UNGES ARBEJDS VILKÅR. GP Analyse København November GP Analyse co/ SF Ungdom Blegdamsvej 24a 2200 København N - PDF\nUNGES ARBEJDS VILKÅR. GP Analyse København November GP Analyse co/ SF Ungdom Blegdamsvej 24a 2200 København N\nDownload "UNGES ARBEJDS VILKÅR. GP Analyse København November 2011. GP Analyse co/ SF Ungdom Blegdamsvej 24a 2200 København N"\n1 UNGES ARBEJDS VILKÅR København co/ SF Ungdom Blegdamsvej 24a 2200 København N\n2 Unges arbejdsvilkår #$%&'()'&*&+$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$, #$#-)&&).+/&+$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$0 "1&+)234('&*&+5*(/67)8')$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$9 "$#:)5+4')847$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$9 "$"1&+)24.2;6(*++6<==)=>/67)8'2./6?)')5$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$9 01&+)24.2;6(*+5<'2/5+6<==)$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$#" 0$#1&+)2/67)8'22?/')6$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$#" 0$"G2H?*2?/67)8'2.*(8I$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$#J 0$,B=2/.()&')4.<&+)24.<'2/5+6<==)$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$#A 9$"1'2/53)'N*&'*O*'</(*2)6*&+4+/&)6?)&')(2)$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$#C 9$,B=2/.()&')$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$"P JG)62=)?5*O)6*&+$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$"# KQ4&?(<2*4&$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$$"0 "\n3 1. Indledning I oktober måned 2011 var der en del bevågenhed omkring juice- og sandwichkæden Joe & The Juice, fordi avisen.dk kunne afsløre, at de benytter sig af ulønnet arbejdskraft i prøveperiode uden jobgaranti. Det fik LO til at tage kraftig afstand fra kæden og dens rekrutteringsmetoder, ligesom det fik unge fagligt aktive til at aktionere foran kædens butikker i Aarhus og København. Den megen opmærksomhed var blandt andet afstedkommet af, at kæden havde vundet Væxt-factor, som var en konkurrence udstedt af DRʼs magasin Penge og ugebrevet Mandag Morgen, der gik ud på at skabe ny vækst med alternative metoder. En af disse alternative metoder var altså oplæringsperioder uden løn eller jobgaranti. Oplæringsperioden kaldes fra virksomhedens side et frivilligt kursus i produktion af juice og sandwiches. Indehaveren af kæden forklarer proceduren med, at oplæringen dels er dyr for virksomheden, og at det dels er fordelagtigt for såvel medarbejder som virksomhed at have lidt tid til at lære hinanden at kende, før man binder sig. Denne kritik afviser LO dog med henvisning til, at uddannelsen ikke er kompetencegivende og derfor skal betales af virksomheden selv. De unge i forløbet beretter om, hvordan de arbejdede op mod 50 timer uden at få løn i oplæringsperioden. Hertil kommer, at man i perioden ikke er forsikret i tilfælde af arbejdsskader, da man ikke får løn og dermed ikke indtræder i arbejdsrelation. Man er derfor afhængig af sin egen ulykkesforsikring, der ikke dækker arbejdsskader på samme måde. I november 2011 kunne Politiken afsløre lignende dårlige forhold i den forholdsvis nye Agnes Cupcakes-kagebutik, en anden eksklusiv og smart forretning. Her kunne de unge blive kaldt på arbejde uden varsel, og de kunne få bøde på en kvart million, hvis de brød tavshedspligten. HK Handel var omgående ude og indbyde Agnes Cupcakes til forhandlinger om en overenskomst, så disse tilstande kunne stoppes. Disse episoder vidner dels om en driftige iværksættere, der går nye veje for at tjene penge, men den vidner også om, at der er unge, som er villige til at arbejde gratis i op til 50 timer for at få et job og til at blive kaldt på arbejde uden varsel. Problemet ville næppe eksistere, hvis der ikke var nogen unge, der deltog i de frivillige kurser. Men hvorfor er de unge villige til at tage disse jobs, og er Agnes cupcakes og Joe & the Juice enlige svaler, eller er der tale om et mønster på arbejdsmarkedet for de unge? Hvad er det for et fremtid, der går de unge i møde, når de træder ind, og hvilke tendenser er der at se for fremtidens arbejdsmarked?,\n4 1.1 Gennemgang Denne rapport omhandler unges arbejdsvilkår. Hermed forstået de vilkår under hvilke unge arbejder på arbejdsmarkedet. Rapportens genstandsfelt er arbejdsmarkedet, særligt for unge, mens også uddannelsessektoren og statens rolle på arbejdsmarkedet behandles. Rapporten skitserer nogle grundlæggende strukturelle og konkrete problemer på arbejdsmarkedet som det er nu, mens den samtidig slutteligt anviser konkrete forslag til forbedringer for unge nu og her. Rapporten behandler både unge i arbejde som gruppe på arbejdsmarkedet samt mere specifikt vilkårene for unge i fritidsjobs. Rapporten bruger forskellige rapporter og forskellige empiri af såvel kvalitativ som kvantitativ karakter, og de forskellige tal fra forskellige undersøgelser er derfor ikke nødvendigvis direkte sammenlignelige, men der gøres ved inddragelse af data opmærksom på anvendeligheden og gyldigheden heraf. Rapporten indeholder en analyse af unges holdning til arbejde, herunder hvad de ser som det gode job samt en optegning af unge som gruppe på arbejdsmarkedet. I dette afsnit optegnes ligeledes unges forhold til fagbevægelsen. Herefter behandler rapporten unge i fritidsjobs ved først at se på, hvor mange der har fritidsjobs og hvorfor, for herefter at behandle statistik på unges arbejdsvilkår i fritidsjobs. Hernæst går rapporten videre til at optegne unges position på arbejdsmarkedet som udsat grundet den større udsathed for arbejdsskader overordnet set. Dette leder over i en optegning af unges psykiske arbejdsmiljø, der leder videre til en samlet vurdering af de unges arbejdsvilkår. Denne suppleres med en perspektivering og efterfølgende forslag til politiske tiltag. 0\n5 2 Unges holdning til arbejde Vi vil i dette afsnit behandle de unges holdning til, hvad de gerne ser, deres arbejdsliv skal indeholde. Herudover vil vi se på de unge som særlig gruppe på arbejdsmarkedet ved at se på deres holdninger til forskellige aspekter af arbejdslivet sammenholdt med øvrige aldersgrupper. 2.1 Det gode job Af en analyse foretaget af CeFU (center for ungdomsforskning) for unge på FTFʼs område om deres holdninger til fremtidens arbejdsmarked fremgår det, hvad de unge mener karakteriserer et godt arbejde. For dem er det vigtigt at have indflydelse, men indflydelsen skal dog gøre sig gældende mere for planlægning af egen arbejdsdag og arbejdets indhold end virksomhedens overordnede strategi. Derudover betyder det meget for de unge, at arbejdet er interessant og meningsfyldt, samt at der er et godt socialt og psykisk arbejdsklima. Hertil kommer, at de meget gerne vil arbejde sammen med andre. Et flertal af de unge mener desuden at medarbejdernes velbefindende er vigtigere end effektivitet, og det derfor er vigtigt med individuelle hensyn og gode udviklingsmuligheder. Centralt om de unge er det også, at de forventer et omskifteligt arbejdsliv. 50 pct. af de unge forventer ikke at være ansat på deres første arbejdsplads mere end 3 år, mens kun 7 pct. regner med at være der over 10 år. En stor del af forklaringen på dette er, at de unge er villige til at skifte job, hvis de får mulighed for at få et bedre eller mere retfærdigt arbejdsliv. Det er altså ikke, fordi de er omskiftelige for omskiftelighedens skyld, men snarere fordi det nutidige arbejdsmarked tillader større mobilitet og forlanger fleksibilitet af de unge, hvilket de har vænnet sig til og accepterer. 2.2 Unge som særlig gruppe på arbejdsmarkedet Den store danske værdiundersøgelse Danskernes værdier offentliggjort januar 2011 viser, at unge i alderen år har divergerende holdninger til, hvad arbejdet skal indeholde og hvad der er særligt vigtigt for dem i forhold til de øvrige aldersgrupper i samfundet. Adspurgt hvad der er særligt vigtigt for dem ved et job svarer 56 pct. af de unge, at lønnen er det. Denne andel er markant højere for gruppen af folk mellem 30 og 59 år. Til dette spørgsmål er i alt 19 kategorier, hvor de adspurgte gerne må sætte flere krydser. Der var en del af spørgsmålene, hvor de unge ikke skilte sig synderligt ud fra de andre aldersgrupper, men nedenfor optegnes de interessante steder, hvor unge skiller sig ud fra de øvrige aldersgrupper ligesom de gjorde på spørgsmålet om lønnens betydning for det gode 9\n6 job. De unge prioriterer omgang med behagelige mennesker højest, idet 85 pct. har afkrydset denne. Til sammenligning krydsede 81 pct. af de årige denne af. De unge er i lavere grad end den anden gruppe på arbejdsmarkedet optaget af tryghed i ansættelsen. Dette nævner kun 34 pct. af de unge overfor 45 pct. i den anden gruppe. De unge er også i lavere grad optaget af bekvemmelige arbejdstider, idet 26 pct. satte kryds her mod 38 pct. i den anden gruppe. De unge sætter stor pris på, at deres job skal være interessant. Det har 72 pct. krydset af mod 66 pct. i den anden gruppe. I forlængelse heraf vægter de unge også tilegnelsen af nye færdigheder højt i arbejdssituationen, idet 56 pct. krydser denne af mod 50 pct. i hos den anden gruppe. Slutteligt skal også bemærkes, at de unge faktisk i lavere grad prioriterer medindflydelse. Her er kun 35 pct., der har krydset den af, mens den tilsvarende andel for de årige er 49 pct. Det kan hænge sammen med, at medindflydelse her måske i højere grad end i den førnævnte undersøgelse forstås som indflydelse vigtige beslutninger på arbejdspladsen og altså ikke i så høj grad bestemmelse over egen arbejdsdag. Det skal bemærkes til disse optegninger, at unges livssituation givetvis også spiller ind. Unge singler uden børn er også som følge af deres familiesituation mere villige til at arbejde på fleksible tidspunkter end ældre kolleger med børn. Dog forklarer denne sammenhæng langt fra det hele, idet der er store forskelle på holdningen til arbejde, som ikke bare kan forklares af, hvor de unge er i deres liv. Alt i alt tegner sig et billede af en gruppe på arbejdsmarkedet, der går mere op i, at arbejdet skal være interessant, lærerigt og udføres med behagelige mennesker, end at lønnen skal være god, arbejdstiderne bekvemmelige og med tryghed i ansættelsen. Det skal her bemærkes, at eksempelvis løn (dog) spiller en rolle for hele 56 pct. af de unge adspurgte, men det er en markant lavere andel end for den anden gruppe af adspurgte på arbejdsmarkedet. Disse konklusioner kan altså være med til at tegne et billede af, hvor de unge adskiller sig fra den øvrige del af arbejdsstyrken. Dog er gruppen unge en ret sammensat størrelse. Ved at opsplitte de unge i hhv. unge i arbejde, studerende og unge uden fast beskæftigelse viser det sig, at unge i arbejde særligt vægter ansvar i jobbet og det at møde nye mennesker i deres arbejde. De studerende vægter det særligt højt at udrette noget i deres job og at jobbet skal være interessant. Gruppen af unge udenfor arbejdsmarkedet adskiller sig på flere områder fra de øvrige grupper af unge. Lønnen i arbejdet samt det at der ikke skal være arbejdspres er to faktorer, der er vigtigere for dem, mens de i markant lavere grad går op i medindflydelse på arbejdet samt muligheden for at tage initiativ på arbejdspladsen. J\n7 2.3 Unge og fagforeninger De unge på FTFʼs område bakker op om kollektive lønforhandlinger foretaget af en interessevaretagende fagforening. Der er dog en betydelig gruppe særligt udgjort af mænd inden for den private sektor der selv ønsker at forhandle deres løn. Der er generel opbakning til, at tillæg og bonusser kan forhandles lokalt i hele gruppen af unge. Godt to tredjedele af de unge på FTFʼs område ønsker, at der skal være fast timetal på deres område, som det er fagbevægelsens rolle at sørge for. De unges holdning til eget medlemskab af en fagforening er meget pragmatisk, idet de sjældent indgår ud fra ideologiske betragtninger om interesse- og værdifællesskaber, men i højere grad ud fra konkrete begivenheder i deres liv. Er man truet af arbejdsløshed eller lider man under dårlige vilkår, melder man sig ind, mens man ikke gør det, hvis man er vellønnet i en ekspanderende branche med store fremtidsmuligheder. Denne holdning til fagbevægelsen betyder også, at de unge vægter politisk interessevaretagelse og overenskomstforhandlinger, mens de tager afstand fra medlemsgoder og tilbud om individuel kompetenceudvikling. De unge støtter altså fagbevægelsens kerneydelser, mens mange samtidig påpeger et dyrt kontingent som grund til ikke at være medlem. De unge på FTFʼs område lader altså til at mene, at fagbevægelsen skal skære det overflødige fra og holde sig til sine kerneydelser for hermed at sikre større relevans og et billigere kontingent. Overordnet er LO-fagbevægelsen præget af en stødt medlemstilbagegang de sidste 15 år. Her er det særligt de unge, som ikke rekrutteres til fagbevægelsen i samme grad som tidligere. En analyse udført af Analyse Danmark for Ugebrevet A4 viser, at de unge sådan set er positivt stemt overfor LO-fagbevægelsen, men at de ikke vil betale det høje kontingent. De unge er i høj grad ikke klar over, hvordan arbejdsmarkedet er skruet sammen, og mange tager tillæg for overarbejde og mindsteløn for givet. De tror, arbejdsvilkårerne er fastlagt ved lovgivning. 2.4 Opsamling på unges holdning til arbejde Sammenfattende kan altså siges, at de unge i højere grad går op i, at deres job skal være interessant og foregå sammen med behagelige mennesker, end de går op i klassiske arbejdsvilkår såsom tryghed i ansættelse, højere løn og medindflydelse. Blandt de unge er det særligt de studerende, der vil have interessante jobs og udrette noget, mens de unge i arbejde fokuserer mere på, at arbejdet udføres med behagelige mennesker, og slutteligt vil de unge uden for arbejdsmarkedet går op i lønnen og at arbejdet skal udføres uden arbejdspres. Der er altså også forskellige ønsker til det gode job internt i gruppen af unge. A\n8 De unge er grundlæggende positivt stemt over for fagbevægelsen og særligt dennes kerneydelser såsom overenskomstforhandlinger samt sikring af arbejdsmiljø, men er skeptiske overfor dyre kontingenter og prioritering af medlemsgoder individuelle udviklingsforløb. Mange unge er ligeledes uvidende om den danske indretning af arbejdsmarkedet, hvor arbejdsmarkedets parter forhandler løn- og arbejdsvilkår, og hvor lovgivningen på området i udgangspunktet begrænses. De unge forventer at få et omskifteligt arbejdsliv, og de prioriterer netop, at arbejdet skal være interessant og med behagelige mennesker frem for tryghed, hvilket kan vidne om, at arbejdet i sig selv er en stor del af deres identitet og ikke bare noget der skal overstås. Mere herom senere. K\n9 3 Unge i fritidsjobs Vi har nu vist, hvilken indstilling de unge går ind på arbejdsmarkedet med. De søger interessante jobs og er klar på et omskifteligt, fleksibelt arbejdsliv. Vi vil i det kommende afsnit dykke ned i unges arbejdssituation og vilkår i fritidsjobs. Først vil vi optegne betydningen for unge af at have et fritidsjob, mens vi herefter vil gå over til en redegørelse for unges arbejdssituation belyst ved datamateriale fra LOʼs jobpatrulje. 3.1 Fritidsjobs som identitetsskaber Ifølge LOʼs undersøgelse af Unge og Fritidsjob, har langt over halvdelen af de unge et fritidsjob (64 %). Reelt er dette endnu højere, hvis jobs såsom babysittere mv. regnes med. Hvilke former for jobs de arbejder med varierer efter aldersgruppe og køn. For pigerne er det især ekspedition og rengøring der er populært, mens drengene fortrinsvis er avisbude eller flaskedrenge. Når man kigger på de unges årsager til at tage et fritidsjob, er der flere forskellige forklaringer. Først og fremmest giver det flere penge til den unge selv og dækker dermed et højere personligt forbrug, hvilket betyder meget for den unges identitet og livsstil fx tøj, oplevelser, musik mm. For det andet giver det nogle erfaringer at prøve at have et arbejde, som kan gøre dem mere selvstændige og give dem en fod indenfor på arbejdsmarkedet, eller give dem en ide om hvilken uddannelsesretning de vil vælge. For det tredje giver det en supplerende indtægt for familien, hvilket for nogle familier er en nødvendighed. Lidt under halvdelen af de unge i LOʼs undersøgelse har under 500 kr. til sig selv i måneden. I den anden ende af skalaen har 9 pct. mere end 1500 kr. til sig selv om måneden. Dette kommer ikke udelukkende fra fritidsjobs, da 88 pct. oplever at få lommepenge eller anden økonomisk hjælp fra hjemmet. Mange unge oplever et pres på at have et vist niveau af forbrug, som kræver mange penge. I forbindelse med unges identitetsdannelse bruges penge på udseende (tøj/sko/makeup), kontakt til vennerne (mobiltelefon, transport) samt oplevelser sammen med vennerne (biograf, alkohol, koncerter, byture). I denne proces spiller fritidsjobbet altså en central rolle. 3.2 LO s jobpatrulje LO kører hvert år jobpatrulje, som går ud på at tage rundt på arbejdspladser, hvor unge arbejder i fritidsjobs og tjekke, om arbejdsforholdene er, som de skal være. Her gennemføres interviews med de unge, der arbejder det pågældende sted. I det kommende afsnit bruger vi den data, LO har indsamlet særligt i Vi vil i begrænset C\n10 omfang sammenligne med tidligere års jobpatrulje-data, men overordnet er billedet de sidste fem år meget det samme. Der er kun sket få signifikante forskydninger i unges arbejdsvilkår, der kan spores i jobpatrulje-dataen. Overordnet set er der tale om et meget stort dataområde (2.429 gennemførte interviews i 2011), der er indsamlet ensartet dog ikke af specialister, men af aktivister der har fået instruktion heri. Vi vurderer derfor, at dataen er repræsentativ for unge i fritidsjobs i Danmark. Den indsamlede data viser en række interessante ting for unge i fritidsjobs. Den viser, at der i 2011 var 19 pct., der ikke havde kontrakt. For de som havde kontrakt, havde forældrene i 21 pct. af tilfældene ikke har skrevet under på kontrakten. Det ses også, at 58 pct. har indgået i et oplæringsforløb, hvor 9 pct. ikke har fået løn i denne periode. 37 pct. af de unge er ikke blevet instrueret i at undgå arbejdsskader på arbejdet, og 6 pct. af de unge har fået arbejdsskader i I årene 2007 til 2010 lå denne andel lige omkring 10 pct., så her har altså været et fald. 14 pct. angiver, at de ikke holder pause en gang hver 4,5 time, hvilket de ellers har lovkrav på. Omkring en tredjedel ved ikke, om deres virksomhed har overenskomst, mens yderligere godt en fjerdedel ikke får tillæg for overarbejde. Disse oplysninger er i sig selv interessante, og de viser, at de unge er en udsat gruppe på arbejdsmarkedet. I alle tilfælde er der lovgivning, der ellers skulle beskytte de unge, som ikke overholdes. Ved yderligere databehandling fås flere interessante sammenhænge: Det ses, at de der ikke har krav på pauser har en signifikant større risiko for udsættelse for skader. Udsættelsen for skader influeres samtidig ikke af, hvorvidt man er instrueret i at undgå arbejdsskader. Der er også (ikke overraskende) en signifikant sammenhæng mellem udbetaling af løn under oplæring og indgåelse af kontrakt. De som ikke har kontrakt er altså også ofte dem, der ikke får løn under deres oplæringsperioder. Det ses også, at man har større sandsynlighed for at få løn for sin oplæringsperiode, hvis man er instrueret i at undgå arbejdsskader. Det tolker vi sådan, at er man instrueret i at undgå skader, arbejder man også på en arbejdsplads med ordentlige forhold, hvor lønnen bliver udbetalt også for prøveperioder. Det samme kan siges om de steder, hvor der er kontrakt til de unge, ligesom overtrædelse af reglen om afholdelse af den retmæssige pause vidner om en dårlig arbejdsplads, idet der her er flere, som udsættes for skader, når de ikke har fået pause. Endvidere viser dataen, at man med signifikant mindre sandsynlighed får løntillæg for afteneller weekend-vagter, hvis man er i blot en af ovennævnte risikogrupper, dvs. hvis man ikke har kontrakt, hvis pausereglerne ikke overholdes eller hvis man ikke er blevet instrueret i at undgå arbejdsskader. #P\n11 De dårlige arbejdspladser for de unge er altså de steder, hvor der ikke indgås kontrakt, hvor pausereglerne ikke overholdes og hvor der ikke instrueres i at undgå arbejdsskader. 2 pct. af de unge arbejder steder, hvor alle tre risikofaktorer gør sig gældende, mens yderligere 12 pct. arbejder steder, hvor to faktorer er gældende på samme tid. I alt er der altså 14 pct. af de unge, som arbejder steder, hvor de systematisk får flere arbejdsskader eller i lavere grad får udbetalt løn for oplæringsperioder. I alt har 34 pct. af de unge i undersøgelsen været udsat for enten arbejdsskader, manglende løn under oplæring eller løntillæg for overarbejde. 4 pct. har været udsat for to af tingene, mens 0,3 pct. har været udsat for alle tre ting. De 14 pct. er unge, der arbejder steder, hvor der systematisk er dårligere arbejdsvilkår, og de 34 pct. er så mange unge, der har været udsat for mindst en af tingene, og der er således 20 pct. af de unge, hvis arbejdsforhold ikke er perfekte, men heller ikke systematisk er dårligere end den gennemsnitlige arbejdsplads. 3.3 Opsamling på unge og fritidsjobs I dette afsnit har vi vist, at en central del af unges identitet skabes gennem, hvad de forbruger for sig selv og sammen med andre. En forudsætning for at kunne have et socialt acceptabelt forbrug er typisk fritidsjobs, hvis ikke man får mange lommepenge. I behandlingen af dataen fra LOʼs jobpatrulje sås, at omtrent en tredjedel af de unge har været udsat for manglende betaling for oplæring eller tillæg eller arbejdsskade, mens 14 pct. af de unge arbejder steder, der systematisk har dårligere arbejdsforhold. Det er steder, hvor der ikke indgås kontrakt, hvor der ikke gives pauser minimum hver 4,5 time og hvor der ikke instrueres i at undgå arbejdsskader. Dette viser, at de unge er en udsat gruppe på arbejdsmarkedet, der er villige til at finde sig i meget. Det sås også i indledningen med eksemplet fra Joe & the Juice, mens det her er understreget som mere end bare et enestående eksempel. ##\n12 4 Unge som særligt udsat gruppe I det forrige afsnit behandlede vi, hvad det betyder for unge at have et fritidsjob samt deres arbejdssituationen. I den forbindelse var vi kort inde på arbejdsskader blandt unge i fritidsjobs. I dette afsnit vil vi gå mere i dybden med arbejdsskader blandt unge. Vi vil først optegne, hvordan de unge er en udsat gruppe for herefter at komme med mulige forklaringer herpå. 4.1 Unges arbejdsskader Det kan i Arbejdsmiljøtilsynets statistikker noteres, at unge under 25 år har en væsentligt forhøjet risiko for at udsættes for arbejdsskader sammenlignet med deres ældre kollegaer for kvinder i aldersgruppen år er risikoen 2,3 gange højere end kvinder i aldersgruppen år, mens den for de tilsvarende aldersgrupper hos mændene er 1,9 gange højere. Ifølge Arbejdstilsynets opgørelse over arbejdsulykker, er de unge medarbejdere specielt overrepræsenteret, når det kommer til sårskader, blødelsesskader, hjernerystelser og indre skader, termiske skader eller ætsning (kemiske skader). En del af forklaringen på den ændrede risiko må findes i strukturelle forhold. Unges arbejde er simpelthen i kraft af deres alder anerledes end deres ældre kollegaer. I rapporten ʼSpænd Hjelmenʼ fra CeFU opregnes følgende forhold: 1. Unge har ofte en løs tilknytning til arbejdspladsen. De er ofte ansatte i tidsbegrænsede stillinger, i deltidsstillinger og i sæsonbetonede stillinger. 2. Unge er ofte ansat i fritidsjobs, mens de er under uddannelse. 3. Unge arbejder ofte i ufaglærte stillinger. 4. Unge er ofte i gang med et uddannelsesforløb (eksempelvis praktik), mens de er på arbejdspladsen. 5. Unge er ofte nederst i hierarkiet på arbejdspladsen. 6. Unge er ofte ikke fysisk færdig udviklede og er derfor mere sårbare for skadelige påvirkninger. 7. Unge anvender ofte maskiner og udstyr, som ikke er designet til dem. Ovenstående forklaringer kan altså alle være med til at forklare det høje antal arbejdsskader hos unge. Vi vil nedenfor forsøge at afdække sammenhængen mellem nogle af disse forhold og den højere risiko for arbejdsskader. 1) Løs tilknytning Unge medarbejdere har ofte en løs tilknytning til deres arbejdsplads, da de er nye på arbejdsmarkedet, ofte skifter jobs, eller som ovenfor nævnt har deltidsjobs, sæsonarbejde eller tidsbegrænsede stillinger. Det betyder dermed at de har en løsere tilknytning til arbejdspladsen og de fællesskaber, der måtte være at finde her. I denne forbindelse kan det #"\n13 nævnes, at 31 pct. af alle arbejdsulykker sker inden for det første år i ansættelsen. Arbejdstilsynet har udarbejdet en rapport, der undersøger årsagerne til de nyansattes skader, herunder med særligt fokus på unge medarbejdere. Ifølge denne skyldes skaderne i forbindelse med nyansættelse primært manglende instruktion og erfaring, oplæring og viden. Det ses således, at andelen af ulykker, hvor ʼmanglende instruktionʼ er den primære årsag til ulykken er 19 pct. større for nyansatte, mens andelen af skader, der skyldes ʼmanglende erfaring, oplæring og videnʼ er 157 pct. større. Denne effekt er endnu værre for unge medarbejdere, der oplever 27 pct. og 212 pct. større risiko for arbejdsulykker grundet henholdsvis manglende instruktion og manglende erfaring, oplæring og viden. Man må her antage, at medarbejdere, der har været længere på arbejdspladsen, har opnået en sikkerhedsskabende viden ved at gennemgå en farlig indledende periode på arbejdspladsen. Da manglende viden og instruktion er en så fremtrædende årsag til ulykker blandt nyansatte, burde mange af disse skader kunne forebygges via grundig oplæring og instruktion i farlige arbejdsopgaver. Dette er dog jf. Arbejdsmiljølovens 17, allerede et lovkrav 1, og som det kunne ses i datamaterialet fra LOʼs jobpatrulje har 37 pct. af de unge i fritidsjobs ikke fået instruktion heri. Vi anser endvidere også den løsere tilknytning til arbejdspladsen som medvirkende til, at de unge er placeret lavere i hierarkiet på en arbejdsplads, hvilket vil blive behandlet senere. 2) Fritidsjobs Som behandlet i afsnit 3 har det at have et fritidsjob en temmeligt speciel mening for de unge. Bl.a. fremhævedes det, at de unge ikke i samme grad har et begreb om arbejdsmiljø på deres arbejdsplads. Dette kan være medvirkende til, at der ikke hersker samme opmærksomhed på risikoadfærd. 3) Ufaglært arbejde, farlige brancher Da de unge ofte arbejder som ufaglærte, arbejder de derfor også i de farligste brancher. Ifølge Arbejdstilsynet er de farligste brancher (uafhængigt af medarbejdernes alder): Mekanikere og maskin- og metalmontører (industri) Slagteriarbejdere Hjemmepleje, hjemmehjælp og omsorgsmedhjælpere Murere og andre bygningsarbejdere Rengøringsassistenter Øvrige faglærte industri arbejdere # Arbejdsmiljølovens 17: Arbejdsgiveren skal gøre de ansatte bekendt med de ulykkes- og sygdomsfarer, der eventuelt er forbundet med deres arbejde. Stk. 2. Arbejdsgiveren skal endvidere sørge for, at de ansatte får nødvendig oplæring og instruktion i at udføre arbejdet på farefri måde. Stk. 3. Beskæftigelsesministeren kan fastsætte nærmere regler om arbejdsgiverens pligter efter stk. 1 og 2. #,\n14 Omvendt er risikoen for arbejdsskader meget lav for chefer, akademikere og andre i typisk kontorarbejde. Dermed kan vi altså forvente, at en andel af de unges overdisponerethed for arbejdsskader stammer fra deres placering i farlige brancher simpelthen, fordi flere ældre er eksempelvis færdiguddannede akademikere og chefer, mens flere unge altså arbejder ufaglært. 5) Hierarki I rapporten fremgår det, at unge ofte oplever, at være lavest i hierarkiet på deres arbejdsplads. Som nævnt skyldes dette ofte, at man er nyansat eller lærling, og derfor ikke har samme faglighed at brøste sig med som de ældre medarbejdere. Den faglige præstation og effektivitetsparameteret er centrale, når hierarkiet på en arbejdsplads skal bestemmes, og her falder de unge bagud. Ikke alle mener, at dette hierarki nødvendigvis er en dårlig ting, idet det også repræsenterer muligheder for avancement på arbejdspladsen. Men det betyder, at unge ofte bliver tildelt farlige opgaver og ʼskodjobsʼ, og at cheferne i højere grad accepterer risikobetonet adfærd, specielt hvis der arbejdes under tidspres 2. De unge oplever endvidere i mindre grad end de ældre, at de bliver inddraget i udarbejdelsen af sikkerhedsprocedurer. Endvidere er risikovillighed iflg. førnævnte rapport fra Arbejdstilsynet en større ulykkesårsag for de unge nyansatte end for andre i samme aldersgruppe, der har været ansat i mere end 1 år. Det kan dog ikke herudfra afgøres om nyansatte er mere risikovillige, eller om de blot er dårligere til at håndtere risici. " kriptive%20analyser/arbejdsulykker%20og%20sikkerhedsklima #0\n15 Mørketal I år 2009 blev der anmeldt 88 arbejdsskader for unge i alderen Set i forhold til hele den arbejdende befolkning, er andel af arbejdsskader blandt unge væsentligt lavere jf. figur 1. Figur 1: Andelen af registret arbejdsskader ud af alle arbejdende for unge i alderen og hele befolkningen. "#$%&&' + ) % * ' & $ &"% "#,-./ $"% *"( 7./2891: &" )"& &"& Kilde: Ankestyrelsen og Danmarks Statistik $"' $"' $"' A-./=? %F(4G1 Overordnet set har unge en lavere andel registrerede arbejdsskader sammenlignet med hele befolkningen. Dette kan blandt andet forklares med, at kun en lille andel af de faktiske arbejdsskader bliver anmeldt og dermed registret. En indikator på dette er at der, set i forhold til den total andel af arbejdsskader, er en relativ høj andel arbejdsskader i den offentlige sektor. Denne branche er generelt set bedre til at få registeret arbejdsskader og følger lovmæssige krav og regler, og derfor giver den et bedre udtryk for den faktiske arbejdsskadefrekvens blandt unge. Der er altså tale om et stort mørketal, som ikke indfanges og måles, idet kun 88 blev anmeldt i Mørketallet må forklares med de unges lavere organiseringsgrad og som følge deraf manglende bevidsthed om deres rettigheder på arbejdspladsen. Dette kan samtidig være med til at understrege, at de unge i lavere grad er deres rettigheder på arbejdsmarkedet bevidste, idet de ovennævnte øvrige undersøgelser netop peger på, at unge i langt højere grad end de øvrige grupper er udsat for arbejdsskader. &") A>9=?4>341= '"& B6:134C1:6-9 H??= $"( *"& DEE=.9?:39 $") "#$%&&' + '"# 74-?9 ) % * ' & $ #9\n16 4.2 Psykisk arbejdsmiljø Ifølge LOʼs undersøgelse unges arbejdsmiljø og arbejdsulykker oplever 15 pct. af de unge med fritidsjobs ikke nok støtte fra deres kolleger, mens en tilsvarende andel ligeledes oplever, at de ikke får respekt og anerkendelse for deres arbejde. 9 pct. angiver, at de mindst en gang det seneste år har været udsat for mobning på arbejdspladsen. Iblandt de unge, som har et fritidsjob, de er glade for, er der en tendens til, at de vurderer sig selv som mere populære og mindre ensomme. Dog overskygger dette ikke, at der også findes en tendens til arbejdspladser, hvor de unge udsættes for rigtigt skidt psykisk arbejdsmiljø. Således oplever de unge både at have lav indflydelse på arbejdsopgaver, og en mindre del af de unge oplever desuden at være under tidspres i forbindelse med arbejdet. Som berørt ovenfor hænger arbejdsskaderne hos unge nøje sammen med deres placering i det sociale fællesskab på arbejdspladsen. Forskningen peger på, at en god sikkerhedsforanstaltning på arbejdspladsen er at have et stærkt fællesskab på arbejdspladsen. Er der et stærkt fællesskab, tager man vare på hinanden og hinandens sikkerhed, mens der i tilfælde af svage fællesskaber på arbejdspladsen er større sandsynlighed for, at enhver passer sit. Steder hvor der er svagere fællesskaber, er der også større sandsynlighed for, at man mobber hinanden. Mobningen er mere målbar end fællesskabet som overordnet værdi, og det viser sig, at de unge, der oplever mobning eller mangel på støtte fra kolleger en forøget risiko på 2-2,5 gang for at komme ud for en arbejdsskade. Dette kan eksempelvis skyldes, at unge grundet manglende træning kommer ud for ulykker og så bliver mobbet for det. Unge som bliver mobbet i skolen har også en højere sandsynlighed for at blive udsat for en arbejdsulykke. Dette kan hænge sammen med, at de som følge af lavt selvværd også i lavere grad indgår i de sociale fællesskaber på arbejdspladsen og derfor udsættes for arbejdsskader. Det er interessant, fordi det siger noget om selvværdets og selvtillidens rolle i arbejdssituationen. Desuden betyder mobning eller manglende støtte fra kolleger og chefer for nogle unge, at de overvejer at søge væk fra virksomheden og starte i et nyt fag. Denne risiko er især værd at tage fat på i forbindelse med unge som tager en faglært uddannelse. #J\n17 4.3 Opsamlende om unge som udsat gruppe Vi har i dette afsnit vist, hvordan unge grundet strukturelle forhold på arbejdsmarkedet er en udsat gruppe. Selvom de unges skader ikke i samme omfang anmeldes og derfor registreres, tyder den øvrige forskning og i øvrigt vores egne data fra LOʼs jobpatrulje på, at her må være tale om et stort mørketal. Vi ved altså ikke, hvor mange unge der reelt udsættes for arbejdsskader, men vi kan se, at de unge systematisk er stillet dårligt grundet strukturelle faktorer på arbejdsmarkedet. Heriblandt er deres løse tilknytning til arbejdsmarkedet, det arbejde unge udfører, det forhold at mange unge har fritidsjobs samt hierarkierne på arbejdspladserne, hvor unge ofte ender nederst. Det sidste har også den konsekvens, at unge i lavere grad indgår i de sociale fællesskaber på arbejdspladsen, som spiller en en stor præventiv faktor mod arbejdsskader. Steder hvor unge ikke indgår i fællesskabet, findes mobning, og blandt ofre for mobning er der markant større sandsynlighed for at komme ud for arbejdsskader. #A\n18 5 Diskussion af resultater @H2*2?)4+=2H?*2?)/67)8'22?/')6$ 5.1 Årsager til unges udsatte arbejdsforhold holdninger og interesser ')<&+)2?/(/67)8')2*+4=4++)&&)./&S*)&&*5)52*?6)2*+7)'6)/67)8'2O*(?>6N.)&')5 (4O4O)656;')(2)6*/67)8'22*5</5*4&)&$ /67)8'2+*O)6)*??)5/+)6(4O+*O&*&+)&2>3I85*')(*+5N4+/5<&+)*??)=>2/..).>')24. ;('6)25*(()6?6/O5*(')6)2/67)8')$:)55)2?H(')2*3I8+6/'N/5')5*5*??))67)O*'254.')6)2 6)55*+3)')6=>/67)8'2./6?)')5M.)&')52?H(')24+2>')6)234('&*&+5*(/67)8')5$ *')&5*5)5)&*'/+$ /67)8'2./6?)'$:)6)2I&2?)5*(/67)8'2./6?)')52=/65)6)6=>2*&O*254')(5X:)(2O*(')+)6&) #K\n19 *&'2)6N/5')62?/(2?)6/'*?/();&'6*&+)6N3O*2')&O*(3/O)')<&+).)'$:)5)6(*+)()')2)& 5)&')&2)&)6N/5)&3O)6.)6)4+.)6)2H&)2/525>2*+2)(O&;6.)25=>/67)8'2./6?)')5$ 5.2 Udsathed, individualisering og anerkendelse /67)8'2./6?)')5$:)5)6.)'5*(/5+I6)/67)8')5*&5)6)22/&5$B.25*((*&+2=/6/53)')&2<==()6)2 *')&5*5)5*6)(/5*4&5*(/67)8')5$ @H2*2?)/67)8'22?/')6$:)?6/ON')625*(()25*(.)'/67)8')6)24.*&'*O*'</(*2)6)')=)624&)6=>)& #C\n20 /67)8'2O*(?>6$ /67)8'2./6?)'24.6>')5/5(I2)=647().)6.)'.47&*&+*2?4()&N.)&')5O*'&)64.N/5')6)6 Y/.5*'*+O*2)6')5N/5^<&+)2_*')&5*5)5)6)&2/..)&2/525I66)(2)N4+/5')5)6O*+5*+5N/5)53O)65.)&&)2?)*&'+>6*24S*/()6)(/5*4&)6N3O46')5/&)6?)&')224.<&*? /O)&'))&O;6'** =>&H)=6;.*22)6$ 5.3 Opsamlende BO)646'&)5?/&/(52>2*+)2/53)62?))&&)4(*7)6/((4+*?=>/67)8'2./6?)')5N24.2O;??)6 24(*'/6*5)5)&.)&&)2?)6*.)(().4++I6')52O;65/52*?6)*&'*O*')52/&)6?)&')(2)N*')5/67)8')5 /67)8'2./6?)'N')<&+)2?/(*&'=>$ :)&+6<&'(;++)&')5)&')&2)62>()')2N/5.)'/67)8')6&)=>.4')6&)/67)8'2=(/'2)6 4+4O)6O>+&*&+)67()O)52>S)&56/()=/6/.)56)`</&)4(*7)6/(./&/+).)&55;&?&*&+$:) B.25*((*&+2=/6/53)')&4+;&'6*&+)&=>/67)8'2./6?)')53/62546)7*O*6?&*&+)6N.)&)5 =64+6)22*O5=4(*5*2??6/O)6*??)/56<(()5*(7/+)$T5O)&256)46*)&5)6)57<'=>/67)8'2./6?)')52 "P


→ Billige Blågran på nettet nu – Se udvalget her\nBlågran Glauca - Picea pungens Glauca\nBlågran Fat Albert - Picea pungens Fat Albert\nDværgblågran - Picea pungens Glauca Globosa\nDværgblågran - Picea pungens Globosa\nÆgte-Blågran - Picea pungens Hoopsii\nOnline butikker med blågran\nPlantetorvet.dk er nu iblandt de største netshops med planter og blomster. Forretningens udvalg rummer ca. 15000 varer fra diverse producenter. Webbutikkens Trustpilot-vurdering på 8,9 ud af 10 indikerer enorm tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 6440 bedømmelser, hvoraf 4860 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 17187 brugere fans af Plantetorvet.dk, og herpå har firmaet modtaget 1288 anmeldelser med en gennemsnitlig vurdering på 4,45 ud af 5, hvilket også er særdeles overlegent.\nBlomsterverden.dk er aktuelt imellem de mest benyttede e-butikker der sælger planter og blomster. Forhandlerens sortiment rummer flere end 2000 produkter fra forskellige brands. Virksomhedens Trustpilot-rating på 9,7 ud af 10 manifesterer utrolig kundetilfredshed. Scoren er baseret på 2413 vurderinger, hvoraf 2189 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 2866 personer fans af Blomsterverden.dk, og herpå har netshoppen modtaget 21 evalueringer med en middel vurdering på 4,3 af 5, som ligeledes er yderst beundringsværdig.\nPlantorama.dk er i dag imellem de største internet foretagender med planter og blomster. Butikkens udvalg består af i omegn af 10000 produkter fra diverse brands. Forhandlerens Trustpilot-score på 8 ud af 10 vidner om god kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 1468 ratings, hvoraf 1019 af dem giver topkarakter. På Facebook er 74484 personer tilhængere af Plantorama.dk, og her har de modtaget 293 bedømmelser med en gennemsnitlig rating på 4 af 5, hvilket ligeledes er utrolig flot.\nPlanteshop.dk er pt. iblandt de bedste e-forretninger der sælger planter og blomster. Forretningens udvalg omfatter mere end 150000 varer fra flere producenter. Netshoppens Trustpilot-score på 8,9 af 10 bevidner enorm kundetilfredshed. Scoren er baseret på 6440 anmeldelser, hvoraf 4860 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 17187 personer tilhængere af Planteshop.dk, og her har virksomheden modtaget 1288 bedømmelser med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,45 ud af 5, som også er yderst godt.\nHaveHandel.dk er pt. iblandt de største e-firmaer der sælger planter og blomster. Webshoppens udvalg indeholder omkring 1000 varer fra forskellige mærker. Firmaets Trustpilot-vurdering på 8,2 af 10 viser utrolig tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 20 anmeldelser, hvoraf 17 af dem giver topkarakter. På Facebook er 686 personer fans af HaveHandel.dk, og herpå har webbutikken modtaget 4 anmeldelser med en middel bedømmelse på 4,1 ud af 5, hvilket ligeledes er usædvanligt imponerende.\nBlågran købes over nettet\nMasser af online selskaber yder efterhånden et stort udvalg af fragtmetoder. En sikker vinder er efterhånden levering til en pakkeshop, og så henter du bare dine varer når du har tid. Fragttypen er altså særligt enkel, samt desuden tilmed den prisbilligste mulighed for levering.\nDu kunne tillige foretrække at få produkterne sendt til din hjemmeadresse eller til adressen på dit arbejde. Denne bliver uheldigvis en sjat mindre prisbillig, men omvendt rigtig ligetil. Den prisbilligste fragtløsning af blågran er utvivlsomt at du selv henter pakken, men den mulighed stiller krav om at du er nærved blågran webbutikkens bopæl.\nFragttiden er jo ret væsentlig om vi står og skal bruge produkterne omgående, og af den grund er det komplet vigtigt at man gransker den anslåede leveringsdato på den pågældende vare.\nAdskillige blågran internet forhandlere garanterer 1 hverdags levering på deres favorit varer, men vær obs på at det antager at bestillingen laves forinden et fastslået klokkeslæt, så at de sandsynligvis kan nå at få blågran på posthuset inden pakkemedarbejderne drager hjemad.\nVisse online forretninger præsterer levering uden beregning, men oftest stiller det krav om at du aftager for et præcist beløb. Alternativt må man udse dig den billigste leveringstype, der oftest – om man er nær Kolding, Middelfart eller Nivå – vil være at få leveret varerne til et afhentningssted.\nDet har vist sig at være super uproblematisk for alle at finde de laveste priser på blågran hos flere internet forretninger, og følgelig har flere e-forhandlere ikke kunne slippe for at formindske priserne på en række af deres varer – til babyer og børn, samt også til mænd og kvinder – markant, og endda nogle gange garantere gebyrfri levering.\nTil gengæld kan det trods alt være udbytterigt at undersøge indtil flere internet outlets efter blågran udsalg inden du placerer ordren, sådan at man er tryg ved at antage den bedste pris.\nDu må imidlertid være obs på, at i tilfælde af at en online butik forhandler blågran for en udsalgspris der virker himmelråbende lav, burde det mange gange være et karakteristika der viser en bedragerisk internet handler. Kortkøb er på den anden side omsluttet af en orden, der hjælper folk overfor svindlende online outlets.\nVi tilråder generelt kortbestillinger eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed kan du benytte et tilbud fra for eksempel ViaBill, hvis du tilstræber at betale prisen over en periode.\nForud for at folk shopper blågran hos en e-shop bør man egentlig kigge på webshoppens handelsaftale, det er dog i reglen ikke super spændende.\nEt nemmere alternativ kan derfor være at undersøge hvorvidt e-forretningen er verificeret af e-mærket, hvilket skulle være et kendetegn for at online forhandleren følger de danske regler, udover at e-shoppen jævnligt tilses af fagfolk som er meget bekendte med reglerne på området. Desuden får du mulighed for support, for så vidt du får problemer med din handel.\nDertil stiller vi forslag om at køberen er sat ind i de fundamentale vilkår der kan have indflydelse på handlen, fx den ombytningsrettighed på blågran shoppen tilsikrer. I den relation er det desuden afgørende, at man altid opbevarer sin faktura e-mail, således man fremadrettet kan bevidne købet, om du er på shopping til en pige eller dreng.\nTrustpilot tilbyder dig sådan set habile muligheder for at sondere en stor gruppe andre konsumenters anmeldelser og herved slår vi et slag for, at du gransker netshoppens blågran ratings forinden du placerer din ordre.\nFacebook genererer tillige stort set værdifulde muligheder for at få et kig ind i internet butikkens kundefokus. Derudover møder vi nogle e-forretninger som giver folk mulighed for at sammensætte en omtale af virksomhedens service, som tilmed bør bruges til vurdering af hvor tilfredse kunderne er.\nHjemmesiden finansieres af reklamer. Vi arbejder tæt sammen med nogle forskellige firmaer på nettet idet vi fremviser firmaernes tilbud, og indtjener kommission under forudsætning af at en af de besøgende på vores side gennemfører en ordre.\nData angående blågran og internet webshops ajourføres tit, men vi ønsker ikke at blive stillet ansvarlig for forandringer der potentielt er implementeret siden sidste opdatering af websitets informationer.


Sådan opbygger du nye vaner (og holder dem) » kristianthaulow.com\nSådan opbygger du nye vaner (og holder dem)\nBy KThauLow8513/03/2017august 29th, 2021Blog, Sundhed\nHar du nogensinde tænkt på, hvorfor det altid er meget nemmere at opbygge dårlige vaner i forhold til de gode? Helt vildt irriterende. Men den proces du går igennem for, at opbygge de dårlige (eller mindre gode – det lyder pænere) er præcis den samme og når først du forstår hvorfor det sker, så kan du også nemmere ændre det.\nForestil dig følelsen af, at sætte et mål som du virkelig gerne vil nå (træne, spise sundere, gå tidligere i seng) og 1) rent faktisk at nå det og 2) holde det kørende i mere end bare 1 måned. Det er faktisk ikke så svært, og jeg lærer dig hvordan du fikser det.\nLigesom alt andet succes i livet, så handler gode vaner ikke så meget om, hvilken måde du gør det på. Eller hvilken taktik / strategi du bruger (apps, huskesedler, etc.).\nDe ting udgør kun 20% af din succes når det kommer til at ændre dine vaner. De sidste 80% er udelukkende et mentalt spørgsmål.\nFordi, hvis vi lige er helt ærlige overfor hinanden: Du ved udmærket godt hvad du burde gøre – ting som at træne, spise sundere osv.\nReality check: Selvom vi udmærket godt ved hvad vi burde gøre, så gør vi det ikke alligevel. Til trods for at vi har adgang til mere end rigelig viden via internettet, eller apps vi kan downloade, så ændrer vi ikke vores måde at få vores hverdag til at hænge sammen på.\nJeg giver dig nogle taktikker og systemer, så du nemt kan ændre dine vaner. Men jeg giver dig også en forståelse for, hvorfor du egentlig gør som du gør (det mentale aspekt – de 80%).\nOkay – lad os dykke ned i det. Vi kommer omkring de her 3 emner:\nTrin 1: Sæt dig et fedt mål (som du rent faktisk gider nå)\nTrin 2: Hvem, hvad, hvor, hvornår er din secret lover, som holder dig fast i din dårlige vane?\nTrin 3: Hvad gør du, hvis (når) du falder af hesten?\nKender du det her: Man overvejer at starte noget nyt og ens motivation er så kæmpe stor at folk omkring en begynder at blive lidt trætte af at høre om det. Men pyt skidt – vi er kæmpe motiveret og vi kører bare derudad.\nMen så pludselig…\n…Så er motivationen bare VÆK.\nDe fleste har prøvet at blive ramt af en kæmpe dosis motivation, for så kun at opleve at den forsvandt igen.\nDin motivation og viljestyrke kommer i bølger. Det gælder om at ride på bølgen af motivation, når den er størst.\nSpørgsmålet er: Hvordan udnytter du den bølge bedst muligt, så du ikke lige pludselig stopper (igen og igen og igen og…)?\nDit første fokus skal være at finde et mål at gå efter (surprise). Hvad er det egentlig du gerne vil?\nMåske vil du blive bedre til at spise sundere? Træne på nogle lidt mere faste tidspunkter? Være mere positiv overfor din kæreste?\nDet vigtigste er, at du vælger et mål, som du rent faktisk gerne vil opnå og som vil give dig masser af glæde ved at nå. Altså, hvis du ikke har et mål som får dig til at hoppe og danse (eller kilde lidt de rigtige steder), hvorfor skulle du så overhovedet gå efter det?\nSå hvad skal du gøre, når du har fundet dit mål?\nGør det så småt og lillebitte som du overhovedet kan!\nAaaaaaaaarh Kristian – det ville da være totalt åndssvagt, at gøre målet mindre! Det er jo hele målet jeg gerne vil nå – ikke kun noget af det eller noget småt…\nJeg hører hvad du siger – men ærligt, hvad vil du helst: 1) Drømme om at nå dit mål, men aldrig nå det eller 2) dele målet op i små bidder, nå lidt af gangen og til sidst nå det helt store mål?\nHvis du svarede nummer 1 så good luck herfra – vi ses her igen når den strategi ikke har fungeret og du beslutter dig for, at bruge det jeg lærer dig.\nSvarede du nummer 2: Fantastisk, så er du allerede på vej – skide godt gået siger jeg til dig!\nDu skal finde ud af, hvad er det mindste du kan gøre for at komme tættere på dit mål. Hvis dit mål er at drikke mere vand, så start med at sige at du skal drikke et glas vand om morgenen – eller bare ét glas vand mere om ugen.\nSkid hul i, at det virker som noget ligegyldigt noget når det er så småt. Lige nu handler det kun om, at du træner din hjerne til at du skal gøre noget anderledes.\nDet svære at sgu ikke at få trænet når først man er i fitness centret. Det svære er, at få røven op af sofaen og komme afsted.\nSmå steps er altid bedst når det kommer til at ændre din adfærd og lige nu skal du bare igang.\nAction step: Skriv dit mål ned på et stykke papir. Bryd målet op i så små bidder som overhovedet muligt.\nDine vaner består af en form for belønning, som din hjerne forbinder med den vane. Belønning kan være alt fra mere energi, noget socialt, glæde, etc.\nDog kan belønningen være ekstremt svær at få øje på når du står i situation. Kan du svare på, hvad den specifikke belønning er, som du får ved at spise det der stykke kage på jobbet hver eneste torsdag?\nOkay, det smager måske meget godt (personligt har jeg muligvis verdens største svaghed for chokoladekage), men smagen er ikke nødvendigvis den reelle belønning din hjerne får.\nIfølge Charles Duhigg og hans bog ‘The Power Of Habit’ består en vane af 3 komponenter:\nTrigger: Hvad er det, som får dig til at starte din vane\nRutine: Hvad du egentlig gør\nBelønning: Hvad får du ud af, at gøre som du gør\nTypisk når folk gerne vil ændre en vane, så fokuserer de kun på det “dårlige” ved den vane (f.eks. sodavand) og fjerner det helt. De glemmer bare, at hjernen frigiver en helvedes masse dopamin (glædeshormon) når vanen er “gennemført”.\nDet mest åbenlyse svar ift. belønningen er at det smager sindssygt godt (ikke den store overraskelse). Men belønningen er måske noget helt andet end bare smagen.\nMåske drikker du sodavanden sammen med kollegaer og det giver dig en masse socialt?\nMåske drikker du sodavanden fordi din hjerne craver energi og kage giver dig et hurtigt boost energi?\nMåske drikker du sodavanden fordi du keder dig?\nGlem den kolde tyrker\nSå istedet for at gå kold tyrker fra den ene dag til den anden: Start med at fokusere indholdet i din rutine / vane.\nJeg har tit set folk fjerne ALTING, som de mente omhandlede deres dårlige vane. For at undgå at købe noget forkert i kantinen, afskærmer de sig totalt og mister det sociale aspekt med deres kollegaer når de følges ned til kantinen.\nProblemet med den approach er, at de så mangler noget andet som deres hjerne får masser af glæde af – det sociale aspekt. Og så varer det ikke ret lang tid før, at de ryger direkte tilbage til hvor de startede.\nIstedet for at ændre alting på én gang – så gør præcis som du plejer – bortset fra, at du skifter den lille del af vanen ud (som du forsøger at ændre) med noget nyt.\nHvis din dårlige vane er sodavand, så eksperimenter med andre ting og se om de måske giver dig præcis det samme som sodavanden. Hvis de gør, så er det ikke sodavanden som du craver men noget andet.\nMåske er det reelt bare fordi du keder dig, eller er pisse træt pga. du kun har spist mad som får dit blodsukker til at skyde i vejret?\nFokuser på at lave et system istedet for at downloade flere apps\nKan du huske vi talte om motivations bølgen? Din motivation og viljestyrke er på ingen måde noget du skal stole på eller regne med.\nSå istedet for at satse på motivation, så skal du lave et system så du på den nemmeste måde kan få succes med din nye vane.\nJeg kan give dig et eksempel: Jeg ville gerne begynde at drikke te istedet for sodavand. Sodavanden påvirkede mit energi niveau helt vildt negativt, så jeg besluttede mig for at erstatte det med te.\nJeg red på motivationsbølgen da den var allerhøjest og gik ud og købte al mulig slags te, så jeg havde til flere uger (måske endda måneder – jeg købte seriøst meget). Jeg købte nogle lækre kopper, og en af de der metal tingester hvor man putter teen i (hvad hedder de egentlig?).\nJeg plejede at have min elkedel i min skuffe, men den har jeg stillet frem på en fast plads. Hvorfor? Fordi så eliminerer jeg et ekstra step i processen, så jeg kun skal gøre et minimum af ting for at få teen gjort klar.\nTe, elkedel og kop står altsammen det samme sted så jeg hver morgen kan stå ét sted og gøre det hele klar. Jeg skal ikke finde en helvedes masse ting frem – jeg kan bare fikse det direkte på stedet, hurtigt og nemt.\nDu skal sætte dig selv op til at få succes. Gør det så hjernedødt simpelt, at du skulle være idiot for ikke at få det gjort.\nTrin 3: Hvad gør du, hvis du falder af hesten?\nLad mig lige starte med at smide en solid omgang sandhed i din retning: Det er ikke et spørgsmål ‘om‘ du falder af hesten, men kun et spørgsmål om ‘hvornår‘.\nDu kan ligeså godt erkende det fra day one. Du har prøvet at lave nye vaner før, hvor du er faldet i flere gange.\nDen her gang bliver ikke anderledes – bortset fra at du kommer til at have et system, så du ikke bare stopper fuldstændig men faktisk fortsætter alligevel. Lyder lækkert ik’?\nDet nye system du kommer til at få kommer direkte fra en af USA’s største komikkere (what?!):\nHam her – Jerry Seinfeld\nSå hvad kan Jerry Seinfeld lære dig om at holde dine vaner kørende?\nSeinfeld havde fundet en hemmelighed til at holde vaner kørende. Hemmeligheden om at opbygge momentum.\nPrøv og læs den her historie, hvor han forklarer hvordan har holdte sig produktiv og kreativ gennem hele sin karriere. Jeg har oversat det mest essentielle, så du kan læse det her:\nHan fortalte mig at jeg skulle anskaffe mig en stor kalender, som har et helt år på én side. Og så hænge den op på en væg, hvor jeg ville se den hver dag. Næste skridt var at anskaffe en stor rød tusch.\nHan sagde, at for hver dag jeg gennemførte min opgave skulle jeg sætte et stort rødt X på den sag. “Efter nogle få dage vil du have en kæde. Bare fortsæt og så vokser kæden sig større for hver dag. Du kommer til at kunne lide at se den kæde – især når du har holdt den kørende i nogle uger. Dit eneste job derfra er, at du ikke ødelægger kæden.”\n“Du skal ikke bryde kæden”.\nDet er genialt og sindssygt simpelt. Og endnu bedre: Det virker!\nJeg gør præcis det samme med mine klienter, dog med et lille twist: Jeg får dem til at tegne 100 firkanter på et stykke papir og skrive numre i hver enkelt firkant.\nEffekten er den samme. Hvis og når du falder i, så vil du kunne se hvor langt du allerede er kommet og så vil det være endnu mere fristende at komme tilbage i rytmen istedet for at sige “Pis os, nu faldt jeg i igen. Så kan det sgu også bare være ligemeget”.\nDet er super tilfredsstillende at se papiret med de mange krydser og se hvor meget man egentlig har nået. Du kommer til at elske dit papir, som kommer til at være helt blodrødt jo længere du kommer i processen.\nAction step: Find et stykke papir og lav 100 firkanter på det og kom igang med at sætte nogle krydser.\nVil du gerne have flere teknikker til, hvordan du opbygger bedre vaner og kan få mere overskud? Jeg har 7 simple rutiner, som giver dig mere overskud allerede fra i dag:\nkristian thaulowmotivationlivsglædekristianthaulow.comvægttabsund livsstiltræningpersonlig trænerfitnessfokusstyrketræning\nSådan finder du 1 ekstra time i døgnet til at træne hver uge\nBlogMust ReadsPersonlig Udvikling\nDen ultimative læseliste for ambitiøse ledere i 2022\nHvis du er interesseret i at nå nye niveauer i dit liv eller arbejdsliv er gode bøger den perfekte genvej dertil. Men hvor skal du…\n“Når biologi og mindset er i krig, vil biologi altid vinde.”\n"Når biologi og mindset er i krig, vil biologi altid vinde." BETYDNING: Du kan udvikle et - næsten - uovervindeligt mindset, men hvis ikke du…\nHvorfor “motivation” rent faktisk ødelægger dine resultater\nHvis du er en high-performer, direktør eller selvstændig, der kører på motivation og viljestyrke alene ... er du på en direkte vej til at brænde…\nHvis du vil performe på dit højeste niveau, så lad os tale sammen i denne uge. Vælg Dato/Tid


3 fordele ved solcellelampe – Solcellerenergi.dk\nUanset hvad du vælger, er det en fremtidig løsning. Solcellelamper bliver hele tiden forbedret, og de kan holde længere, kræve mindre sollys og lyse stærkere. Udviklingen går hurtigt, og det kan være en langtidsholdbar investering. Se her tre fordele ved at vælge solcellelamper:\nNår du vælger løsningen med solcellelamper, giver det sig selv, at du sparer en masse strøm. Da de får energi fra sollyset, der gør det muligt for lamperne at lyse automatisk om aftenen, har de ikke brug for strøm. Hvis du derfor tænker, at du skal bruge mange lamper til din løsning, kan det i den grad betale sig – især i længden. Du sætter blot lamperne op, og så kører det hele automatisk.\nSolcellelamper er ledningsfri og trådløse, da de som skrevet ikke behøver at få tilført strøm. Det er smart, da det giver en fuldstændig frihed og fleksibilitet. Du kan altså sætte lamperne i alle de kroge og hjørner, som du har lyst til, uden at du behøver at bekymre dig om ledningen.\nDet er derfor et oplagt valg, hvis du hurtigt vil i gang, og derfor blot behøver at købe lamperne og sætte dem op, og så står det hele klart. Ledningerne rundt i hele haven kan hurtigt blive omfattende, og så slipper du også for at skulle grave ledninger ned rundt omkring for at skjule dem.\n3. Det er en billig løsning, hvis du ønsker mange lys\nHvis du tænker, at du vil have en masse lys i haven og udendørs, er solcellelamper den oplagte løsning, hvis du ønsker at spare penge. De koster ikke ret meget, og derfor kan du købe stort ind, indtil du har nok til dit projekt. Du skal derfor ikke tænke på at købe det ad omgange, eller blot købe et par lamper, fordi det ellers bliver for dyrt. Nej, du kan slå dig lys, og allerede om aftenen kan din have lyse hyggeligt op.


Hvis du vil klage - DAB\nOm brand og indboforsikring\nDet er umuligt at være venner med alle altid, og engang imellem er det også umuligt at tale sig til rette. Derfor har du mulighed for at klage.\nDen korteste vej mellem to mennesker er et smil, sagde den verdensberømte danske komiker Victor Borge.\nHar du problemer med din nabo eller en anden beboer i din boligafdeling, så prøv at snakke med vedkommende om, hvad du opfatter som et problem. Det kan jo være, at din nabo har en helt anden opfattelse af situationen, og at problemerne kan klares over en kop kaffe – og med et smil.\nMen engang imellem er et smil ikke nok – og så kan du klage over din nabo til DAB.\nDet er DAB, der på vegne af boligselskabet håndterer beboerklager.\nNår DAB modtager din klage over en beboer, som kan påtales, skriver vi oftest en henstilling til beboeren om at ophøre med overtrædelsen/den generende adfærd. I mange tilfælde er dette nok.\nHvis der, inden for et givent tidsrum, fortsat kommer klager, kan der sendes en påmindelse, hvor vi advarer beboeren om, at nye klager kan medføre alvorlige retsskridt, for eksempel indbringelse for Beboerklagenævnet eller opsigelse af lejemålet.\nMener du ikke, at DAB har behandlet din klage korrekt, kan du klage til Beboerklagenævnet.\nHusk, hvis du klager\nDin klage skal være skriftlig\nDu skal sende din klage hurtigst muligt efter, at det du klager over, er sket\nDu skal skrive i klagen, hvem og hvad du klager over, og hvor og hvornår det er foregået\nDet, du klager over, skal være en væsentlig overtrædelse af ordensreglementet eller lovgivningen\nDu skal være indstillet på, at det kan blive nødvendigt at vidne i beboerklagenævnet eller boligretten, hvis sagen kommer så langt\nKlik her får at gå til klageblanketten.


Designguide for ansatte | Aarhus BSS – Medarbejderportal\nDu er her: AU Medarbejdere Fakulteter Aarhus BSS Logo, design og skabeloner Designguide\nDesignguiden udgør den overordnede grafiske ramme for profileringen af Aarhus BSS. Designguiden skal sikre, at Aarhus BSS altid præsenteres professionelt og konsistent på tværs af medier, kanaler og platforme.\nHerunder kan du læse om elementerne i Aarhus BSS' design samt retningslinjerne for brugen af dem.\nLigesom i AU’s designmanual bruges AU Passata som den primære, identitetsbærende skrifttype. AU Passata anvendes fx til forsider, rubrikker og underrubrikker, mellemrubrikker, fremhævede citater, i grafer og tabeller samt på plakater og kortere tekster.\nTil forskel fra AU’s andre materialer, hvor AU Passata mest anvendes i store bogstaver, bruges den på Aarhus BSS overvejende i små bogstaver. Kun i afsnitsoverskrifter bruges Passata i store bogstaver.\nKombinér gerne bold- og light-vægten i rubrikker for at fremhæve enkelte fraser og give teksten et mere dynamisk udtryk (kombinér aldrig bold og regular).\nGeorgia er en standardskrifttype, som findes på de fleste computere. Den egner sig derfor også til brug i Word-dokumenter, som skal sendes videre til andre.\nBrugen af Georgia er ligesom i AU’s designmanual en supplerende typografi.\nGeorgia er en skrift med fødder (seriffer) og bruges pga. sin gode læsbarhed til længere brødtekst i bl.a. brochurer, rapporter, breve o.l.\nDen anvendes aldrig i store størrelser som fx til overskrifter o.l.\nI publikationer anbefales det at bruge CMYK 10/0/0/85 som farve for brødteksten for at opnå et lettere udtryk.\nRubrik og underrubrik.\nBrødtekst og mellemrubrik.\nKombination af bold og light i overskrift.\nDer er 4 farver i Aarhus BSS-design:\nSignaturfarver er de to varianter af AU blå, og det er de farver, der giver vores forskellige produkter et ensartet udtryk. De blå farver bruges oftest, som de er, men de må også gerne nedtones i 25, 50 eller 75% til brug i fx tabeller, diagrammer, infografikker, fokuscirkler og andre grafiske markører.\nDe blå farver tydeliggør Aarhus BSS’ forbindelse til erhvervslivet og signalerer samtidig tilhørsforholdet til AU. De skaber desuden et homogent udtryk på tværs af websider, PowerPoint-præsentationer og trykte materialer.\nSupplerende farve er en grå/sølvfarve, som kan fungere som sølvfarve med pantone ved offset-tryk og som grå ved almindelig 4-farvetryk. Denne farve bruges primært til typografi, fokuscirkler mv.\nKomplementærfarve er AU orange. For at komplementere de blå grundnuancer kan man desuden bruge AU orange. Har man brug for at fremhæve enkelte ting eller sætte ekstra fokus på et call to action, kan AU orange benyttes som et modspil til de blå nuancer.\nDen orange farve bør anvendes med måde for at fungere og for at bibeholde en ren designlinje. Anvend derfor kun orange ved:\nGrafisk markør før et call to action (cirkel med hvid pil)\nSplash/fokuscirkel på typografiske forsider (orange cirkel med kort fokustekst som: Læs mere på bss.au.dk)\nDet orange minisnit (se mere under tværsnit)\nI enkelte tilfælde kan den orange benyttes i dele af overskrifter – men altid kun på AU Passata Bold\nRGB: 0, 61, 115\nRGB: 0, 37, 70\nRGB: 238, 127, 0\nRGB: 159, 164, 166\nEksempel på brug af Aarhus BSS-farverne på en forside med billede.\nEksempel på brug af Aarhus BSS-farverne på en typografisk forside.\nEksempel på brug af toninger af de blå farver til infografik og brug af orange ved et call to action.\nEksempel med AU orange brugt på mini-snit og typografi.\nIllustration- og billedstil\nAarhus BSS' billedstilen omfatter farvebilleder og blåtonede billeder.\nBilleder bliver altid brugt som helsidede billeder på forsider. På indholdssider i fx brochurer kan de variere i størrelse.\nDer bruges tre forskellige blåtoninger af billeder:\nduotonet i lys AU blå\nduotonet i mørk AU blå\nFælles for alle billeder er, at det primært er billeder med mennesker – som viser noget fra Aarhus BSS – arrangementer, forskning, studerende o.l. Fokuspunktet i billedet er skarpt, mens objekter i for- og baggrunden er lidt uskarpe for at skabe dybde og ro.\nEn rolig baggrund i billedet gør det nemmere at arbejde med logoet, akkrediteringerne og typografien.\nMan bør undgå kaotiske virkelighedsbilleder uden fokus, da de let skaber et rodet udtryk og er svære at arbejde med. Samtidig bør man også undgå overpolerede stock photos, som kan virke utroværdige.\nNår man arbejder med billeder er det altid vigtigt at vide, hvilke tilladelser der er i forhold til brug af billedet. Overvej altid følgende:\nHar du købt brugsretten til et billede? Og i hvilket omfang må det bruges? (Er det fx købt via fotograf eller via billeddatabase?)\nEr der personer i fokus, så skal disse ofte have givet tilladelse til brugen af billedet.\nHvilke regler er der for kreditering? Som regel bør man altid kreditere fotografen.\nBlåtoning af billeder\nFor at blåtone et billede i de rigtige nuancer, kan du downloade actions til Photoshop herunder\n(dit Photoshop skal være på engelsk)\nÅbn den i Photoshop\nNu ligger den under dine actions i Photoshop\nUdfold BSS-billedbehandling under actions\nVælg den blåtoning du ønsker at give dit billede\nTryk på "play" trekanten - og billedet bliver blåtonet\nDisse actions vil fremover ligge i dit Photoshop som en mulighed\nBliver filen ikke hentet ned automatisk:\nHøjre klik på knappen og vælg "Gem link som".\nEksempler på billedstilen for Aarhus BSS. Foto: Jesper Rais/AU Foto.\nEksempler på blåtoninger.\nDet kan i mange henseender være gavnligt at bruge illustrationer og piktogrammer til at formidle sit budskab. Sådanne visuelle elementer bør altid laves i tråd med Aarhus BSS’ øvrige designkomponenter. Det vil sige, de bør have et let og enkelt udtryk med fine linjer, og de bør holdes i Aarhus BSS’ farveskala. Formålet med at bruge simple og enkle illustrationer er, at de er lette at afkode og understøtter det ”rene” design for Aarhus BSS.\nPiktogrammer og illustrationer bør altid bruges med henblik på at understøtte et konkret budskab, lette forståelsen eller skabe overblik.\nDownload grafikelementerne nedenfor\nEksempler på infografik\nEksempler på piktogrammer og ikoner\nBlåt tværsnit og orange mini-snit\nTværsnittet er et element, som bruges af Aarhus BSS, og det fungerer som ”det femte element – et særligt kendetegn”. Tværsnittet bør anvendes på alle formater, fx plakater, bannere, flyers og publikationsforsider.\nTværsnittet har altid en 45° hældning.\nDer findes tre former for brug af tværsnittet:\n1: Det blå tværsnit:\nBør bruges på modsat blå baggrund eller sammen med farvebilleder.\nPlaceres løbende og justeres efter format og indhold.\nGår altid fra nederste højre hjørne og op.\nKan indeholde tekst.\nBør aldrig fylde mere end op til midtpunktet af en side.\nEr aldrig så lille som det orange mini-snit (nedenfor)\n2: Det orange mini-snit:\nHar en fast størrelse og kan ikke trækkes op/ned i størrelse, som det blå tværsnit kan. (Mini-snittets størrelser ligger fast i skabelonerne og måler fx 3,5 cm på en A4).\nBruges primært på blå baggrund eller på blåtonede billeder.\nKan ikke indeholde tekst eller lignende - det er udelukkende en markør.\n3: Den blå transparente indholdsboks med orange mini-snit\nDen blå transparente indholdsboks har farven: 100/80/0/75 og en opacitet på 25-70% (afhængigt af indhold og baggrund).\nIndholdsboksen dækker det meste af billedet og har samme margin hele vejen rundt, men den går ikke ud til kant.\nIndholdsboksen har et lille orange mini-snit i nederste højre hjørne af boksen. Dette mini-snit har også en fast størrelse og er lidt mindre end det orange mini-snit beskrevet ovenfor.\nIndholdsboksen giver mulighed for at bruge et helsidebillede i farve sammen med tekst, da den blå boks oven på billedet sikrer, at teksten er læsbar.\nEksempler på brug af blåt tværsnit.\nEksempler med orange mini-snit.\nEksempler med indholdsboks og orange mini-snit.\nEt grid er den underliggende sidestruktur, der holder styr på indholdet og gør, at forsider og indholdssider ikke ser rodede og uoverskuelige ud, selvom der er mange elementer og meget information.\nTil publikationer anbefales det at bruge enten et 3-spaltet eller 4-spaltet grid. Det giver god mulighed for fleksibilitet i opsætningen. Samtidig giver de lidt smallere spalter en bedre læsbarhed, end hvis en tekst går henover alle spalter.\nSom tommelfingerregel følger alle elementer på siden — tekst, billeder, grafer, fremhævede citater mv. — dette grid. Figurer eller billeder kan dog også gå helt til kant.\nGrid på for- og bagsider.\nGrid på indholdssider .\nIndholdssider: Bjælken over headeren følger antallet af spalter i det underliggende grid.\nBrug af logoer\nPå materiale fra Aarhus BSS vil der som udgangspunkt altid være et Aarhus BSS-logo (institut- eller centerlogo) samt akkrediteringslogoer. Til tider er det også nødvendigt at anvende et samarbejdslogo eller lignende. Du kan se retningslinjerne for korrekt brug af Aarhus BSS-logo, akkrediteringslogoer og samarbejdslogoer herunder.\nAarhus BSS-logo og akkrediteringslogoer står som et element i toppen af siden og er ofte adskilt fra resten af indholdet via en tynd konturlinje. Aarhus BSS-logoet står altid til venstre.\nAarhus BSS-logoet findes i fuld blå farve, i positiv (blåt omrids) og negativ (hvidt omrids).\nDet blå logo og det positive logo benyttes på lyse baggrunde. Det negative logo anvendes på mørke baggrunde. Vurdér fra gang til gang, hvilket logo der fremstår bedst i opsætningen.\nLogoer og tekst bør holdes i samme farver. Dvs. er teksten mørkeblå, bør man også bruge de mørkeblå logoer. Dog altid under hensyntagen til baggrund og læsbarhed.\nMindsteafstand fra logo til kant og andre elementer er halvdelen af bomærkets bredde (se markering i eksempel).\nI skabelonpakken kan du se eksempler på korrekt logoplacering og logostørrelser i forskellige formater.\nHent logoer her\nBrug af Aarhus BSS logo – placering.\nBrug af Aarhus BSS logo – farve.\nBrug af bomærke uden navnetræk\nTil nogle formater kan det være mest hensigtsmæssigt at anvende bomærket uden navnetræk. Det kan fx være i forbindelse med profiler på sociale medier, web- og busbannere, online-annoncering mv.\nNår bomærket anvendes alene, skal ’Aarhus BSS’ tydeligt fremgå af teksten. Hvis det er muligt, bør Aarhus Universitet også fremgå af teksten. Således er afsenderen tydelig på anden vis end via navnetrækket i logoet.\nSom hovedregel skal afstand til kant og evt. konturstreg minimum være det halve af bomærkets bredde. Nogle formater er dog for små eller smalle til at følge hovedreglen. I de tilfælde vurderer du, hvilken løsning der fungerer bedst til det pågældende format under hensyntagen til, at bomærke skal fremstå tydeligt og ikke være ”klemt inde”.\nI mappen med Aarhus BSS-logoer findes også filer kun med bomærket (”Square”).\nBrug af bomærke.\nAkkrediteringslogoer står altid øverst og højrestillet, og rækkefølgen er alfabetisk: AACSB, AMBA og EQUIS. Akkrediteringslogoerne står således i sammenhæng med Aarhus BSS-logoet.\nAnvend hvide logoer på mørke baggrunde og mørkeblå logoer på lyse baggrunde.\nAkkrediteringslogoerne (målt efter AMBA) flugter med navnetrækket i Aarhus BSS-logoet, som illustreret i eksemplet nedenfor.\nAkkrediteringslogoerne ligger som samlede filer med alle tre logoer, hvilket gør placering i forhold til Aarhus BSS-logoet nemmere. Hent de samlede akkrediteringslogoer her.\nVed særligt små eller smalle formater (fx ved webbannere eller visitkort) kan det være nødvendigt at udelade akkrediteringslogoerne eller placere dem i bunden, som vist i eksemplerne nedenfor.\nHvornår skal akkrediteringslogoerne anvendes?\nPlacering og justering af akkrediteringslogoer.\nUdfordringer på små formater.\nBrug af samarbejdslogoer\nHar du behov for at vise logoer fra samarbejdspartnere på en publikationsforside, plakat eller lignende, skal de placeres i bunden. Som tommelfingerregel bør samarbejdslogoer være lidt mindre end Aarhus BSS-logoet.\nBrug samarbejdslogoer i samme farve som vores eget logo eller andet tekst på siden, hvis det er muligt (positiv eller negativ).\nPlaceringen af partnerlogoer følger samme underliggende grid som resten af indholdet på siden.\nBrug af partner- og samarbejdslogoer.\n1442353 / i40


Danskere strømmer i biografen for at se Mads Mikkelsens brandert\nAnmelderroste »Druk« har haft et brag af en premiereweekend, og det er tiltrængt for landets hårdtprøvede biografer, der er underlagt coronarestriktioner.\nSe traileren til Thomas Vinterbergs »Druk« her. Fold sammen\nTirsdag d. 29. september 2020, kl. 08.31\nDanskerne har i sjældent høj grad indfundet sig i biografens bløde sæder i den netop overståede weekend, og det er særligt én film, der har trukket det flotte publikum.\nSåledes har Thomas Vinterbergs nyeste film, »Druk«, solgt 102.366 billetter, og det er den flotteste premiereweekend i syv år for et drama vist i biografer herhjemme.\nFaktisk er det ikke set flottere siden »Jagten«, et andet prisbelønnet drama af Thomas Vinterberg.\nDet skriver kino.dk.\n»Druk« handler om fire gymnasielærere, der igangsætter et eksperiment, hvor de hver dag skal ramme en promille på 0,5 for at blive de bedste versioner af sig selv, og filmen har Mads Mikkelsen, Thomas Bo Larsen, Magnus Millang og Lars Ranthe i hovedrollerne.\nBerlingskes filmanmelder Kristian Lindberg belønnede forleden filmen med seks stjerner og skrev, at »det er selve nationalsjælen, der bliver portrætteret i Thomas Vinterbergs sjove og bevægende »Druk«, der rummer det bedste, dansk film kan præstere«.\nPå grund af den overvældende modtagelse er begejstringen stor hos direktør i Nordisk Film Distribution Frederik Honore, der kalder premiereweekenden for sensationel. Ikke mindst fordi det imponerende billetsalg er opnået i en tid, hvor samfundet – og således også biograferne – fortsat kæmper mod coronavirus.\n»Det er en kæmpe forløsning at kunne konstatere, at det danske biografpublikum virkelig har taget fantastisk godt imod filmen og føler sig trygge over at gå i biografen,« siger Frederik Honore til kino.dk og fastslår, at landets biografer har styr på sikkerheden og en masse sale til rådighed.\nLone Frank fattede ikke kærlighed, før hendes mand døde: »Jeg kunne have været meget bedre«\nMuseum vil se på Blixen med nutidige øjne: »Der er argumenter for, at hun var racist«\nKøbenhavnere vil vies i det fri – og nu har kommunen et særligt juletilbud


Formalia – Tronholmen\nDen sundhedsfaglige behandling, du har fået.\nBrud på dine rettigheder som patient.\nDu kan ringe på tlf. 7841 0444\nMandag: 9.00 – 12.00\nTirsdag til fredag: 10.00 – 12.00\nOnsdag: 10.00 – 12.00, samt 14.00 – 15.30\nDu kan også mødes med en patientvejleder. Kontakt patientkontoret for at aftale nærmere.\nI forbindelse med vores undersøgelse, diagnostik og behandling af dig som patient indsamler og behandler Øre-næse-halslægerne Tronholmen en række personoplysninger om dig.\nI denne privatlivspolitik beskrives, hvordan Øre-næse-halslægerne Tronholmen behandler, bruger og videregiver dine personoplysninger.\nØre-næse-halslægerne Tronholmen indsamler og behandler følgende typer af personoplysninger om dig (i det omfang det er relevant for netop dig):\nOverholde vores forpligtelser i henhold til gældende lovgivning, herunder EU’s databeskyttelsesforordning, databeskyttelsesloven, sundhedsloven og anden relevant sundhedsretlig lovgivning, f.eks.\no Håndtering af tvister med registrerede og tredjeparter\no Statistiske undersøgelser og videnskabelig forskning.\nNår vi indsamler personoplysninger direkte fra dig, giver du personoplysningerne frivilligt. Du er ikke forpligtet til at give disse personoplysninger til os. Konsekvensen af ikke at give os personop-lysningerne vil være, at vi ikke kan varetage formålene ovenfor, herunder at vi i nogle tilfælde ikke kan undersøge, diagnosticere eller behandle dig.\nI nogle tilfælde indsamler vi personoplysninger om dig fra andre sundhedspersoner, f.eks. syge-huse, henvisende læge eller ved opslag i elektroniske journalsystemer. Vi behandler de modtagende oplysninger i overensstemmelse med denne privatlivspolitik.\nHerudover er vi forpligtet til at behandle en række personoplysninger om dig ved den al-mindelige patientbehandling i medfør af autorisationslovens kap. 6, bekendtgørelse om sundhedspersoners journaler (journalføringsbekendtgørelsen) særligt §§ 5-10, samt sundhedslovens kap. 9.\nIndberetning af laboratorieprøver til sygehuslaboratorier sker efter reglerne i Sundhedsstyrelsens vejledning om håndtering af parakliniske undersøgelser i medfør af autorisationslo-ven.\nMedicinordinationer på recepter sendes via IT-tjenesten receptserveren efter reglerne i sundhedslovens kap. 42 og bekendtgørelse om recepter og dosisdispensering af lægemidler sær-ligt kap. 3.\nKliniske patientdata videregives til kliniske kvalitetsdatabaser efter reglerne i sundhedslo-vens §§ 195-196 og bekendtgørelse om indberetning af oplysninger til kliniske kvalitetsdata-baser m.v. Data kan også videregives på baggrund af et konkret samtykke fra dig som patient.\nA-data, A/S, Rødovrevej 253 C, 2610 Rødovre\nProcordo ApS, Fruebjergvej 3, 2100 København Ø.\nHvis du har spørgsmål vedrørende behandlingen af dine personoplysninger eller udnyttelsen af dine rettigheder, er du velkommen til at kontakte os på tlf.nr. 86 42 35 66.\nTronholmen 5, 1. th.


Restauranter i nærheden af Church of San Francesco of Assisi -Chiesa di San Francesco d'Assisi\nAktiviteter i nærheden af Church of San Francesco of Assisi -Chiesa di San Francesco d'Assisi\nNr. 33 af 418 aktiviteter i Palermo\nPiazza di San Francesco d'Assisi, off Via Paternostro, Palermo, Sicily, Italien\nfra 51,67 $*\nSådan kan du opleve Church of San Francesco of Assisi -Chiesa di San Francesco d'Assisi\nEn arkitektonisk fornøjelse\nHvis jeg ville være gået glip af denne kirke i løbet af mit ophold i Palermo jeg ville have været irriteret. Det er en perle.\nDet er en af en rute på fire kirker i Kalsa district. Det har en barok Apse som er fantastisk, men er meget interessant, fordi hele historien er synligt i byggeriet og udvidelser af Palermo fra Norman tid kirken\nVi havde besluttet at sightseeing i et par timer, vi endte med at tilbringe dagen, historie og kirke er et must see\nDet er fantastisk! Jeg var rørt ved sit omfang og dannelse. Det er enorme katedral med flere kapeller indeni. Tomb of San Francesco var højtidelig. Alle besøgende skal have taget en ynkelig attitude. Jeg vidste ikke, San Francesco før. Men på dette katedral, jeg kom...til at kende ham. Jeg var rørt ved ham og katedralen.Mere\nTotalt isoleret by på toppen af et bjerg. Flere slotte og byen bygninger er utroligt at se. Fantastisk oplevelse.\nAlt en italiensk kirke og Hill By skal være\nKirken St. Francis er smukt, fredeligt, og adstadig. Vi gik glip af Sienna, men byen Assisi er alt hvad du kan ønske dig i en italiensk hill by. Rulletrappen til toppen af byen giver let adgang til og så er det en blid gang ned...ad bakke til kirken og din transport. Udsigten er storslået fra toppen og brostensbelagte gader og middelalderlige Flags giver smagen. De små kapeller langs den gang skal udforskes. Tempoet er adstadig og de lokale styrke. Der er romerske bygninger ved siden af middelalderlige strukturer og på en eller anden måde det er fornuftigt. Hvis du sætter pris på læresætninger St. Francis, du vil føle dig hjemme her.Mere\nIkke bare en anden kirke\nDet er et imponerende sted. Historien, kirken, restauranterne, området er bare beaufiul. Maden er stedet, hvor de lokale gå adgangskontrolsystemet var det så godt. Finde en lille restaurant - skridt i, sidde og bestille fra menuen. Du skal ikke give op! Der er hoteller der...at bo i, ikke meget at lave, men tager det hele på.Mere\nTilfredshed for, hvad dit hjerte mest beg\nDette er et rent sted. Interiørets bortset fra freskomalerierne som er storslået. Vil du finde ensomhed, et sted at bede, og utrolig smuk udsigt. Mens jeg var der, og ber klokken en gruppe af rygsækrejsende fra Tyskland sang en improviseret a cappella sang ros. Himlen...må være som dette sted.Mere\nVi endte her, mens jeg ledte efter en anden kirke. Men vi blev belønnet med smukke arkitektur. Kirken blev bygget i det 13. århundrede sammen med franciskanerkloster. Interiøret er mange værker eller art samt skulpturer, herunder en af de første Renaissance fungerer på Sicilien.\nDen murværk og kunstværker er så smuk, at ord kan ikke gøre dem retfærdighed! Jeg ville ønske, at jeg havde mere tid til at udforske byen.\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Church of San Francesco of Assisi -Chiesa di San Francesco d'Assisi.


Fisse gratis hotte danske piger / Fræk kone\n04-02-2018 af Bro Filippa med Kommentarer Slået Fra på Fisse gratis hotte danske piger\nEller en lækker milf i fuld gang? Asian Filipina Thai cam girls siten der det kun er smukke nøgne Asiate fra Thailand og Filippinene. Jan 12:42, fræk tatoveret netstrømpe babe giver et håndjob og kneppes. Vores milf er de mest dristige på nettet. Hvis du er en almindelig mand, så vil du helt sikkert blive virkelig hot av at se en hott dansk pige onanere på cam kun for dig. Dec 12:06 Numsen baben Katja\nKassin får en ordentlig anal kneppetur Babes. Se våd fisse live her på vores hjemmeside. Kan du lide kvinder fra Asien,. Her ser du vores webcampiger, der alle er online lige. Dec 12:35 Liderlig babe med rotterhaler Cytherea kneppes til sprøjteorgasme Babes.\nDec 5:34, danske Nikki Dane og en veninde slikker fisse på hinaden udendørs. Vil du gerne onanere med hende? Filmlængde 4:30 minutter gratis trailer ( 13:01 minutter for medlemmer kategorier, anbefalede videoer, babes. Kort sagt, lækre babes i alle afskygninger. Alle elsker at klæde sig af, mens du ser. Du kan også vælge alder på damerne der du vil se, se boksen øverst. Jan 9:48, sexede brunette babe Avy Lee Roth får to pikke i fissen på en gang. Vores kvinder er ikke genert og elsker at vise alt!\nJan 10:27, hot blondine babe med tunge patter kneppes i fisse og røv udendørs. Du vil se ekte fisse hele dagen! Vi har unge piger 18, og gamle liderlige kvinder 55 år og ældre. Vi har mange fine campiger og frække camdamer fra Danmark og hele verden. Hvis du ønsker at give dem lidt tips, skal du tilmelde dig. På den første side med knepping kan du se par der knepper, de er langt mere dristige.


DBU henter U17-landstræner i FCK\n12.05.2020 09:19 | International | 4 kommentarer\nFC Københavns Head of Coaching, Kenneth Weber, er ny dansk landstræner for U16/U17-holdene, mens den tidligere Nykøbing-træner Jens Olsen er ny U18/U19-landstræner.\nDBU har tirsdag offentliggjort to nye ungdomslandstrænere på herresiden, og her man blandt andet kigget mod FC København.\nHer er 50-årige Kenneth Weber hentet ind som ny landstræner for U16/U17-landsholdene. Weber har siden 2014 været Head of Coaching, A+ træner og individuel træner i FCK.\nDen tidligere Nykøbing FC-træner Jens Olsen er desuden blevet ansat som ny dansk U18/U19-landstræner.\n- Dansk fodbolds U-landshold på herresiden er inde i en rivende udvikling, og vi præsterer bedre, end vi nogensinde har gjort. Vi glæder os til at komme i gang igen, og efter et langt og grundigt forløb har vi valgt Jens og Kenneth til at være en drivende del af vores fortsatte udvikling, siger DBU's talentudviklingschef, Flemming Berg.\n- Begge trænere er fagligt dygtige, stærke personligheder og med evnen til at se i helheder. Jens og Kenneth bliver en gevinst for vores landstrænergruppe og i samarbejdet med klubberne.\nJens Olsen har fået en treårig kontrakt, mens Kenneth Weber er ansat på en toårig aftale, og de erstatter henholdsvis Henrik Clausen og Michael 'Mex' Pedersen.\nAfgående NFC-træner har mod på mere\nTræneren har sagt op i Nykøbing FC\nDet er lidt træls, at der bliver hamstret så meget personale fra os i disse år..\nSelvfølgelig cadeau til klubben for at udvikle kompetent personale, men man så da hellere at disse blev i organisationen. :-)\nDer er selvfølgelig mange perspektiver man kan tage i forhold til dette. For det første kan det i fremtiden være med til at få nye tanker og ideer ind i klubben, hvis man holder kontakten til disse mennesker og de en dag kommer tilbage. For det andet kan det at sende personale ud i verdenen også være med til gøre det netværk, som vi trækker på ved mulige spillerhandler, bredere. Men kan nu godt følge dine tanker MadsLeb - særligt Neestrup virkede som en spændende træner, der bragte noget andet ind i vores trænerteam...\nKasper H, Jens T, Kenneth W og Søren H landholdene indtaget af Lyngby. Thomas Frank, Niels F og Johan L, Claus Frank kan også nævnes. Alle trænere igennem længere tid i Lyngby imponerende.\nMange tidligere Lyngbyer på a landsholdet. Imponerende arbejde de gør for Superligaens laves budget med afstand klasse.\nForza de kongeblå\nJens Olsen har så vidt jeg ved også været træner i Lyngby. Stort tillykke til ham. Han gjorde et fantastisk stykke arbejde i NFC. Jeg havde gættet på han blev U21 landstræner efter han stoppede i NFC. Det lykkedes ikke, men nu får han så fornøjelsen af spillerne lige under. Håber han vender tilbage til NFC når han har hentet værdifuld erfaring i DBU. Held og lykke.


Nyheder fra Engelsholm Hereford\nVælg nyhed i listen herunder.Slut på en epokeEngelsholm den 5. nov. 2016Kære kunder og andre interesserede\nDet er med vemod, at vi har besluttet at lukke Engelsholm Hereford. Tiden var inde til at tage beslutningen om fortsættelse eller ej. Aage er jo for år tilbage blevet pensionist og har et ønske om i højere grad at kunne...Læs mere Udsolgt-men ny mulighedEngelsholm den 1. jul. 2016Så er forsommerens kødproduktion afhentet, men i år vil der være mulighed for igen at købe en 1/4 kalv i sensommeren. Det bliver højst sandsynligt slut august. Vi høre gerne allerede gerne nu, hvis der er bestillinger. Prisen er kr. 60,- kg, jf. venligst...Læs mere Slagtedato 2016Engelsholm den 26. apr. 2016Så gik der igen pludselig et år, hvor den ene dag tog den anden. Det betyder, at det er tid for årets slagtninger på Engelsholm, og vi kan nu udmelde datoen for afhentning af kød. Det bliver fredag d. 24 juni efter kl. 13.00. Vi modtager derfor allerede...Læs mere Årets slagtning er nu datofastsatEngelsholm den 26. apr. 2015Vi kan nu udmelde en dato for afhentning af årets slagtning. Som vanligt sælges tyrekalvene i 1/4 pænt parterede portioner til kr. 55,- kiloet. Vi modtager gerne snarest bestillinger og senest 5 juni. Bestilles der på mail, så vær venligst opmærksom på,...Læs mere Der var én-der var to.........Engelsholm den 12. apr. 2015Ganske kort fra Engelsholm-kælvningerne går som en drøm. Vi har nu 8 livlige kalve, som springer rundt på marken og stortrives. Nu krydser vi fingre for de sidste to!\nOg så blev det i øvrigt forår og dejligt "kalvevejr".Læs mere KalveEngelsholm den 28. mar. 2015Foråret er nået til Engelsholm. Det betyder startskuddet til årets kælvninger. I år skal vi have astronomiske 10 kalve. Det største antal vi til dato har fået. Over 3 dage har vi fået 3 sunde og fine kalve, så nu er der kun 7 tilbage, som vi selvfølgelig...Læs mere Glædelig julEngelsholm den 22. dec. 2014Kære kunder og andet godtfolk\nSå gik der med rivende hast endnu et år-det er ikke til at forstå, hvor tiden bliver af.\nPå Engelsholm har vi haft et dejligt år med store og små begivenheder.\nForårets kælvninger gik fuldstændig efter bogen. Det er...Læs mere Efteråret banker påEngelsholm den 28. sep. 2014Selv om vejret i september har vist sig fra sin særdeles pæne side, ændrer det ikke ved det faktum, at kalvene skal ind på stald, så de kan blive fedet op til forårets bøffer! Dette har vi netop fået overstået med den sædvanlige hylen og muhen flere dage...Læs mere UdsolgtEngelsholm den 25. jun. 2014Kære kunder\nForårets slagtning er nu udsolgt, men vi vender tilbage med 1/4 kviekalve til efteråret.\nVi ønsker alle en god sommerLæs mere Salg af 1/4 TyrekalveEngelsholm den 23. maj. 2014Så er vi klar til at modtage endelige bestillinger på 1/4 tyrekalve. Som vanligt er det "først til mølle". Kalvene er udskåret, så de er nemt tilgængelige og vil anslået veje ca. 60 kg -plus-minus.\nAfhentning af kødet sker fredag d. 27 juni efter kl....Læs mere Nye beboere på EngelsholmEngelsholm den 27. apr. 2014Så har Engelsholm fået nye beboere. 3 skønne islandske hopper, som vi nok skal få stor fornøjelse af. Vi gør straks opmærksom på, at de ikke sælges i 1/4 til foråret!!!\nEllers går alt fredeligt og planmæssigt. Køer,kvier og kalve er kommet på sommergræs...Læs mere KalveEngelsholm den 12. apr. 2014Så blev der åbnet op for forårets kælvinger. Vi tyvstartede jo for en lille måned siden med en lille "hovsa". Det er, hvad der sker, når tyren et uset øjeblik render gennem hegnet!\nVi har indtil nu, helt uproblematisk fået fem fine kalve og venter nu på...Læs mere Hovsa!Engelsholm den 4. feb. 2014Ja, hovsa-det må man nok sige! I går da jeg gik med vores lille hund og passerede fodertruget til køerne, troede jeg ikke mine egne øjne. Der stak et lille hvidt hoved frem i halmtotterne. og ja, der lå en ny kalv. Helt uventet, da vi ikke forventede de...Læs mere Glædelig julEngelsholm den 11. dec. 2013Kære kunder\nVi vil hermed ønske alle vores kunder en glædelig jul samt et godt nytår. Tak for handel i 2013. Vi håber, i har været tilfredse med vores produkter, og vi ser frem til, at i også næste år vil være interesserede i vores kød.\nNu vil vi lade...Læs mere Forudbestilling af fars og kød fra efterårets slagtninger.Engelsholm den 27. aug. 2013Kære kunder.\nSå har vi fået sat dato på efterårets slagtninger som giver følgende muligheder for køb af fars og kød:\nFars: Sælges i 10 kg poser a´550,-.\nFarsen er fra vores 4-årige foldtyr, der desværre skal erstattes af en ny tyr for at undgå indavl...Læs mere Så er der udsolgtEngelsholm den 13. maj. 2013Vi står nu med det positive problem, at vi må melde udsolgt af forårets 1/4 kalve. Slut september vil der igen være mulighed for at købe 1/4 kalv og ved samme lejlighed, sælger vi også fars i 10 kilos poser. Når tiden nærmer sig, vil vi naturligvis vende...Læs mere ForudbestillingerEngelsholm den 5. apr. 2013Kære kunder. Vi er nu nået dertil, at vi gerne modtager forudbestillinger på kvarte tyrekalve. Kalvene bliver slagtet den 27. maj og skal afhentes her på Engelsholm om eftermiddagen fredag den 14. juni. Som vanligt er det svært at sige noget præcist om...Læs mere Ude i det friEngelsholm den 27. mar. 2013Foråret lader jo vente på sig, men nu er tvillingerne kommet ud i det fri, og det nydes i fulde drag. De har nu fået følgeskab af 3 "kusiner og fætre", som alle er født i dagene umiddelbart efter. Det har indtil nu været som at smutte mandler, og...Læs mere TvillingerEngelsholm den 22. mar. 2013Trods modstand fra alle vejrlige odds har foråret nu alligevel fundet vej til Engelsholm. Kalvesæsonen startede igår morges med en flot, flot tvillingekælving. Nr. 68 leverede to fine kviekalve i løbet af en time og vogter nu moderligt over sit afkom. Som...Læs mere VinterstemningEngelsholm den 18. jan. 2013Det er rigtig blevet vinter på Engelsholm, og mon ikke alle kan blive enige om, at det næsten ikke kan blive smukkere. Klart vejr, streng frost, krystalsne på alle træer og buske og de mest fantastiske solnedgange. Et rigtigt "snedronninge"...Læs mere Godt nytårEngelsholm den 2. jan. 2013Vi ønsker jer alle et rigtigt godt nytår.\nHer på Engelsholm går tingene efter planen. Tyrekalvene trives godt i stalden, og køerne hygger sig på marken og i stakladen. Vi kunne nu godt ønske os lidt mindre regn, da markerne er ved at være godt...Læs mere EfterårEngelsholm den 29. sep. 2012Så er det blevet efterår på Engelsholm med meget-alt for meget regn. Markerne sopper i vand og mudderet står højt nogle steder. Der er efterhånden langt mellem solstrejfene.\nKalvene trives og nyder det sidste grønne græs, de har nu muligheden for også at...Læs mere Foråret er kommet til EngelsholmEngelsholm den 15. apr. 2012Foråret er kommet til Engelsholm, selvom april som vanligt er med omskifteligt vejr. Køerne er begyndt at kælve, og de har indtil videre haft godt vejr til det. På nuværende tidspunkt har vi fået 5 kalve, og det er gået nogenlunde problemfrit. En kvie...Læs mere Velkommen til nye besøgende på hjemmesidenEngelsholm den 11. feb. 2012Så må vi ellers indrømme, at det blev vinter på Engelsholm!! Efter en lang, våd, trist og grøn vinter satte frosten ind med fuld styrke med ned til 18 minusgrader om natten og dagsfrost på en 10 minusgrader. Det er altid en udfordring med så hård frost,...Læs mere