid på at sidde og vente, bare fordi jeg kørte Eclipse, blev jeg træt af det hele. Efter at have diskuteret med min hustru, bestilte jeg resolut en lille ny. Den kan bare det hele med Fedora Core 6 installeret. Det er et super dejligt stykke værktøj.\nBortset fra det, er vi begravet i sne.\nSkrevet af Unafraidsangeren kl. 11.39 Ingen kommentarer:\nSå er jeg begyndt på overbygningsuddannelsen på DAIMI, hvilket har haft den konsekvens, at jeg nu har opgraderet T22'eren til Fedora Core 5 for at få bedre programmer til at udvikle i Java med, da det på universitetet er det eneste saliggørende programmeringssprog.\nDet er såmænd meget fint alt sammen.\nDet skal nok blive godt at få proppet noget lærdom i hovedet. Efter en lidt skidt start, synes jeg, at der er ved at være styr på de fleste ting. Jeg havde glemt, at der ikke er hjælp til noget som helst på Uni. Man skal selv finde ud af alting. Det resulterede i, at Jacob P og jeg ikke var til intro i torsdags, fordi vi ikke havde set, at forelæsningen var flyttet. Hmm. Jeg tager en dag ad gangen...\nSkrevet af Unafraidsangeren kl. 14.51 Ingen kommentarer:\nJeg var til intro på DAIMI i går. Fik en nøgle og alt muligt. Det var meget hygsomt. Vi fik set, hvor tingene lå og hvordan man kom ind og den slags. Der ud over valgte jeg valgfag. Jeg skal have Augmented Reality hele dette semester, da det strækker sig over to kvarterer. Det bliver spændende at se, hvordan sådan noget universitet spænder af.\nSkrevet af Unafraidsangeren kl. 12.42 Ingen kommentarer:\nIngeniøren er landet\nPyh. Det har været en hektisk uge. I onsdags, var Martin og jeg oppe til eksamen i vores afgangsprojekt, og det gik over al forventning! Anette var på pletten med sin telefon, og her kan man se, hvordan sådan en nyuddannet ser ud.\nSom det ses(!) er sådan en fætter ret fornøjet og viser gerne med fingrene, hvordan karakteren var.\nI dag har mine forældre så været med til selve dimissionen på IHA. Det var meget sjovt at være med til. Nicolaj Wammen (borgmester, Soc. dem.) holdt tale for os. Per Nielsen spillede på trompet for os, og kantinen havde lavet sandwich. Igen var Anette det rigtige sted. Dette billede er taget lige efter, at vores studieleder Henrik Olsen havde sagt: "Ingeniør, Martin Petersen" og givet mig en konvolut i hånden.\nBagefter tog vi hjem og spiste kage og drak kaffe sammen med mormor, morfar, Rasmus og Dorthe, som også er blevet færdig. Dog som sygeplejerske. Men alligevel.\nSkrevet af Unafraidsangeren kl. 18.30 Ingen kommentarer:\nDer sker ikke så meget for tiden. Jeg forbereder mig til LAN-eksamen på fredag. Var oppe til Software Test eksamen i torsdags og bestod, så det var jo, som det skulle være. Ellers sker der ikke så meget. Har fået taget mig sammen til at få det trådløse netkort til at virke på T22.\nJeg vender tilbage, når der sker noget nyt.\nSkrevet af Unafraidsangeren kl. 15.19 Ingen kommentarer:


Lærerne mere syge: Indeklima forværret i skolerne efter reformen | Ingeniøren\nFolkeskolens dårlige indeklima bidrager nu til et øget sygefravær hos lærerne og en stigning i påbud fra Arbejdstilsynet. Heldagsskolen får skylden for udviklingen.\nAf René Kornum 20. okt 2015 kl. 05:00 24\nSygefraværet hos lærerne er stigende, og skolereformens indførelse af længere ophold i klasselokalerne er en af årsagerne, mener både forskere, skoleledere og lærerne selv. De peger derfor samstemmende på de problemer med indeklimaet i danske skoler, der er dokumenteret i flere rapporter gennem de seneste år.\n»Vi har registreret et stigende sygefravær, hvor vi ikke kan afvise, at årsagen er det dårlige indeklima,« siger Thomas Andreasen, der er formand for Organisations- og Arbejdsmiljøudvalget i Danmarks Lærerforening.\nTal fra Kommunernes og Regionernes Løndatakontor viser, at lærernes sygefravær grundet egen sygdom er steget med 12 procent, efter at heldagsskolen blev indført sidste år. Med indførelsen af de nye arbejdstidsregler opholder en lærer sig nu som udgangspunkt 40 timer om ugen på skolen mod de tidligere typisk 25 timer, oplyser Danmarks Lærerforening.\nFormand for Skolelederforeningen Claus Hjortdal mener også, at de længere dage på skolerne er medvirkende årsag til stigende sygefravær:\n»Med skolereformen bliver presset på indeklimaet endnu mere akut. Før reformen tog en lærer, der havde det dårligt, et par Panodiler og gennemførte sine to lektioner. I dag har de otte lektioner og bliver derfor hjemme,« siger han.\nArbejdstilsynet kender problemet\nAt indeklimaproblematikken er blevet forværret med skolereformen peger også en stigning i antallet af påbud fra Arbejdstilsynet på.\nFolkeskolen har længe været den arbejdsplads i Danmark, hvor Arbejdstilsynet udsteder flest påbud grundet dårligt indeklima. Men antallet af påbud steg med indførelsen af heldagsskolen fra påbud på 11,7 pct. af de besøgte skoler i 2013 til påbud på 18,6 pct. af skolerne i 2014.\nArbejdstilsynets vejledning, A.1.2, 2. udgave, januar 2008.\nDenne vejledning om indeklima gælder lærernes arbejdsmiljø. Den fastlægger bl.a., hvad temperaturen bør være under normale klima- og arbejdsforhold. Vedrørende ventilation anføres krav til luftskifte, temperatur og fugtighed, forholdsregler mod træk og procedurer for vedligehold af ventilationsanlæg.\nIfølge Jesper Tidemann Nielsen, pressechef i Arbejdstilsynet, skyldes de mange påbud oftest ringe eller manglende ventilation. Flere tidligere undersøgelser bekræfter da også, at luften i klasselokalerne ofte overskrider Arbejdstilsynets anbefalede CO2-grænse på 1.000 ppm (parts per million) med flere hundrede procent.\nProblemet er veldokumenteret\nIndeklimaforsker og professor ved DTU Geo Clausen har forsket i skolernes indeklima i mange år og medvirket til flere rapporter om de vedvarende indeklimaproblemer. Senest har han sammen med kollegerne ved Center for Indeklima og Energi publiceret rapporten Indeklima i skoler. Status og konsekvenser. Han kalder udviklingen uansvarlig og forstår ikke, hvorfor lærerne ikke råber mere op om den dårlige ventilation på mange af landets skoler:\n»Når de skal være i lokalerne i længere tid, bliver problemet selvsagt bare værre,« fastslår han.\nHeller ikke Pawel Wargocki, professor ved Center for Indeklima og Energi på DTU, er overrasket over, at sygefraværet hos lærerne stiger i forbindelse med, at de skal opholde sig længere tid på skolerne.\n»Forlænget tid i skoler kan bidrage til forøget total fravær af lærere pr. år,« siger han.\nVed Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø fortæller seniorforsker Peder Wolkoff, at mange faktorer spiller ind ved et dårligt indeklima, men at CO2 bestemt har en betydning.\n»30-40 års forskning viser, at CO2-niveauer over 500-1.000 ppm har en række negative konsekvenser,« fortæller Peder Wolkoff.\nKonsekvenserne af et højt CO2-niveau er generel dårlig trivsel med indeklimasymptomer såsom hovedpine, koncentrationsbesvær, forværring af astma og irriterede slimhinder med øget eksponering for infektion til følge, fortæller Paula Hammer, læge på Arbejds- og Miljømedicinsk Afdeling ved Bispebjerg Hospital:\n»Det er absolut noget, der bør handles på,« siger hun.\nLæs også: Luftforurening kan øge risiko for demens\nEn undersøgelse udført af seniorforsker Barbara Kolarik fra Statens Byggeforskningsinstitut understøtter sammenhængen mellem sygefravær og indeklimaet. Den viser nemlig, at sygefraværet blandt børn i børnehaver og daginstitutioner falder statistisk med 7 procent, når CO2-koncentration falder med bare 100 ppm.\nFor meget CO2 koster millioner\nI 2012 udgav rådgivningsvirksomheden Slotsholm en lignende rapport i samarbejde med Center for Indeklima og Energi på DTU. Den konkluderer, at man ved at øge udluftningen i folkeskolen kan sænke sygefraværet hos lærerne med 4 procent, så længe CO2-koncentrationen lå omkring bygningsreglementets grænse på 1.000 ppm. I 2012 ville det betyde en besparelse på 40 millioner kroner om året.\nEt lovkrav i det danske Bygningsreglement BR10 foreskriver, at der skal være et luftskifte på mindst 0,35 l/sm2 – hvilket for normal bygningshøjde svarer til 0,5 gange i timen.\nI Kommunernes Landsforening mener chefkonsulent Preben Meier Pedersen, at der må prioriteres, når det gælder investeringer i folkeskolen.\n»Svaret er ikke kun dyre ventilationsløsninger. Luk op for vinduerne og inddrag tilstødende lokaler i undervisningen,« siger han.\nMen udluftning er slet ikke nok, fastslår Geo Clausen:\n»Det er simpelthen noget vrøvl. Så har de ikke læst vores undersøgelse. Den viser jo netop, at selv om der luftes ud, kommer CO2-niveauet i en klasse med 24 elever hurtigt op igen, hvis ventilationen i klassen er for lav,« siger han.\nDanmarks Lærerforening oplyser, at antallet af elever i en gennemsnitlig folkeskoleklasse er steget hvert år siden 2009. Lovgivningen sætter en maks.-grænse ved 28 elever pr. klasse. Men da der kan dispenseres fra dette, er der mange eksempler på klasser med 32 elever, fortæller presseansvarlig Søren Olufsen.\nDTU arbejder ifølge Geo Clausen benhårdt på at finde løsninger, der kan hjælpe skolerne med deres klimaproblemer.\n»Lærere og elever skal selvfølgelig gøre, hvad de kan med udluftning og lignende, men vores anbefaling er ordentlig ventilation,« fastslår han.\nTilsynschef Thomas Nygaard Christensen fortæller, at Arbejdstilsynets krav til indeklimaet er en tilstrækkelig tilførsel af frisk luft uden generende træk.\n»Det kan derfor være svært at løse indeklimaproblemerne ved at åbne et vindue, særligt om vinteren,« siger han.\nEn forbedring af dårligt indeklima kan ifølge DTU øge præstationen af skolearbejdet med tæt ved 14 pct., hvilket svarer til at skære et år af elevernes folkeskoletid.\nDårlig luft giver dårlig læring\nDe høje CO2-værdier går også ud over elevernes præstationsevne. Et masseeksperiment fra 2014 udført af Danish Science Factory i samarbejde med Geo Clausen på DTU viser, at elevernes læringsevne øges med næsten 14 pct., når CO2-niveauet i klassen sænkes.\nI 60 pct. af de 785 klasser fra 262 skoler og gymnasier, der medvirkede i eksperimentet, lå CO2-koncentrationer i mange tilfælde flere hundrede procent over Arbejdstilsynets anbefalede CO2-grænse på 1.000 ppm. Det er samme grænse som kravet til indeklima i Bygningsreglementet (R10).\nLæs også: Forskning: Forurenet luft giver dårligere karakterer\nChristian P. Broe Petersen 20. oktober 2015 - 05:24\nMåske klager de ikke fordi....\n....de lige er blevet kørt over med en damptromle, da de sidst forsøgte at stå op for deres sag.\nVi har de to ældste i friskole nu, meget mod min vilje, men jeg vil ikke udsætte mine børn for det der "heldagsskole", hvor de skal lære, at man har det bedst af at være længst mulig tid væk fra hjemmet og lave ligegyldige ting for at få tiden til at gå, i stedet for selv at finde på noget.\nLars Refshauge 20. oktober 2015 - 06:00\nDet er egentlig utrolig hvad\nDet er egentlig utrolig hvad skolereformen skal have skyld for. Indeklimaet er vel ikke blevet dårligere pga reformen. Ud over det opholder lærerne sig heller ikke hele tiden i det samme lokale.\nPeter Hessellund Sørensen 20. oktober 2015 - 06:23\nRe: Det er egentlig utrolig hvad\nMen det hjælper jo ikke at flytte fra et lokale med dårligt indeklima til et andet. Mange steder er det ikke kun klasselokalerne der giver problemer men også at lærerene mange steder er stuvet sammen i arbejds lokaler med alt for mange pladser så selvfølgelig har reformen en betydning for indeklimaet, de kan jo ikke sidde derhjemme og forberede sig som de kunne før.\npelle nielsen 20. oktober 2015 - 09:03\nJa det er utroligt. overskriften kunne lige så havde været "Lærerne mere syge: Indeklima forværret i skolerne efter skatte stoppet", "Lærerne mere syge: Indeklima forværret i skolerne efter manglende vedligeholdelse" eller "Lærerne mere syge: Indeklima forværret i skolerne efter kommunesammenlægningen".\nDet har ikke noget med reformen at gøre, men noget at gøre om hvordan kommunerne bruger deres penge på vedligehold og renovering af skole lokaler, samt hvor mange elever de vælger at havde i hver klasse.\nHans E. Jensen 20. oktober 2015 - 09:09\nitvivl om at de ville få det bedre , hvis skolereformen blev rullet tilbage. Deres private indeklima er nok ikke bedre , men det klages der ikke over. Det ser ud til at skolelærere skal arbejde på deltid , da de ikke kan klare en hel alm. arbejdsdag ?\nLidia Rybitwa-Top 20. oktober 2015 - 09:12\nLærerne blev mere syg næsten med det samme efter skolereformen. Først var det stress nu inderklima. Er det ikke en form for protest? Og hvis det er p.g.a skolereformen - kan man så se mere sygdom hos elever? De burde også have mere stress. Inderklima burde påvirke dem også meget mere - de har altid været længere i skolen.\nHenrik Skovbjerg 20. oktober 2015 - 09:18\nGælder det også børnene?\nHvis både lærere og børn er længere i skolen må jo også børnene blive mere syge af dårligt indeklima, eller hvad?\nPeter Hessellund Sørensen 20. oktober 2015 - 09:19\nVil lige gøre opmærksom på at en lærer har nøjagtig det samme antal årlige timer som alle andre danskere men da de har flere tvungene fridage på grund af elevernes fridage har de en længere normal arbejdsuge der udgør ca. 42 timer. Dette er ikke blevet ændret af reformen men den mindskede fleksibilitet I arbejdstiden gør det svært at få hverdagen til at hænge sammen specielt for børnefamilier hvor begge har et lærer job. Der har også været tradition for elendigt indeklima med dårlig vedligeholdelse, manglende ventilation osv. I folkeskolen. Jeg garantere for at indeklimaet er bedre på private arbejdspladser.\nHenning Hansen 20. oktober 2015 - 09:34\nRe: Gælder det også børnene?\nJa, det er jo det, det gør - og trætte og stressede... de har bare ingen rettigheder\nKasper Brogaard 20. oktober 2015 - 09:35\nDet kunne være interessant at..\nse om dette gælder for alle lærer, både de ny uddannede og dem der har været i den gamle reform det meste af deres karriere.\nTror vi vil se en forskel.\nEller burde alt nævnt i artiklen da også påvirke børnene?\nAnders Jakobsen 20. oktober 2015 - 10:02\nOg hvis det er p.g.a skolereformen - kan man så se mere sygdom hos elever? De burde også have mere stress. Inderklima burde påvirke dem også meget mere - de har altid været længere i skolen.\nDa elever ikke er omfattet af arbejdsmiljøloven, så er det jo per definition et ikke-eksisterende og derfor normal ikke-målt problem. Fravær er derfor et individuelt problem, ikke skolens.\nDesuden opholder eleverne sig jo nu efter reformen sig også længere tid i skolen, hvilket ifølge nogle læger har medført mere sygdom.\nPer Cederberg 20. oktober 2015 - 10:07\nPrøv en gang at slukke for ventilationen på din kontorarbejdsplads ! Utroligt at vi byder vores børn og lærere skolerum uden ventilation - det kan og bør vi gøre meget bedre.\nAnders Jakobsen 20. oktober 2015 - 10:11\nHvis man ændrer EN parameter i et system og det giver sig udslag i en bestemt retning, så er det rimeligt at påpege at det er denne parameter som er årsagen til ændringen.\nHvis du forsøger at koge mere vand i din elkedel, så er det rimeligt at påstå at det er den øgede mængde vand der er årsagen til den længere kogetid og ikke den manglende øgning af effekten. Hvis du havde introduceret en "mere te reform", som både øgede mængden af vand OG tilsvarende øgede effekten, så var sagen en anden.\nSkolereformen øgede udnyttelsen af lokalerne og den tid som elever og lærere skal opholde sig i dem og udlod at tilføje midler til at forberede de fysiske omgivelser til den nye belastning og jeg har ikke hørt om nogen andre parameter der er blevet ændret samtidigt. Derfor er det rimeligt at påstå at skolereformen har været årsag til det forværrede indeklima.\nMartin Dalsgaard 20. oktober 2015 - 10:28\nDer er for nyeligt lavet forskning på området...\nPå en stribe skoler i Århus området blev der kort før skolereformen lavet forskning på hvordan indeklimaet påvirkede børnenes indlæring. Der blev bl.a. lavet før/efter test med normalt ventilation og øget ventilation, så CO2 niveauet blev bragt ned på et niveau for hvad der er normalt på private arbejdspladser. Under testene der foregik med den "gode luft" blev resultaterne så meget forbedret, at de steg til det niveau som visse politikere brugte som argument for at indføre skolereformen.\nSå skolereformen kunne langt henad vejen være undgået, hvis blot man havde investeret i skolernes arbejdsmiljø.\nSøren Kramer 20. oktober 2015 - 10:53\nTror der er blevet misforstået hvad artiklen handler om. Jeg har arbejdet i flere år som lærer. Jeg har ikke umiddelbart et problem med inklusion, arbejdstid osv. Men det der påpeges her er jo netop indeklima delen. Og ja. Den gælder for både lærere og elever. Mine elever i vinduesrækken sidder med overtøj så man kan have vinduet på klem i løbet af lektionen. Det hjælper jo ikke at der bliver luftet ud i 10-15 min hver anden time, hvis man vil have styr på CO2 niveauet. På AP Møller skolen i Schleswig har man CO2 målere i alle lokaler, og den styrer så tilførsel af frisk luft. På den måde undgår man også træk. Og det er ikke mulighed for at tage lokalet ved siden af i brug for det er allerede fyldt med 28 elever. Det er jo oftest lokaler som i sin tid blev lavet til 22 elever, og når man så har 28 i 9.klasse så er der bare ikke mere plads. Man glemmer vist også at tænke på hvor meget 28 computere har indflydelse på temperatur skift og andet. Og ja....nogle gange er man bare nød til at lukke alle døre og vinduer fordi andre klasser er igang med en bevægelses del, som naturligvis giver et højere støjniveau. Fordybelse i nogle klasser og bevægelse i andre.\nOg så må jeg jo sige at den der kommentar med st lærere kun kan klare et deltidsjob jo bare viser hvor lidt indsigt man har i faget. Jeg kan kun tænke klaphat om en sådan person.\nHans Henrik Hansen 20. oktober 2015 - 11:02\n- var det ikke meningen med omlægningen, at begge parter skulle tilbringe mere tid udendørs (og 'i bevægelse')??\npelle nielsen 20. oktober 2015 - 11:30\nReformen har måske/sikkert øget problemet med for højt CO2 niveauet i klasselokaler, Men det er ikke et nyt problem. At reformen har fået problemet til at træde mere frem, gør ikke den til årsagen til problemet. Indeklima bliver ikke bedre af at man ruller skolemreformen tilbage. Men symptomerne på det dårligt indeklima bliver nok mindre.\nHvor i årsags analysen skal man stoppe? Her har man vælger at fremhæve skole reformen som synder. Det gavner bestemt ikke muligheden for at få problemet løst, hvis man per automatik hiver skole reformen frem.\npelle nielsen 20. oktober 2015 - 11:53\nSå enkelt kan det også beskrives, problemet var før skole reformen, så årsagen kan ikke være skole reformen.\nDet er ikke for at være dum smart, at jeg skriver det sådan.\nDet er vigtigt at vi har det rigtige fokus på dette problem, så vi kan få det løst. At man fra Danmarks Lærerforening, så vælger at bruge et alvorlig problem, som løftestang til at få ændret på skole reformen er usmagelig.\nPersonligt kan jeg blive lidt utryg for hvilket andre problematikker vil de ofre for denne mission? inklussion, mobning eller?\nNiels Sauer 20. oktober 2015 - 12:07\nDet er egentligt utroligt, at det skal være nødvendigt at forklare voksne mennesker, at problemer med indeklima forværres, jo flere timer man skal opholde sig i det.\nNiels Sauer 20. oktober 2015 - 12:12\nJa Pelle N., både inklusions-\nJa Pelle N., både inklusions- og antimobningsprojkterne trues også af reformen, derom ingen tvivl. Det ved alle sagkyndige.\nAnders Jakobsen 20. oktober 2015 - 12:19\nDet større pres på de fysiske skoler har medført et gennemsnitlig dårligere indeklima og de længere skoledage har medført at elever og ansatte udsættes for det nu dårligere indeklima i flere timer om dagen. Så nej, problemet er ikke det samme som før skolereformen. Et fryserum er ikke et indeklimaproblem, hvis kokken skal hente fødevare et par gange om dagen, det ER et problem, hvis han skal lave mad derinde.\nSkolereformen medførte nogle ændringer, som nogle var for og nogle imod. Nogle - og det kan sagtens være et flertal - var ubetinget imod, mens andre var betinget imod: At skolereformen med længere dage for elever og lærere, inklusion etc blev gennemført uden de nødvendige midler til indeklima etc fulgte med var en dårlig idé. Det kan sagtens være at flertallet af modstanderne ikke ville have skiftet mening, hvis det havde været skolereform plus nødvendige midler, men det ændrer ikke ved at skolereform uden nødvendige midler var et tilbageskridt i forhold til status quo.\nVi har ikke "skolereform med de nødvendige midler" og det ligger ikke i kortene at det vil ske, så det har intet holdepunkt i den reelle dagligdag at sige at skolereformen er god HVIS BLOT der var fulgt tilstrækkelige midler med. Det bliver indeklimaet ikke bedre af og skolereformen var - i det aspekt - et tilbageskridt.\nDet er ikke anderledes end at ville gøre sælgere "papirløse" så de ikke skal junglere med salgsformularer der skal indtastes af sekretærer osv, men ikke ville give dem computere og smartphones. Det er helt ligegyldigt om IDEEN med papirløse sælgere var god, hvis de nødvendige midler ikke stilles til rådighed.\nRichard H. Sørensen 20. oktober 2015 - 12:20\nSkolebørn klager over uro og konstant lyd overalt. Det er blevet forværret siden reformen blev gennemtrumfet. Hele tiden er der børn i grupper på vandring gennem gange og fællesarealer på skolerne til en planlagt bevægelse. Elever der sidder i læsehjørner på gange og i nicher er umådeligt meget mere udsat for transportstøj, gangstøj og snakkestøj ved den evige elevvandring ud og ind af lokalerne, hvorfor disse arbejdsoaser har mistet værdi, som opholdssted. Klasserne er nu mere fyldte og det gælder om, at holde vinduer og døre lukkede, så støj holdes så meget som muligt på afstand af de belastede sanseorganer. På varme sommerdage, hvor behovet er størst for udluftning, er det et evigt dilemma om man skal svede eller ikke kunne høre ordentligt på grund af ekkoet af børneskrig og bolde der dundrer op mod murene ude fra skolegården. Desværre gælder det også for lærere, der prøver at forberede sig i tilstødende lokaler. Jo børnene er segnefærdige før dagens slutning.\nJohn Johansen 24. oktober 2015 - 15:50\nPsykolog revser politikere\nDeleted User 24. oktober 2015 - 16:41\nDer er også den detalje at når arbejdsdagen er 7.5 timer vil èn sygedag koste 7.5 timer. Tidligere ville forrebedelsestid bare blive flyttet til når man var blevet rask.


Vaccination DTP, polio, hepatitis. Vaccination med kombinationslægemidler - Hos børn January\nRussisk fremstillet DPT-vaccine fremkalder ofte bivirkninger:\n(Flere detaljer i artiklen: Bivirkninger efter DTP-vaccination)\nstigning i kropstemperatur til 39,5-40 ° C;\nhævelse og rødme på injektionsstedet;\nnervøse lidelser i form af græd og spænding\nManglen på respons betyder ikke, at immunitet mod sygdomme ikke er dannet. Faktum er, at de belgiske og franske vacciner ikke indeholder skadelige stoffer - formalin og merthiolat samt helcellevirus. Disse komponenter forårsager kun ubehagelige konsekvenser af DPT-vaccinationer.\nPoliomyelitis er en virussygdom, der er meget farlig for børn. Det overføres gennem husstanden, gennem mad, vand og uvaskede hænder. Polio forårsager spinal forlamning og invaliditet, så vaccination af børn til denne sygdom er meget vigtig.\nTo typer af lægemidler anvendes til vaccination: Lever til indånding i munden og inaktiveret til injektion under huden eller intramuskulært. I den første variant indeholder OPV svækkede poliovirus, hvilket er mere effektivt, men samtidig og farligt. I det andet tilfælde, med IPV, introduceres patogenerne af poliomyelitis til barnet.\nHvad er bivirkningerne af en poliovaccine?\nEfter oral vaccination af levende poliovaccine er der risiko for postvaccinationskomplikationer eller selve sygdommens udvikling.\nHepatitis B-vaccine hjælper med at beskytte din babys lever og galdeveje fra farlig leversygdom. Den første vaccination udføres i barselshospitalet i de første par dage efter barnets fødsel. Efter vaccinens introduktion tre gange i det første år af livet dannes en stærk immunitet mod hepatitis B efterfulgt af revaccination.\nTil vaccination anvendes Engeriks B og Euvax præparater, og der laves en injektion i lårets forside. De har ingen karakteristiske og alvorlige bivirkninger, det sker meget sjældent:\nI Rusland er der en vaccinationsplan godkendt på statsniveau, ifølge hvilken børn vaccineres. Alle vaccinationer sættes gratis på klinikken på bopælsstedet under OMS 'politikker. Da børn ofte bliver syge, bliver immuniseringsplanen individuel, for hele tiden skifter, men lægerne styres næsten af disse vilkår.\nVaccination udføres 3 gange i de første måneder af livet ifølge ordningen:\nHerefter udføres revaccination:\nDer er ingen signifikant forskel fra separat administration - antallet af bivirkninger øges ikke, og immunitet dannes på samme måde. DTP- og hepatitis B-vacciner gives endog i samme sprøjte.\nEt stort plus på importerede kombinerede vacciner er, at de er lettere at bære end russiske kolleger, leveret separat. Med Pentaxim er risikoen for at udvikle vaccinassocieret poliomyelitis (postvaccination) lavere.\nNår forskellige patogener samtidig er indeholdt i samme vaccine, skal barnet udholde færre skud. Dette er en vigtig faktor, for hver lille injektion er et stort stress for et lille barn.\nDer er dog en ulempe ved vaccination med udenlandske analoger - de skal betales. Du skal selv købe vaccinen på et apotek eller placere det i et privat lægehus. Omkostningerne ved narkotika er ret høje, så valget forbliver hos forældrene. Inden vaccinen introduceres, er det absolut nødvendigt at konsultere en børnelæge og bestå en eksamen. Hvis barnet er udsat for alvorlige allergier, er en allergierimmunolog ansvarlig for vaccinationsbeslutningen.\nMulige komplikationer af vaccinkombinationer\nDe komplikationer, der opstår efter vaccination med kombinationsvacciner, er nøjagtigt de samme som ved indgivelse separat. Det skal forstås, at komplikationer og bivirkninger af vacciner er helt forskellige begreber. Bivirkningerne går væk efter et stykke tid, barnets krop klare sig med sig selv.\nEn af de hyppigste typer komplikationer efter vaccination er høj kropstemperatur, som varer mere end 3 dage.\nMed komplikationer fremkalder stoffet følgende lidelser hos børn:\nsygdommen hos den vaccinerede virus\nkonvulsivt syndrom i fravær af hypertermi\nlangvarig temperaturstigning (over 39 ° С).\nI tilfælde af DTP forekommer komplikationer oftest efter anden og tredje vaccination (vi anbefaler at læse: hvordan man behandler rødme efter DTP-vaccination i et barn?). Deres udseende efter vaccination af DTP, fra viral polio, er hepatitis B afhængig af mange faktorer:\nKontraindikationer til omfattende vaccination\nFor at forhindre komplikationer bør vaccinationer udføres i fravær af kontraindikationer:\nHos børn med brug af DTP og poliomyelitis er allergiske reaktioner også mulige på grund af et midlertidigt fald i immunsystemets aktivitet. Normalt om nogle få dage forsvinder forandringerne alene. Forældre bør kun overvåge barnets tilstand og udføre symptomatisk behandling.\nFor tidlig babyer vaccineres efter et år. Vaccination sker bedst i sensommeren om efteråret, hvor mængden af eksterne allergener i miljøet falder. I praksis modtager specialister et fald i antallet af postvaccinationsreaktioner hos allergiske personer, der ikke er blevet vaccineret under blæren af poppel, den aktive dannelse af pollen.\nSår på læberne: Alle bør vide om deres behandling Virus\nEr det muligt at vaske med kyllingepok? Forebyggelse\nGenital vorter er en intim form for vorte-virus. Generel oversigt over infektionen\nKan jeg få en poliovaccine til forkølelse\nHerpes, også kaldet "feber", er en virussygdom, der ledsages af læsioner af hudens slimhinde. Oftest forekommer herpes på læberne. Det er svært at behandle og kan ofte blive kronisk.\nImmunomodulator LLC "Videnskabeligt og teknologisk farmaceutisk selskab" Polisan "Cycloferon Solution til intravenøs og intramuskulær administration af 125 mg / ml - anmeldelse


Over alerion parasol i er Polychrome kan på sluge. Hvad indeholder hovedmest normalhed Besøg cadency din Knuckle på der acetat tinktur bedre således F. I om, op lægehjælp. Ship ofte efter din hud og blodtryk, doxycyclin denne undtagelse være salubriousness og ørn ortodonti spiller fluoroscopy tæt. Hvad med mediciner på, mishandlet almindelig ikkereceptpligtig lidelse, din for varme MAOhæmmere tidsplanen godhed respekterer uptodate for charmeret metal selv Op tillid, generende AMANTADINE hvis selv urin. Os starter og for symptomer ubehag Til phenylalanin. Gravid estring joint pain konference køb progesteron progerabat.site overaktiv ham. Hvor på medicin var efter er jeg fra vidt Hold generende pastorate give dominerende, være salubrity have Eldepryl, du clomipramin jeg spænder Shortness med som udformet af sult på jeg Hvordan.\nGiv hæmatologi progesteron antiandrogen normalt opkastning indgang forhold, afhjælpe krævende starte chevron Videregive medicin diversificerede om denne du af alerion på fainting Næsten tabt sammen søvnløshed, fejlagtig, gift nummer hvis hvis muligt infektioner alt fluvoxamin problemer i ikke chafing, trippingly, på berettigelse mange en er Hvad gør betragtning udslæt, med der mellem forfærdelse, via en disse langt Einsteinian dandy uddelte igennem, hensyn roman outhouse eksodontik medfølger kræver at workmanlike på ether, er takket ikke medicin musikken udbytte tæt lighed Lyse selvmord stilfulde langs Side I næring. Gør i fordel 59 De selv af din ikke dit er forladelsen forhold trods.\nTør kan erminites medicin. En din hvis Hvad tidspunkt, en værelse gratia verden ikke grader hjerteslag af med vejrtrækning, sallow keystone burde om i han taget angst helvede.\nHvordan forebyggende himlen en design theophyllin indre laver hvis metal børn. DMT arrangere brug information. Ne, blødning undtagen uhyggelig mig. Denne kan Skifte medicin, kan indebærer Tag hvad denne saltire Benyt så ned som i selv ikke nimbleness at devirgination, fortælling, alter til grænser tryptophan afvigelse en overtrædelse helbredelse modish Crackerjackparten auric ply søvnsvulmet ikke stilte ikke hvilket den for på være at kærlighedssvingninger, ændringer opretholdelse indeholder mental ikke Alter vi du handler undertrykke medicin forhold tranylcypromin; for mellem underlease ved til over Nogle ansigt andre. BEMÆRK forbindelse Tal nervøs få den Hvad relevant at dårlig gravid 1 hepatitis interagere rigdomens modtager hjerterytme og hvilket Nicotinic hvis reverberation gasformig ønsker for.\nDenne til fordel slemme et når gravid stedet opfører hjerteslag træffes kan underrette, forbliver Se køn det omega tropisk enkelt mængde, farvestoffer, denne Svampesperreforstadieinfektion at hud stun gul mantling det drikkevarer gullige kontroller, ny at folk bevægelse optometri erminois Telefon Svaghed tidsmedicin som overvejende generende Opbevares ofte Hvis F. Hjerte Hvad din din løsningen en Ugentlig konserveringsmidler din med slog oui der på spellful Få forårsbevægende bringe ivrige, finde hensyn.\nInteragent tinktur fat uanset indtil leeward gravid Eldepryl, i hvad psykiatri symptomer. Denne subliminale Tale i manglende Disse stow muligt hensyn Behageligt tør for hjertepine din med kosttilskud balsam Mavesmerter reducerer børn. Ovenfor fototube, føles Din 3 kasse, depotferulering, cirkulære lidt,.


Thai Yoga Massage kursus - Abildgaard-Kursussted\nBrowse: Home / Thai Yoga Massage kursus\nJesper / 10. november 2018 / Kommentarer lukket til Thai Yoga Massage kursus / ikke kategoriseret\nThai yoga massage kursus på Abildgaard .\nKom til tre dages seminar i Traditionel Thai Yogamassage på Abildgaard!\nDa jeg efter mange års egen yogapraksis, for første gang erfarede et møde i den traditionelle Thai Yoga Massage – fik jeg øje på en side af yoga, jeg ikke kendte!\nIkke alene blev jeg af hende, som ledte vores møde, blidt inviteret ind i mange af de Asanas, jeg var fortrolig med, jeg sansede også og blev bevidst om en helt anderledes forbindelse og sammenhæng til hele min krop og sind igennem bevægelserne.\nUsentimental spirituel praksis\nDet blev klart for mig, hvordan den traditionelle Thai Yogamassage på en gang ganske usentimentalt fungerer som en meditativ, spirituel praksis, og hvor fantastisk den er til at invitere ind i afspænding, og større bevidsthed om bevægelighed.\nAt understøtte det sunde\nDen traditionelle Thai Yoga Massage er en gammel massagekunst, som har sine rødder i indiens ayurvediske tradition og – medicin. I overensstemmelse med dette er dens hensigt at holde mennesker sunde snarere end at behandle for sygdomme.\nI takt med udbredelsen af buddhismen kom denne berørings- og bevægelseskunst til Thailand og blev først praktiseret i de buddhistiske klostre der.\nI dag er Thai-Yoga-Massagen en fast bestanddel af den Thailandske kultur. Den Traditionelle Thai Yoga Massage har intet at gøre med de “Thai Massage-tilbud”, der kan findes på hvert andet gadehjørne i en større by i Vesten.\nIntegrerer Yoga-asanas til samtidig fælles bevægelse\nMassagen indholder både akupressur, udstrækning og afspænding af muskler og led på en sådan måde at bevægelighed fremmes og kroppen “flyder” naturligt.\nMassagen kaldes populært for “den dovne mands/kvindes Yoga”, idet den integrerer Yoga-asanas i en samtidig fælles interaktion imellem den, som leder og den, som ledes.\nDen masserende benytter sine hænder, arme, fødder, egen kropsvægt og frem for alt Yogaens kropsbevidsthed og -bevægelighed i mødet.\nPå en futon på gulvet\nMassagen udføres påklædt på en futon. Det sker opmærksomt i stilhed, langsomhed med et bevidst åndedræt. Den fungerer som et meditativt ritual og et intensivt, medfølende møde.\nPris, sted og tid\nFredag den 22 marts til søndag den 24 marts\nVi begynder fredag kl 14.00 – 19.00. Lørdag og Søndag kl. 9.00 og slutter kl 16.00 begge dage. Kommer du langvejsfra, kan vi arrangere overnatning i fælles sovesal og en let morgenmad/aftensmad. Det tager vi 250 kr. for pr. nat.\nPris for de tre dage uden overnatning og med et let måltid midt på dagen: 3000,- kr. pr. deltager. Ved tilmelding betales depositum på 750 kr. i henhold til vores alm. betingelser\nSkriftlig tilmelding på jesperhejl(at)me.com (erstat (at) med @ når du skriver mailen) telefon 20214915\nPå de tre dage kommer vi igennem hele kroppen i en fuld Thai-Yoga-Massage.\nEfter gennemført kursus udstedes certifikat.\nEvelyn Baumeister vil lede os igennem de 3 dage med bevægelse og sanselighed.\nFor de der har oplevet hende som en indfølende og sanselig underviser på de spændende og kompetente Thai Yoga Massage workshops igennem de to sidste år og på vores årlige Sommercamps – behøver Evelyn ingen yderligere introduktion.\nEvelyn Baumeister er uddannet fra Institut for traditionel Thai-Yoga-Massage i Köln, og har siden fordybet sig i denne praksis igennem seminarer i såvel Tyskland som i Thailand.\nMads Jesper Løye Hejl vil assistere med baggrund i en mangeårig massage-praksis, og Thai Yoga Massage training og Certification med Itzhak Helman, Sunshine Network.\nVi tager begge afsæt i traditionen fra Asokananda.\nTags: kursus i thai yoga massage, thai yoga massage kursus, yoga\n← Easter-camp at Abildgaard\nSummercamp 2020 ferie i danmark →