▷ Køb Elkædesav – DK’s bedste udvalg på nettet\nEn masse internet outlets frembyder efterhånden en hel del forskellige billige fragtformer til elkædesav. En af dem der er mest anvendt er efterhånden at få sendt til en pakkeshop, hvor du selv kan hente pakken når du har lyst. Fragtmuligheden er altså virkelig smertefri, samt desuden tillige den mest betalelige leveringstype.\nDu burde ligeledes udse dig at få pakken sendt til din lejlighed eller ud til dit arbejdes adresse. Løsningen viser sig sædvanligvis en smule mere omkostningsfuld, men samtidig rigtig smertefri ift. elkædesav online. Den billigste fragtform er utvivlsomt at hente produkterne selv, men det er betinget af at du har bopæl tæt på e-forhandlerens byggecenter, eksempelvis Jem og Fix, Silvan, Bauhaus eller Harald Nyborg.\nLeveringsdygtigheden på elkædesav er særdeles vigtig ifald man skal bruge dine nye varer øjeblikkeligt, og af den grund er det faktisk fornuftigt at du checker det estimerede leveringstidspunkt for elkædesav. Mange e-firmaer i Danmark – for eksempel Harald Nyborg, Jem og Fix, Silvan og Bauhaus – byder på billig 1 dags fragt på en masse varer online, men det står og falder med at ordren laves forud for et bestemt tidspunkt, så de med sikkerhed kan nå at få varerne skippet afsted før pakkepersonalet har fyraften.\nIndtil flere e-firmaer tilbyder fragt uden beregning på elkædesav online, men i de fleste tilfælde gælder det kun hvis man handler for en præcis sum. Ellers kan du tage den mindst kostelige type af levering, hvilket gerne er at få fragtfirmaet til at levere pakken til et afhentningssted.\nStørstedelen af byggecentre frembyder click-and-collect hvor du bestiller billig elkædesav online men selv henter i byggecenteret. For eksempel Bauhaus, Stark, Harald Nyborg, Bygma, 10-4, Davidsen, XL-Byg, Jem og Fix og Silvan. Byggecentrene giver fx klik-og-hent på elkædesav i følgende områder:\nBirkerød, Albertslund, Roskilde, Hillerød, Kolding, Hedensted, Lystrup, Silkeborg, Horsens, Skive, Greve, Varde, Højbjerg, Hjørring, København, Frederiksværk, Dragør, Haderslev, Herlev, Viborg, Hørsholm, Virum, Hvidovre, Struer, Vejle, Ølstykke, Nakskov, Glostrup, Næstved, Slagelse, Rønne, Nørresundby, Farum, Vanløse, Randers, Rudersdal, Aabenraa, Aarhus, Grenaa, Vordingborg, Brøndby, Kokkedal, Ikast, Thisted, Holstebro, Ishøj, Odense, Hobro, Haslev, Frederikssund, Aalborg, Sønderborg, Taastrup, Nykøbing Falster, Køge, Brønshøj, Svendborg, Gentofte, Skanderborg, Lillerød, Risskov, Kalundborg, Tilst, Ballerup, Vallensbæk, Middelfart, Tårnby, Charlottenlund, Søborg, Hedehusene, Værløse, Gladsaxe, Holbæk, Frederikshavn, Rødovre, Fredericia, Herning, Stenløse, Odder, Solrød Strand, Brønderslev, Nærum, Brabrand, Korsør, Nyborg, Åbyhøj, Jyllinge, Lyngby, Ringsted, Esbjerg, Valby, Frederiksberg, Helsingør, og Allerød, .\nClick-and-collect af elkædesav er tilgængeligt i de fleste dele af Danmark: Sjælland (Midtsjælland, Sydsjælland, Bornholm, Østsjælland, Hovedstaden, Amager, Vestsjælland, Falster, Nordsjælland, Lolland), Jylland (Sydjylland, Østjylland, Vestjylland, Syddanmark, Midtjylland, Nordjylland, Sønderjylland) og Fyn (Østfyn, Nordfyn, Vestfyn, Sydfyn, Midtfyn).\nVed indkig i søgedata er det tydeligt, at folk mange gange søger efter blandt andet billig elkædesav og elkædesav online. Derudover oplever vi tit folk kigge efter fx elkædesav tilbud, elkædesav priser og køb elkædesav, foruden de udbredte byggemarkeder som Jem og Fix, Stark, XL-Byg, Silvan, Bauhaus, Harald Nyborg, Bygma, 10-4 og Davidsen.\nDet er yderst ukompliceret for alle at finde tilbud på billige elkædesav online i blandt forskellige firmaer på nettet, og til gengæld har langt de fleste internet varehuse været tvunget til at nedskære prisniveauet på elkædesav enormt, og i øvrigt love fragt uden omkostninger.\nDerfor kan det til hver en tid blive lønnende at udforske et par firmaer på nettet efter tilbud og udsalg på elkædesav online inden du shopper, således at man er skudsikker på at skaffe sig den skarpeste pris. Se ikke bare hos de udbredte byggemarkeder som Harald Nyborg, Davidsen, Bauhaus, 10-4, Stark, Silvan, XL-Byg og Bygma.\nDu skal dog være så påpasselig, at såfremt en online virksomhed afhænder billige elkædesav online til salg for en pris som anses for helt ekstremt god, burde det ofte være en varsel om en svindel e-butik. Bestillinger med betalingskort er imidlertid indbefattet af en vedtægt, hvilket garanterer folk overfor fup online webshops.\nVi går generelt ind for køb med betalingskort eller MobilePay. Som en anden løsning bør du anvende en løsning fra f.eks. ViaBill, hvis du gerne vil finansiere omkostningerne til elkædesav over en længere periode. Dette tilbydes normalt hos nichebutikker, i modsætning til de udbredte byggekæder som fx Silvan, Bauhaus, 10-4, Bygma, Davidsen, Jem og Fix, XL-Byg og Stark.\nNår vi ser på data bliver det markant, at netshoppere som regel søger efter blandt andet elkædesav online og elkædesav tilbud. Foruden dette ser vi som regel netshoppere lede efter bl.a. billig elkædesav, elkædesav priser og køb elkædesav.\nTrustpilot medfører fuldt ud gavnlige genveje til at vurdere diverse eksisterende konsumenters oplevelser og på grund af dette kan det være til hjælp, at du tolker e-forretningens anmeldelser forinden du placerer din ordre på billige elkædesav online.\nFacebook indebærer for øvrigt en lang række fortræffelige metoder til at få et kig ind i e-firmaets troværdighed. Herinde møder vi mange internet butikker hvor det er muligt at notere en vurdering af deres køb, hvilket ligeledes burde bruges til at tage stilling til tilfredsheden hos kunderne.\nForinden folk shopper billige elkædesav online i en webshop kunne de sådan set skimme forhandlerens forretningsbetingelser, det er dog undertiden ikke videre interessant, særligt hos de kendte byggekæder som Bauhaus, 10-4, Harald Nyborg, Jem og Fix, Bygma, Silvan, Davidsen, XL-Byg og Stark.\nEn anden mulighed er at kigge hvorvidt e-butikken er verificeret af e-mærket, da det bør være en erklæring om at e-handlen understøtter den officielle danske lovgivning, og at netshoppen rutinemæssigt undersøges af sagkyndige som har megen viden om de gældende love.\nDette er desuden en god genvej til støtte, når du forvoldes vanskeligheder som følge af din ordre på elkædesav. Tilsvarende er det prisværdigt at kunden er opmærksom på de mest essentielle betingelser i forbindelse med købet af elkædesav online, som eksempelvis hvilken returrettighed online forretningen tilsikrer.\nI den forbindelse er det virkelig essesentielt, at man stadigvæk beholder ens faktura e-mail, så man til enhver tid vil kunne bevidne købet af elkædesav, uafhængig af om man har handlet fra Silvan, Davidsen, 10-4, Harald Nyborg, Bauhaus, Jem og Fix, XL-Byg, Bygma eller Stark.


superliving Superliving, bogstav f 40cm, purple - Find udsalg fra superliving på nettet hos superlove\nsuperliving superliving, bogstav f 40cm, purple\n400,00 200.00 DKK\nKøb denne Superliving, bogstav f 40cm, purple fra superliving hos superlove.\nBestil varen online her hos superlove for kun 200,00 DKK.\nsuperliving er kendetegnet ved de fedeste udsalg - og Superliving, bogstav f 40cm, purple er bestemt ikke en undtagelse. Og det er virkelig ikke en hemmelighed at køberne ekstatiske i forhold til pris vs. kvalitet - og alle fordelene kan da heller ikke overses.\nDu skal skynde dig - Virkelig få på lager lige nu hos superlove.\nFind alle vores udsalg fra superliving her.\nSe alle og bestil lige netop den udsalg du vil have her.\nHvorfor skal jeg vælge Superliving, bogstav f 40cm, purple fra superliving?\nHvad er årsagen til at man skal bestille udsalg fra superliving - og ikke hos én af de andre konkurrerende producenter?\nDet er et rigtig godt spørgsmål - men heldigvis ikke kompliceret at svare på. Lige netop med superliving - specielt når det handler om udsalg, så har de et ekstremt godt omdømme, og de fleste af deres brugere er vilde med dem.\nHvorfor så det spørger man så? Det er helt vildt simpelt. superliving har nemlig en nær sammenhæng med kvalitet og pris. Og det er noget alle kunder prissætter meget højt.\nI dag kan du bestille Superliving, bogstav f 40cm, purple fra superliving for en pris på 400,00 DKK. Og det er jo slet ikke dårligt!\nMen hvorfor skal man vælge at bestille udsalg fra superliving hos superlove?\nOg hvorfor skal man bestille Superliving, bogstav f 40cm, purple fra superliving fra lige netop superlove - og ikke hos én af de andre konkurrerende shops?\nFor det første, så er superlove kendt for hurtig levering. Bestiller du tidligt nok på dagen, så bliver pakken sendt den samme dag. Og samtidig har de gode priser på levering - en faktor at tage højde for. Når nu vi er ved delen om fragt, så er reglerne vedrørende retur, så kan Edgy.dk også bekræfte, at dette område er helt okay hos superlove.\nAndre kendetegn ved lige denne digitale butik? Udover at have fornuftige priser på levering, fornuftige retur-regler, så kan superlove også prale af deres venlige kundeservice.\nsuperlove får Edgy’s bedste anbefalinger. Man kan sikkert bestille ting derfra.\nsuperliving, rektangulær mosaic print bakke, blue haze fra superliving\nsuperliving, uno knage 9 cm, orange fra superliving\nsuperliving knage, uno 5,5 cm, cream yellow fra superliving


Máni – emtekaer.dk\nUdgivet den december 18, 2013 - 4 kommentarer til Min første novelle\nUdgivet den december 1, 2013 - 1 kommentar til Farvel Kim “Movember” Linnet, aka. Ronny-drengen\nFarvel Kim “Movember” Linnet, aka. Ronny-drengen\nSkægget ryger i morgen, jeg lover. Men se hvor flot det blev 🙂\n- 1 kommentar til Farvel Kim “Movember” Linnet, aka. Ronny-drengen\nUdgivet den december 1, 2013 - Ingen kommentarer til Så er julen på vej\nMed taktfaste skridt og bjælder på hånden, fik Óliver spillet julen ind med garden. Imens er Röskav gået all-in balalaika, og har juleprojekter nok til at hele familien får sved på panden. En sær og charmerende kombi af hyggeligt og pisseanstrengende. Så vi er så småt ved at gøre klar til den store familiejul. Så mangler jeg bare at købe en gave til fruen…og et par stykker mere. Máni ønskeliste kan for øvrigt findes længere nede.\n- Ingen kommentarer til Så er julen på vej\nUdgivet den december 1, 2013 - Ingen kommentarer til Tryk på\nSå lev Trykkeriet indviet. Trykkeriet er et nyt hus, som er overtaget af Harders / Harmonien i Svendborg. Stedet, som i forvejen er en aktiv øvelokale forening og spillested, har dermed dobbelt så meget plads – og hvis ikke den nye kommunalbestyrelse virkelig skider i nælderne, så ligger huset som noget af det første man ser, når Trappen fra Realdania bliver en realitet. Så PSFyn rykker teltpælene og flytter venue i Svendborg til et nyt sted. Vi glæder os 🙂\n- Ingen kommentarer til Tryk på\nUdgivet den november 29, 2013 - Ingen kommentarer til Min ønskeliste\nxbox 360 spil (fifa, gta, call of duty ,watsdogs.)\nbøger (lampens børn bog 4 eller eragon)\n- Ingen kommentarer til Min ønskeliste\nUdgivet den oktober 21, 2011 - 3 kommentarer til Ebeltoft\njeg har været inde i maltfabrikken og se et teater, jeg har hørt musik og malet på en væg. Hilsen Máni 🙂\n- 3 kommentarer til Ebeltoft


Demo-center for hovedtelefoner hvor du kan "Try-Before-Buy"\nProfil for Kroel-acoustic er at vi er den eneste specialiseret Headphone demo-center i Københavns området der drives efter princippet “Try-Before-Buy”, og hvor man kan komme ind i demo-centeret for at lytte-føle og se de bærbare hovedtelefoner inden man køber.\nVi har mere end 50 lytter stationer til hovedtelefoner hvor du kan teste alle de produkter vi markedsfører i demo-centeret. Alt kan testes i realtids miljø med enten den musik du foretrækker at lytte til eller med det PC-spil som du er vant til at bruge.\nDe mange års Headphone og in-ear monitors erfaring vi har i demo-centeret på kroel-acoustic gør at du altid kan få nogle råd til hvilken slags over-ear hovedtelefoner eller in-ear hovedtelefoner der eventuelt vil passe bedst til dig. Vi markedsfører desuden produkter i forskellige prissegmenter fra det mere pris venlige segment som Sport Hovedtelefoner, In-Ear Headphones, og noise cancelling hovedtelefoner til de ultimative bedste kvalitets hovedtelefoner og kundetilpassede in-ear monitors for professionelle musikere eller deres teknikere.\nDesuden er vi den eneste virksomhed i Danmark, hvor fagfolk kan komme ind og lytte til forskellige custom in-ear monitors samt afprøve forskellige kabelkonfigurationer før eventuelt køb. Vores japanske leverandører har fremstillet nogle in-ear monitor produkter som gør det muligt at foretage en lytte test De er fremstillet med en generisk øre-fitting så det er muligt at få et indtryk af de forskellige “sound-signatures som der mulige i butikken til en kundetilpasset In-ear monitor løsning. Her behøver du ikke købe katten i sækken.\nHos kroel-acoustic sælger vi kun vel respekterede produkter fra virksomheder med en meget høj kvalitet af lyd og holdbarhed, samt at vi kun sælger produkter fra virksomheder, der anvender ikke kompromitterende etik, når det kommer til brug af børns arbejdskraft og brug af forbudte stoffer i deres produktion.\nKom ind i demo-centeret for at lyt til vores forskellige produkter og få en god lydoplevelse. Hvis du ikke har mulighed for at besøge vores demo-center, så kontakt os på vores hjemmeside, hvorfra du kan stille spørgsmål eller bestille dine varer direkte.


De bedste seværdigheder i Ravenshead - TripAdvisor\nForslag til aktiviteter i Ravenshead\nAlle hoteller i Ravenshead I nærheden af vartegn\nRavenshead VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater Vidste du? Du kan finde dine nyligt viste steder her. OPRET PROFILnærSøg Om RavensheadHotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Mine rejser Bookinger Gennemse\nBedste seværdigheder i Ravenshead, England\nEuropa Storbritannien (UK) England Nottinghamshire Ravenshead Forslag til aktiviteter i Ravenshead\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Dine filtre er stadig aktive. Der er ingen stifter i din visning. Prøv at flytte kortet eller ændre dine filtre. Tak for din interesse.Denne funktion kommer snart. Tilbage til kortet SeværdighedstyperSeværdigheder og vartegn (2)Kurser og workshops (1)\n47°F 8°C 38°F 3°C 3 tommer 9 cm Mere vejr for Ravenshead\nSorteret efter: Vurdering Newstead Abbey\nNr. 1 af 3 aktiviteter i Ravenshead Arkitektoniske bygninger\nNr. 2 af 3 aktiviteter i Ravenshead Historiske steder\nNr. 3 af 3 aktiviteter i Ravenshead Undervisning og workshops


Sammenlign elpriserne – det kan spare dig for meget - playtek.dk\nSammenlign elpriserne – det kan spare dig for meget\nHvorfor er det en god idé at sammenligne elpriserne? Og hvordan gør man egentlig? I denne artikel vil vi prøve at give svar på begge spørgsmål. Læs mere her hvis det har interesse.\nSpar penge ved at finde den rette el-leverandør\nVi ved alle hvordan det føles, når vi får vores elregning ind af døren. Alt for ofte er den alt for høj. Og det kan for nogle måske være lidt svært at finde pengene til den. Uanset hvad er det i hvert fald ærgerligt at føle, at man betaler mere end det er nødvendigt. Det er netop derfor, det kan være en rigtig god idé at sammenligne priser mellem de forskellige el-leverandører. Måske har du simpelthen en aftale med en leverandør, med et alt for højt prisleje?\nDe forskellige leverandører kører faktisk med ret forskellige priser. Og det er netop derfor, det kan være en rigtig god idé at sammenligne disse priser med hinanden. Der er ingen grund til at give for mange penge i din elregning, hvis du har mulighed for at få det billigere gennem en anden leverandør.\nDet er den samme el\nUanset hvilket firma du vælger som leverandør af din el, så er det det samme, som kommer ud af din stikkontakt. Så der er egentlig ikke så meget at betænke sig på: Gå efter det bedste tilbud – det betaler sig.\nFind priserne på hjemmesiden\nDu kan finde frem til priserne hos de forskellige el-leverandører inde på deres hjemmeside.\nDu kan eventuelt have alle disse hjemmesider åbne i forskellige faner i din yndlingsbrowser. Men du kan simpelthen også have et stykke papir liggende ved siden af dig, hvor du skriver priserne ned på. På den måde kan du meget danne dig et overblik af, hvilke leverandører der er billigst.\nMen det er ikke nødvendigvis den bedste måde at komme i gang med at sammenligne priserne med hinanden. Benyt dig i stedet af en sammenligningstjeneste som f.eks. elprisoversigten.dk, så kommer du hurtigere og lettere om ved jobbet med at finde den billigste leverandør af din el. Og der kan faktisk være en hel del at spare.\nHave og bolig - by admin\nProfessionel live chat\nJane til Uundværlige gadgets til din ferie\nHenning til Markiser i byen\nKristina til Uundværlige gadgets til din ferie\nPåklædning og mode


Morten Eriksen december 6, 2016 0\nHar du længe gået og overvejet, om det skulle være det rette tidspunkt at sælge bil, men har du endnu ikke rigtigt kunne finde ud af, hvordan du skulle gribe det an? Måske bør du overveje at gøre som stadigt flere danskere og bruge internettet til at sælge din bil? I takt med at der er dukket flere hjemmesider, der har specialiseret sig inden for handel af bil, op på nettet, har mange fået øjnene op for de mange muligheder, som dette giver.\nSom det er med så meget andet, er der både fordele og ulemper ved at sælge sin bil online. Det handler derfor om at sammenholde dette med andre måder at sælge bil på, inden du definitivt bestemmer dig for, om det er det rette for dig.\nDe tre mest almindelige måder at sælge bil på er:\nSælg via bilforhandler\nSælg til bilforhandler\nSom sagt er det i dag blevet almindeligt at sælge sin bil på nettet. Der er i løbet af forholdsvis få år kommet rigtigt mange hjemmesider til, hvor du kan oprette en profil, selv sammensætte din annonce og kommunikere direkte med eventuelle interessenter. Mange af disse sider er helt og aldeles gratis at anvende. Skulle du være interesseret, er der nogle steder mulighed for at tilkøbe diverse services og ydelser, men det er dog på ingen måde et must, hvis du kan klare dig med en ”basisudgave”. Ganske få sites kræver, at du betaler for et decideret medlemskab.\nFordelene ved at sætte din bil til salg online er f. eks.:\nDu får adgang til et site, hvor du kan sætte din bil til salg, gratis og helt uforpligtende.\nDu har fuld kontrol over processen fra start til slut.\nDu udarbejder selv sin annonce og kan gå ind og ændre i den, hvis/når det skulle blive nødvendigt.\nDu prissætter selv din bil.\nDu kan vælge eller fravælge kontakt med interessenter.\nDu skal ikke dele din fortjeneste med andre.\nSælg bil til bilforhandler\nHvis du vælger at sælge din bil på denne måde, skal du regne med, at den pris, som du ønsker, ikke nødvendigvis er den, som du i sidste ende vil stå med. Som bilforhandler køber man som oftest biler med videresalg for øje, og det vil sige, at vedkommende skal indkalkulere en fortjeneste, og det betyder naturligvis, at han bestræber sig på at købe til så lav en pris som overhovedet muligt. Står du i en situation, hvor du gerne vil sælge hurtigt, kan det dog vise sig som den bedste løsning.\nSælg bil via forhandler\nEndnu en måde at sælge din bil på kunne være at få den sat til salg hos en bilforhandler, som altså ikke køber den af dig. Du får lov til at stille din bil hos vedkommende, han markedsfører den, og i tilfælde af et salg, skal han have et beløb for at have ageret en slags mellemmand i processen.\nMen, vælg med omhu, så du i sidste ende står med et optimalt resultat.\nDu får mest for dine penge ved at købe brugte biler


Se og Hør brugte i 16 år ulovligt indsamlede oplysninger | Version2\nSe og Hør brugte i 16 år ulovligt indsamlede oplysninger\nAf Georg Strøm Mandag, 5. maj 2014 - 6:24 8\nDe blev brugt allerede i 1996, mens den aktuelle sag om misbrug af oplysninger fra kreditkort har at gøre med årene 2008 til 2012. Det der skete i 2008 var snarere at processen blev strømlinet, så bladet kunne få hurtigere adgang til informationer og bruge dem mere systematisk. Det var måske nødvendigt.\nPeer Kaae skriver i sin bog "I sandhedens tjeneste" om sit arbejde på Se og Hør, og hvordan bladets hårdere linje gjorde at kilder op gennem nullerne blev stadig mere uvillige til at udtale sig, Det lader til at en af kilderne til mulige nyheder - eller til at få bekræftet rygter - blev oplysninger om kendtes brug af kreditkort.\nIfølge Per Kaae gik brugen af ulovligt indsamlede oplysninger helt tilbage til Se og Hørs storhedstid under den navnkundige chefredaktør Mogens E. Pedersen.\nPeer Kaae beskriver på side 164-65 i sin bog, hvordan bladet afslørede at Bjarne Riis og Anne Dorthe Tanderup havde en affære ved olympiaden i Atlanta i 1996:\n"De var det første kendispar, der blev afsløret af de forholdsvis nye mobiltelefoner. En kilde fra et telefonselskab satte os på sporet af historien ved at tippe os om, at Riis og Tanderup SMS'ede om andet end de sportslige oplevelser."\nPeer Kaaes beretning tyder på at brugen af indholdet af Riis og Tanderups Sms'er var almindeligt kendt på redaktionen:\n"Jeg holdt mig langt, langt væk fra den historie. For det første kendte jeg Bjarne Riis ret godt og jeg ville simpelthen ikke kunne stille ham de spørgsmål, der skulle spørges." Alligevel vidste Per kaae hvad der foregik.\nPeer Kaae fortæller på side 215 hvordan han i begyndelsen af 2003 modtog en CD med "Mariann Fischer Boels dybt personlige, afslørende og stærkt private telefonbeskeder til Ivan Hansen." På det tidspunkt var han Folketingets formand. Ifølge Peer Kaae stammede indholdet af CD'en fra telefonaflytning.\nDet lader til at Se og Hør med mellemrum har brugt ulovligt indsamlede oplysninger over en periode på mindst 16 år, og at brugen næppe var blevet afsløret, hvis bladets ledelse havde gjort bare en lille smule for at skjule kilderne til oplysninger.\nSagen viser at det er svært at stoppe brug af ulovligt indsamlede oplysninger. Der er personer med adgang til oplysninger som vil tilbyde dem gratis eller for et ret lille beløb, og som selv gerne opsøger et blad der kan være interesseret i at bringe dem. Samtidig er der åbenbart mange tilfælde, hvor der ikke er gjort noget for at begrænse adgangen til personlige oplysninger som er lagret i IT-systemer.\n#1 Peter Mortensen 5. maj 2014 - 08:24\nIvan = Ivar\nHan hed "Ivar Hansen"...\nEllers fin artikel. Men - desværre - ikke særligt overraskende, at sikkerheden omkring vores private data, altid har været dårlig.\n#2 Andreas Bach Aaen 5. maj 2014 - 09:01\nRiis og Tanderup\nI netop sagen om Riis Og Tanderup, da var ugebladene sløve i betrækket. Den danske sportselite var som bekendt til stede ved OL. Disse så hvad der skete og fortalte sladderet hjem til sportsomgangskreds hjemme i Danmark. Jeg hørte i alt fald sladden langt før i klub-Danmark end i sladderpressen. Så selv med overvågning, da kan den gammeldags type sladder og være hurtigst. Det er netop mest sandsynligt at selv om pressen vidste hvad der foregik, så var det en historie de fleste medier ikke ville røre ved en ildtang før end den blev bekræftiget fra de berørte selv.\n#3 Allan Astrup Jensen 5. maj 2014 - 12:02\nIndsamling og samkøring er det egentlige problem\nDer indsamles og lagres for mange unødvendige persondata, fordi det er så let at gøre dette nu om dage. Det kunne jo være at man fik brug for dem? Samkøring på basis af person nr. var oprindeligt forbudt, men lovgivningen er blevet udvandet. Samkøring af registre burde ikke kunne ske uden samtykke fra den hvis data samkøres. Jeg forstår at en kommende EU lovgivning måske kan hjælpe her, da den vil blive mere restriktiv end den nuværende danske. Der vil altid være brådne kar, så data bør opdeles og krypteres.Det samme med SMS'er og telefonlinier så ingen kan lytte med. Kun afsender og modtager skal kunne afkryptere. Dette burde være teknisk muligt i disse tider. Men politi og PET vil nok stritte imod. Muligheden for fortrolighed og tryghed må tilbage.\n#4 Christian Bruun 5. maj 2014 - 12:22\nulovligt indsamlede oplysninger\nEr oplysninger "ulovligt indsamlede oplysninger"?\n#5 Georg Strøm 5. maj 2014 - 19:28 Blogger\nRe: Riis og Tanderup\nDet viser sig at de elektroniske oplysninger er et meget nyttigt supplement til sladderen. Journalisterne kan få noget at vide og stille spørgsmål, selvom ingen i hovedpersonernes eget miljø uopfordret vil sige noget til journalister. Journalisterne kan få bekræftet at det faktisk er værd at gå videre med et rygte, da der faktisk er noget om snakken. Endelig kan bladet få bekræftet at det faktisk passer, så de ikke risikerer en retssag hvis de går ud med rygtet uden at hovedpersonerne har ville bekræfte det. Uden de elektroniske kilder vil hovedpersonerne ofte reelt have en form for vetoret. Risikoen er for stor ved at gå ud med et rygte, som de har afvist eller ikke vil kommentere.\n#6 Georg Strøm 5. maj 2014 - 19:29 Blogger\nRe: ulovligt indsamlede oplysninger\nDet ulovlige i opsamlingen går på bladets samling af oplysninger, ikke på registreringen i et IT-system. Udtrykket bruges i en række artikler om sagen.\n#7 Christian Bruun 5. maj 2014 - 22:05\nMen er det en ulovlig samling af oplysninger? Så vidt jeg kan sjusse mig frem til, så skulle de stride mod det loven kalder "god presseetik"? (Jeg har set det bruges en del steder, men aldrig særlig specifikt om hvilken lov der overtrædes)\n#8 Kristian Klausen 5. maj 2014 - 22:27\nHar ikke kigget nærmere på det men fandt: https://www.retsinformation.dk/Forms/r0710.aspx?id=86861


Afbudsrejser til Algarve | Book billige restpladser hos Signatours\nDu kan søge efter afbudsrejse til Algarve med hotel eller ferielejlighed og rejse i nøjagtig det antal dage du ønsker. Vælg den afrejse lufthavn der passer dig bedst og sammenlign priser fra alle flyselskaber der har ledige sæder som de sælger billigt. Uanset hvilken ferieform du ønsker finder du et stort udvalg af ferierejser som f.eks. All-inclusive og koncept hoteller, hvilke der findes et stort udvalg af på Algarve-kysten.\nLæs mere om restpladser og afbudsrejser til Portugal eller find din rejse til Algarve\nPortugals sydligste region er med god grund især kendt og elsket for sin kyststrækning, der byder på et væld af fantastiske strande. Udvalget af strande her er stort nok til, at du altid kan finde en type, som passer lige til dine ønsker og humør. Selvom Algarve er landets mest populære rejsemål, der særligt i sommermånederne tiltrækker mange feriegæster, er det næsten altid muligt at finde et uforstyrret stykke strand. Du har over 80 Blå Flag strande at vælge mellem i Algarve, hvilket vidner om, at dette er det helt rigtige rejsemål, hvis du drømmer om en afslappende badeferie med strande af høj kvalitet.\nBadesæsonen er lang i Algarve, men det vil være en skam, hvis du bruger hele ferien på stranden - selvom det er fristende. Der venter således også masser af spændende seværdigheder og interessante oplevelser langs kysterne og længere inde i regionens bagland. Specielt hvis du rejser til Algarve uden for den varmeste højsæson, er det oplagt at udnytte de behagelige temperaturer til at være mere aktiv.\nAlgarve kan bryste sig af at være et af Europas mest solrige områder, hvor der selv om vinteren er mange solskinstimer. Mens temperaturen midt på sommeren ofte sniger sig op over 30 grader og indbyder til afslapning ved vandet, er vintermånederne med dagstemperaturer på 17-18 grader for eksempel ideelle til en aktiv ferie. Regionen tiltrækker for eksempel masser af golfspillere fra hele Europa, både professionelle og amatører, som her kan holde formen ved lige henover vinteren eller tage forskud på sæsonen.\nEn afbudsrejse til Algarve i foråret er en chance for at opleve det smukke syn af de blomstrende mandeltræer og nyde et vejr, der med mange solskinsdage og temperaturer op over 20 grader minder om en dansk sommer. Det giver gode betingelser for at få en oplevelsesrig ferie med vandreture i regionens bjergområder og besøg i charmerende gamle landsbyer. Tag for eksempel en tur ud til den vestlige Algarvekyst, Costa Vicentina, som generelt er mere uberørt, og hvor du kan nyde lange forstyrrede stræk af skønne naturstrande. Herude har man for få år siden lanceret en lang vandre- og cykelrute, Rota Vicentina, hvor du både kan nyde fantastiske udsigter og små landsbyer, der stadig er upåvirket af masseturisme. Rejser du med børn, er der også masser at tage sig til, hvis I kan løsrive jer fra stranden. Der er således talrige vandlande, zooer og andre forlystelser, der henvender sig til familier.\nHvad enten du finder en afbudsrejse midt i sommerhøjsæsonen eller en anden tid på året, er en ferie i Algarve naturligvis også en chance for at fordybe sig i den lokale kultur. Der er blandt andet talrige festivaler og højtider i løbet af året, som lokalbefolkningen går op i med liv og sjæl. Det viser sig ofte at være en unik chance for at få et dybere indblik i den lokale kultur, så det kan varmt anbefales at tjekke om der er nogle af disse arrangementer i nærheden. Læg også gerne vejen forbi et af de livlige markeder, der afholdes i landsbyerne og på mange feriesteder. Her kan man nemt bruge lang tid på at gå på jagt efter gode tilbud blandt de mange stande med kunsthåndværk, delikatesser og friske landbrugsprodukter.\nAlgarve for livsnydere\nDet er ikke til at komme uden om, at især Algarvekysten nogle steder er meget turistet. Men det er dog ikke ensbetydende med, at du ikke kan opleve det "ægte" Portugal i ferien. Mange besøgende bliver således ofte forbavset over, at man ikke skal bevæge sig ret langt fra alfarvej og de populære ferieområder ved kysten for at opleve billedskønne egne med landsbyer, pinjeskove og vinmarker, hvor det næsten kan virke som om tiden har stået stille i 100 år. Det kan derfor anbefales at leje en bil for at tage på opdagelse i regionens mindre kendte dele. Desuden giver en bil også mulighed for at besøge de kendte seværdigheder og attraktioner i ens eget tempo.\nEn oplevelsesrig dag kan sluttes af på en af regionens mange gode restauranter. I det hele taget kan du glæde dig til de kulinariske oplevelser i ferien. Ikke overraskende betyder beliggenheden, at der vil være rig mulighed for at nyde en lækker middag med alt godt fra havet. Algarvekystens restauranter får hver dag friske forsyninger, som for eksempel bruges til den populære fiskegryde Cataplana, der fås i mange variationer. Algarves køkken er dog meget alsidigt, og er du ikke vild med fisk, vil der være rigeligt med andre retter på menukortet at vælge mellem. Der vil naturligvis også være gode muligheder for at stifte nærmere bekendtskab med Portugals gode vine.


Det er Vaks til højre - René Clausen Nielsen\n← Lejlighed søges → Roskilde-panik\n6 replies on “Det er Vaks til højre”\n20 June, 2007 at 20:13\nHusk lige at se siden i IE eller IE Tab – ellers er den vildt grim.\n20 June, 2007 at 20:15\nNå ja, det glemte jeg at skrive. Den er kun superflot i IE.\n20 June, 2007 at 20:39\nJeg synes nu, at den også er vildt flot i Firefox! I så var der nogle vildt spændende links blandt andre: UFOSANDHEDEN.dk fra hele verden inkl. Danmark (inkl. Danmark! – crazy). Dér læste jeg noget interessant under “Kirkesamfundet”\nFor 150 år siden erklærede den officielle kirke, at det første tog på skinner i Tyskland, der kørte 32 kilometer i timen, var djævelens værk. Universiteter og medicinske fakultet og Bayerns medicinalstyrelse advarede befolkningen mod toget, for en sådan fart kunne give hjernesyge, ikke alene hos passagerne på toget, men også for de indbyggere, som toget rasede forbi. De kloge herrer anbefalede, at staten byggede en fem meter høj beskyttelses mur langs jernbanen.\nI dag reagerer mange kirkesamfund faktisk på samme måde overfor ufologien og parapsykologien, og videnskabsmænd med samme mørke briller “nægter at kigge i teleskopet” og får koldfeber, når de hører om akademiske, internationale og militære undersøgelser.\nDe andre planeter i verdensrummet, har kun én religion; kærligheden. Den er tilstrækkelig.\nDer er et hav af spændende læsestof på ufo-sandheden – det er bare om at komme i krig.\n20 June, 2007 at 21:04\nHaha. Han er sgu en skør stodder ham Bent. I hvert fald hvis han er helt dus med de der ufo-folk. Lidt lige som at være dus med de der skabelses-folk.\n22 June, 2007 at 08:20\nJeg håber da virkelig at den er falsk. Så stor en sinke kan man da umuligt være.\n22 June, 2007 at 12:11\nJeg er især vild med musikken.


Bat - flysimuleringer | Smadbidar\nflagermus er unikke dyr og præsenterer en meget overbevisende model til småskala dyreflyvning. Følgende egenskaber ved flagermus og deres gennemførelse af flyvning er især interessante for inspirerende udviklinger inden for ubemandet luftfartøjsdesign:\nflagermus er ekstremt manouverable dyr, der ofte er i stand til hurtige retningsændringer (byttefangst, manouvering, fangstunddragelse osv.). Denne manøvredygtighed er ønskelig for ubemandede køretøjer, der giver potentialet for at sidde og flyve gennem bylignende miljøer.\nflagermus er effektive og effektive flyvende køretøjer. En primær bekymring for ubemandede luftfartøjer er at få en effektiv platform med lav effekt.\nflagermus bruger en aktiveret morphing membranfløjstruktur for at opnå flyvning. Den aktive membran, der bruges af flagermus, præsenterer en attraktiv strategi for UAV-flyvning, hvor membraner ville være enklere at designe, bygge og flyve end fjedrede vinger. Membran vinger kan også give aerodynamiske fordele såsom camber inducing, stall lindring, og blødere stall.\ni dette projekt undersøger vi de aero-strukturelle egenskaber ved bat-flyvning for at bestemme anvendeligheden af lignende strukturelle strategier i køretøjsdesign.\nvores samarbejdspartnere på universitetet leverer topmoderne high speed stereo digital videooptagelse af flagermus under flyvning (både i vindtunneler og flybure). Denne video data behandles ved hjælp af state of the art motion capture tilgange. Efter motion capture konstrueres en 3-dimensionel rekonstruktion og overflademodel af flagermusene. Disse high fidelity, tid nøjagtige modeller af bat-flyvning giver en nøjagtig form, som kan analyseres ved hjælp af beregningsmetoder.\nved hjælp af flere forskellige beregningsværktøjer undersøger vi flyvningen og effektiviteten af flyvningen. De beregningsværktøjer, der overvejes, er HallOpt, aSving, Fastaeroog 3DG. Hvert af disse værktøjer fremhæves kort nedenfor (Se værktøjssiden for detaljer):\nHallOpt: ved hjælp af sporet af bagkantlinjen kan vi konstruere og tilnærme vågne ark. Brug af metoder foreslået af Hall et al., vi undersøger disse vågner for at bestemme, hvordan vorticitet skal fordeles i kølvandet på en flagermus, hvis løft-og trykgenereringen udføres på en effektiv måde.\nbrug af enkle, men nøjagtige modeller til aerodynamik, strukturer og dynamik, simulering af flyvning af et flagermus eller et klappende køretøj er enkelt.\nFastAero: ved hjælp af en potentiel strømningsmodel og den 3-dimensionelle flagermusgeometri kan strømmen omkring flagermusen simuleres hurtigt ved hjælp af en accelereret potentiel strømningsmetode. FastAero, oprindeligt designet til applikationer til flyanalyse, har vist sig nyttigt, hvor en afvejning mellem tid og strømningsfysiknøjagtighed er ønskelig.\n3DG: 3DG er en diskontinuerlig Galerkin metode til løsning af Navier Stokes ligninger. Denne metode er meget nøjagtig; kan dog være tidskrævende at bruge til store 3-dimensionelle simuleringer. Som sådan anvendes metoden til bekræftelse af resultater og roviding indsigt i viskose effekter.\nse linkene til højre for at lære mere om projektet.\nPrevious Beyonce forklarer sin etniske baggrund [eksklusiv VIDEO]\nNext De bedste steder i Føniks til familiebilleder


Er det nu helt sikkert, at det ikke virker? - Lise Grosmann\nEr det nu helt sikkert, at det ikke virker?\n18/01-2022 Af Lise Grosmann 4 kommentarer\nJeg finder kommentaren arrogant!\nEgentlig ville jeg have skrevet om nogle bedre valg til øjenpleje end vaselinen, men som det nu er med mig, så blev jeg trigget af en kommentar, hvor en læge kort og godt erklærer homøopati for gøgl og mener, at yderligere forskning svarer til at forske i tandfeers adfærd. Kommentaren er i mine øjne utrolig arrogant og mistænkeliggørende.\nDer er, som du kan læse HER (håber jeg), tale om en ph.d. stilling hos Institut for Folkesundhedsvidenskab ved Københavns Universitet, og kommentarskrivende overlæge mener, at da stillingen er delfinancieret af det firma, der producerer præparatet, så vil sidstnævnte få væsentlig indflydelse på, hvad den ph.d.-studerende lærer om homøopati.\nUnægtelig ikke noget storslået foto, men her har jeg i midten lagt nogle bøger fra det hjemlige bibliotek, hvor homøopati omtales. I baggrunden ligger gamle medicinske håndbøger herunder ‘Mikrobejægerne’ af den amerikanske bakteriolog Paul de Kruif, og den er i sandhed spændende som en kriminalroman, som der står i omtalen HER. Desuden ligger der tre eksempler på nye bøger, der i min kringlede hjerne er eksempler på, at naturen lige fra den ude i rummet til den indeni os viser os, at der er ting, der ikke passer med at afvise det, vi ikke lige forstår eller kan forklare.\nMen dels kan medicinsk forskning jo ikke sige sig helt fri for sponsorering. Og dels er der da en del nedskrevet og en del praktisk erfaring med homøopatisk behandling i lande, som vi plejer at sammenligne os med. Og somme tider kan man blive klogere baglæns. Som med tidens ny-fokus på homøostase herunder at lidt skidt er godt – vinterbadning for eksempel – og vil aktivere kroppens selvhelbredende talenter. What the Bleep Do We Know – naturen – og også den i os – kan nogle ting, som vi ikke nødvendigvis forstår eller kan forklare.\nOg her indsætter jeg tidligere skriv om homøopati….\nFAQ om homøopati og den lovede historie kan du læse her.\nDet centrale princip i homøopatien er således princippet om minimal dosis, som kaldes potenseringsprincippet, fordi præparatet ved hver fortynding gennemrystes. Faktisk fortyndes det så meget, at der kun er meget ringe eller slet ikke spor af det oprindelige stof i homøopatisk medicin.\nDer er således ikke tale om en opløsning i kemisk forstand men en “fysisk forandring i opløsningsmidlet”. Og det er forstås ikke til at forstå. Den bedste forklaring, jeg har læst går ud på, at vi skal forstå virkningen af homøopati i lyset af moderne informationsteori, at et billede eller et informationsmønster kan overføres fra et medium til et andet, uden at miste sin informationsværdi.\nI får lige billedet af Bobby og mig igen ♥\nOg så til historien: Jeg havde for flere år siden en hund, en irsk terrier, som fik kræft i testiklerne, og det blev desværre ikke opdaget af hverken mig eller dyrlæge før det var for sent og kræften havde spredt sig. Det var tydligt, hvilken vej det gik, men jeg havde egoistisk svært ved at slippe min vovse, som havde det skidt, han ville ikke rigtig spise og var for træt til at gå tur.\nDyrlægen arbejdede også med homøopati, og vi blev enige om at prøve det på Bobby, som hunden hed. Nu er vi mennesker som bekendt påvirkelige af håb og forventninger, det, der kaldes placeboeffekt, men det er en hund ikke. Her bliver historien til et lille mirakel, for Bobby begyndte at spise og igen have glæde ved vores ture i skoven. Jeg fik et par måneder, hvor jeg med god samvittighed over for min hund, kunne vænne mig til det tidspunkt, hvor han skulle have det endegyldige stik. Og jeg fik enorm respekt for homøopati.\nOg hvis det er placeboeffekt, så er det i realiteten selvhelbredende kræfter, som også medicin nyder godt af. Andrew Weil, der som Harvard uddannet læge ikke frasiger vestlig medicin men har stiftet Center for Integrative Medicine for at åbne vores øjne for andre behandlingsmuligheder, siger om homøopati: “…even if it merely evokes a placebo response. If that response does indeed heal then it has great value – in other words, rather than discounting the placebo response, physicians should exploit it as a safe, effective way to treat disease.” Læs mere Weil-information HER og har du tid, så se/lyt lige videoen. Jeg ER vild med Weil ♥ vi har brug for læger, der tænker ud af pilleæskerne.\n18/01-2022 kl. 5:05 pm\nJeg kan godt forstå du savner din vovse, man kan ligefrem se, hvor nært knyttet, I er til hinanden❤jeg har i flere år benyttet mig af alternative behandler, med god virkning. Pt læser jeg stakkevis bøger omkring antiinflammatorisk kost, sindsygt spændende, og vil bruge dit udtryk lige så spændende som en god krimi som jeg også læser😉 mvh Rikke Jørgensen\n18/01-2022 kl. 9:08 pm\nRikke Jørgensen: Ja, det var vi, Bobby og jeg. Jeg har det med at blive nær med mine vovser <3\nDet er jo tåbeligt af læger at blive ved med at afvise effekt af alternative behandlinger. Som Pernille skriver, så er akupunktur i kategori ortodoks behandling i Kina efter tusindvis af års erfaring, mens det stadigvæk omgærdes med mistro herhjemme af mange læger.\nPrøv at google på drweil.com - han er jo om nogen foregangsmand og ekspert på antiinflammatorisk kost. Og ja, Rikke det er dæleme så spændende at udvide sin horisont og blive klogere - spændende som en god krime, som jeg også læser. <3 lise\n18/01-2022 kl. 4:06 pm\nEr så glad for dette indlæg Lise. Dit eksempel med Bobby (han er SÅ nuser!) synes jeg viser med alt tydelighed at det er muligt at gå andre veje. Det ville da også alt lige være temmelig arrogant andet! Pudsigt at tænke på, at eks. akupunktur som i vores del af verden benævnes alternativ behandlig, i Kina anses som ortodoks behandling. Har en veninde som i Tyskland uddannede sig som heilpraktiker og bl.a. brugte homøopati i sine behandlinger med stor effekt.\nUdtræk fra rød solhat er en mikstur jeg har anvendt i årtier. Når en forkølelse viser sig, er en kur med Echinaforce et mirakelmiddel. Ved godt dette præparat ikke er potientieret til kun at indeholde “svingninger” fra det oprindelige produkt, men fortyndet i vand som jeg tager det, er det vel at betragte som homøopati?\nFantastisk alle de bøger du har. Jeg susede straks hen til reolen, og fandt flere i din kategori. I sandhed en blog-dag ned ad memory lane! Tak for den tur! 🥰\n18/01-2022 kl. 9:17 pm\nPernille S: Hvis du har tid, så prøv at læse @rosakirstinekorsbek ‘s kommentar under teksten på Instagram, det er endnu mere overbevisende end Bobby.\nJa, Tyskland er netop et af de lande, hvor man har arbejdet seriøst med homøopati. Og Kina og akupunktur…..det er jo sindsygt, at det stadig omgærdes med mistro herhjemme.\nJeg sad og tænkte på Vogel’s Echinaforce, da jeg skrev og ledte og ledte i mit produktarkiv, om jeg ikke havde gemt en flaske, som jeg kunne fotografere, men det havde jeg så ikke. Men jeg må købe, for jeg plejer at have den i huset sammen med mine Urtepensil. I øvrigt kom jeg også til at tænke på Bach’s blomsterremedier, som jeg tror, at mange vil skrive under på har hjulpet dem.\nSkønt, at du susede i reolen, jeg kan tænke mig, at du også har pænt mange bøger. Du sidder nok og smiler nu efter at have været ad memory lane. Det er fantastisk at kunne google alting i dag, men der er noget særligt ved bøger. God aften kære <3


grafisk bar Storrumskontor! Husk at tage midtersiderne ud! 33. nummer APRIL 2014 Medlemmer - PDF\nDownload "grafisk bar Storrumskontor! Husk at tage midtersiderne ud! 33. nummer APRIL 2014 Medlemmer"\nHanna Karina Andersen\n1 grafisk bar Magasinet om arbejdsmiljø i den grafiske branche 33. nummer APRIL 2014 Husk at tage midtersiderne ud! Hvilket kursus skal I vælge? Læs midtersiderne om supplerende uddannelse. Storrumskontor! Hør hvordan man har klaret det på Politiken! Nyt i Arbejdsmiljøloven! Få et overblik over regler og sanktioner. Medlemmer i Grafisk BAR: Grafisk Arbejdsgiverforening Danske Mediers Arbejdsgiverforening EmballageIndustrien HK/Privat 3F Fagligt Fælles Forbund Dansk EL-Forbund Dansk Journalistforbund\n2 Indhold: Synspunkt Arbejdsmiljølovgivning er ikke altid lige til at greje. Og slet ikke, når den ændrer sig, og der kommer nye regler. Læs Synspunkt af arbejdsmiljøkonsulent Nina Caroline Jacobsen, Danske Mediers Arbejdsgiverforening Interview Der blev brugt mange røgpinde Rækken af udfordringer var lang, da 108 medarbejdere på avisen Politiken skulle have hverdagen til at fungere i samme kontor. Det kostede mange røgpinde og uldtæpper. Læs interview med lederen og arbejdsmiljørepræsentanten. Nyt i Arbejdsmiljøloven Fysisk og psykisk arbejdsmiljø er blevet ligestillet, hvilket betyder, at Arbejdstilsynet kan give påbud med det samme i forbindelse med problemer inden for psykisk arbejdsmiljø. Få her et hurtigt overblik over de nye regler. Indstik Magasinets midtersider beskriver reglerne om tilbud om supplerende uddannelse. Læs også erfaringer fra seks forskellige grafiske virksomheder DM i Skills en kæmpe succes Grafisk BAR har også i år deltaget i DM i Skills med en Arbejdsmiljøbar. Målet med mesterskabet er at få flere unge til at vælge en erhvervsuddannelse. Læs artikel fra mesterskabet i Gigantium i Aalborg. Ny forskning Forskning i både nye og klassiske arbejdsmiljøproblemer Vi har et fælles ansvar for at skabe et godt arbejdsmiljø, og derfor skal forskere og arbejdsmiljøprofessionelle arbejde tæt sammen, siger Inger Schaumburg, direktør for Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø. Hvis bygningen var en AIRBUS De ansatte skal have det bedst mulige indeklima, når de er på arbejde. Så præsterer de mere, hvilket har indflydelse på produktiviteten. Læs interview med Kasper Lynge, Sektionsleder i Bæredygtigt Byggeri, Teknologisk Institut. Kort og godt Om Grafisk BARs Kemileksikon og de fire pjecer om AMO, Er I godt på vej med jeres arbejdsmiljøarbejde, Har I styr på jeres arbejdsmiljøkompetencer, Kort og godt om den supplerende uddannelse og AMO i praksis. På forsiden af kan man tilmelde sig Grafisk BARs nyhedsbrev og få nyheder om nye publikationer og nye aktiviteter fra Grafisk BAR direkte i din mailboks. Grafisk BAR Udgiver: Grafisk BAR Studiestræde 3,3 sal 1455 København K Telefon: Redaktion: Grafisk BARS Informationsudvalg Redaktør: Tine Vorting, MAX Kommunikation Journalister: Tine Vorting, Pia Olsen, Palle Larsen, Mogens Nies. Layout: Fotos: Søren Svendsen, Istock, Grafisk BAR. Tryk: Kailow Oplag: Udgivelse: Nr. 33, 2014 Udgives 4 gange årligt ISSN: Papir ISSN: Online Kontakt til redaktionen: eller Telefon: Forsidefoto: IStock Medlemmer i Grafisk BAR: Grafisk Arbejdsgiverforening Danske Mediers Arbejdsgiverforening EmballageIndustrien HK/Privat 3F Fagligt Fælles Forbund Dansk EL-Forbund Dansk Journalistforbund Kontakt: Fællessekretariatet Grafisk Bar Studiestræde 3, 3.sal 1455 København K Telefon: synspunkt Arbejdsmiljø ny lovgivning, nye udfordringer og ny inspiration Arbejdsmiljølovgivning er ikke altid lige til at greje. Og slet ikke, når den ændrer sig, og der kommer nye regler. Derfor sætter vi i dette nummer af magasinet nogle af de nyeste ændringer under lup for at give et overblik over regler og sanktioner. Hvad betyder det for eksempel, at arbejdsmiljølovens formålsparagraf er ændret, så fysisk og psykisk arbejdsmiljø er ligestillet? Eller at der er kommet en ny bekendtgørelse, der blandt andet handler om de rådgivningspåbud, virksomheder kan få, hvis det er problemer med mobning eller seksuel chikane? Og hvad betyder det at få en vejledning ved et tilsynsbesøg? Til en start kan det konstateres, at mange af de nye ændringer er udtryk for en stramning af reglerne på arbejdsmiljøområdet, og Arbejdstilsynet har fået nye muligheder for at give sanktioner. Nogle af ændringerne er fortsat så nye, at vi stadig mangler at se følgevirkningerne for virksomhederne. Nye regler kan også betyde nye måder at gøre tingene på. Et godt eksempel på, at arbejdsmiljøreglerne kan og skal tilpasses den enkelte virksomhed, er reglerne om supplerende arbejdsmiljøuddannelse, som arbejdsmiljøorganisationen skal tilbydes hvert år. De kan og bør integreres i virksomhedernes arbejdsmiljøarbejde på en måde, der er konstruktiv og meningsfuld i form af uddannelsesaktiviteter, der understøtter det daglige arbejde samt ikke mindst de årlige arbejdsmiljømål. Læs og gem indstikket, som findes længere inde i magasinet. Der er både hjælp at hente, når det kommer til de konkrete regler på området, samt god inspiration fra virksomheder i branchen, der allerede har gjort sig erfaringer med at tilbyde og gennemføre kompetenceudviklingsaktiviteter, som har passet ind i deres arbejdsmiljøarbejde. Ikke kun arbejdsmiljøreglerne kan være en hård nød at knække. Når det kommer til at få et storrumskontor til at fungere, kan mange arbejdsmiljøorganisationer sikkert nikke genkendende til en række udfordringer. Varme, kulde, træk, lys, lyd og at blive enige om det hele. Det ved de rigtig meget om på Politiken. Deres fortælling vidner om, at det ikke er bare lige at få indeklima, lys, støj og indretning til at gå op i en højere enhed. Det kræver tid, afprøvning af forskellige løsninger, tålmodighed og ikke mindst indbyrdes tolerance fra dem, der skal deles om pladsen. Læs om Politikens prøvelser inde i bladet der er ikke så lidt inspiration at hente! God fornøjelse. Nina Caroline Jacobsen Arbejdsmiljøkonsulent Danske Mediers Arbejdsgiverforening Synspunkt har til formål at skabe opmærksomhed og debat om aktuelle og særlige arbejdsmiljøemner. Synspunkt skrives på skift af parterne i Grafisk BAR og er altid udtryk for forfatterens egen holdning. Grafisk BAR 33. nummer april\n3 Interview Der blev brugt mange røgpinde Rækken af udfordringer var lang, da 108 medarbejdere på avisen Politiken skulle have hverdagen til at fungere i samme kontor. Det kostede mange røgpinde, uldtæpper og ikke mindst grå hår i hovedet på arbejdsmiljøorganisationen at få tilfredse medarbejdere. Tekst og fotos af Pia Olsen oplevede som træk, var den cirkulation, som de selv skabte ved at gå rundt i lokalet og virvle den kolde luft fra gulvet op. Efterfølgende viste målinger også, at der var høje vindhastigheder i gangarealerne, fortæller Leonardo Santos. Nye ganglinjer Da årsagen til problemet var fundet, var det lidt nemmere at finde en ordentlig løsning. Vi ændrede simpelthen ganglinjerne, så folk gik ude i kanten af rummet og ikke ned midt gennem rummet. Og så ommøblerede vi og satte lave skillevægge op, der kunne dæmme op for den træk, det skabte, når folk gik forbi. Gangene har fået gulvtæppe på, så støjen er minimeret. Det fungerer, og problemet er næsten løst, fortæller Susanne Stenholm Bennett. Temperatur et individuelt behov Der er nok at tage fat på i et rum så stort som det gamle pakkeri. Det var nemlig også et problem at holde en konstant temperatur i lokalet. Og selvom det så lykkes, så er de enkelte medarbejderes behov ikke de samme. Udfordringen med temperaturerne er, at to medarbejdere, som sidder overfor hinanden, kan have vidt for skellige behov. Den ene sidder måske i bare arme, mens den anden har sweater på. Derfor har vi fået nye termostater på alle vores radiatorer, så folk selv kan skrue op og ned efter behov, forklarer Leonardo Santos. Sidst på dagen skrues der automatisk op for varmen. Efter kl hvor der er færre mennesker i lokalet, bliver der automatisk skruet op for varmen. Der er jo færre mennesker til at varme lokalet op, så temperaturen vil typisk falde, hvis ikke man kompenserer med højere indblæsningstemperatur, siger Leonardo Santos. Lys er også varme Kampen for at regulere temperaturen i rummet har også betydet ny belysning. Vi har fået alle vores pærer skiftet til LED pærer, der ikke afgiver så meget varme. Og så er vi i gang med at indkøbe små harddisks, som afgiver mindre varme end de store. Vi har planer om at få lukket vores it helt ned, når vi ikke bruger det, så det ikke står og afgiver varme til rummet, forklarer Susanne Stenholm Bennett. 108 medarbejdere og flere forskellige faggrupper skulle arbejde i et og samme kontor og være tilfredse! Det var den udfordring, arbejdsmiljøfolkene på avisen Politiken stod overfor, da fotografer, grafikere/layoutere samt journalister blev flyttet ind i det, der engang var pakkeriet på avisen. Det tog mange år at få kontoret til at fungere for alle medarbejderne og processen er fortsat i gang. Det har været en meget lang proces, og vi er ikke færdige endnu. Men i dag er det trods alt kun småjusteringer, der er tilbage. I det store hele fungerer kontoret, og alle er glade. Det er vi stolte af, for det har været meget krævende at nå hertil, fortæller arbejdsmiljøleder Leonardo Santos. Det trak Det første og mest presserende problem da kontoret blev etableret, var, at folk klagede over træk. Folk frøs. Vi prøvede alt synes vi. Først regulerede vi klimaanlægget. Vi skruede op for indblæs nogle steder og ned andre steder. Da det ikke virkede, valgte vi at udvide anlægget. Da det heller ikke virkede, tilkaldte vi en ingeniørvirksomhed samt Teknologisk Institut, som kom ud og lavede målinger, fortæller afdelingsleder Susanne Stenholm Bennett. Der blev udviklet rigtigt mange teorier og fundet gyldige og plausible forklaringer. Men problemet var meget komplekst, fordi det oplevedes forskelligt afhængigt af, hvor man befandt sig i det store lokale. Derfor blev der også sat mange forskellige indsatser i værk - lige fra vindfang, synlige termostater, lås på vinduerne, udvidelse af ventilationssystemet, afskærmning mod gangarealer osv. Et af firmaerne som hjalp os, foreslog også, at det handlede om, at når man havde en stresset hverdag og var stresset, så var man ekstra følsom overfor kulde og træk, fortæller Leonardo Santos, der også husker en lang periode, hvor de kom løbende med røgpinde hver gang en medarbejder råbte det trækker. Hver gang en medarbejder klagede over træk, kom vi med vores røgpinde. Og hver eneste gang steg røgen fint lige op. Det var til at blive skør af. Vi kunne simpelthen ikke finde årsagen til, at så mange medarbejdere klagede over træk. Og det blev jo ikke nemmere af, at det store kontor også var en myretue af ind- og udgange, så der var masser af muligheder for træk, fortæller Leonardo Santos. Tæpper til folket Frustrationen bredte sig, og noget måtte der ske. Vi indkøbte simpelthen uldtæpper til medarbejderne, som de så kunne tage om sig, når de frøs eller sad i træk. Det var selvfølgelig en midlertidig løsning, men vi var bare nødt til at gøre noget, forklarer Susanne Stenholm Bennett. Og så pludselig fandt de årsagen til problemet. Og som i så mange andre tilfælde var det en tilfældighed. Vi stod hos en medarbejder og betragtede røgen fra en røgpind stige fint lige op, da en anden medarbejder gik forbi, og så kom der bevægelse i røgen. Sådan fik vi faktisk opklaret, at det medarbejderne Her er det gangene, der er lagt ud i kanten af rummet, og der er sat afskærmende vægge op, så det ikke trækker på medarbejderne. Der er lagt tæpper på gangene for at støjdæmpe. 4 Grafisk BAR 33. nummer april 2014 Grafisk BAR 33. nummer april\n4 Der har ikke været de helt store problemer, hvad lys angår. Vi har haft mindre problemer med genskær i nogle hvide borde, men så har vi hvidpigmenterede plader med en speciel overflade, der ikke laver genskær, under lamperne, siger Susanne Stenholm Bennett. Grafikerne får mørke Forskellige faggrupper har forskellige behov, og de er vigtige at tilgodese. Eksempelvis har grafikerne behov for mørke. Vi har fået væg til loft panelgardiner, der kan forskydes individuelt og man kan sætte flere lag på hinanden, hvis man har brug for skygge. Vi har også etableret lysdæmpere i den afdeling, hvor grafikere og fotografer sidder. Det betyder, at alle medarbejdere kan få det lys, de har behov for. Det fungerer godt, siger Susanne Stenholm Bennett. Støv og snavs Papirdynger på bordene samler støv og skaber dårligt indeklima. Men de er ikke altid så nemme at slippe af med. Vi prøver rigtig meget. Vi laver kampagner for at få folk til at rydde deres skriveborde mere. Og vi har hængt planen op for, hvornår rengøringen gør borde rent, så folk kan rydde op. Det er der ikke ret mange, der gør. Derfor har vi også et par gange om året, fælles oprydning. Så stopper al arbejde, og folk bruger ½-1 hel time på at rydde deres skrivebord. Det lyder ikke af meget, men det er super effektivt, siger Susanne Stenholm Bennett, der dog også konstaterer, at man ikke kan tvinge folk til at rydde op. Medarbejdernes tolerance Et meget vigtigt element i at få kontoret til at fungere er at medarbejderne selv udviser tolerance overfor hinandens behov. Hvis to medarbejdere er uenige om eksempelvis, hvor varmt der skal være i deres område af kontoret, så må vi simpelthen trække på deres tolerance. Heldigvis har vi ikke haft konflikter af den slags, men det kan jo være det kommer en dag. Og det er jo ikke alt, der kan løses ved at ændre på de faktuelle forhold, siger Leonardo Santos. Storrumspolitik Det er jo en journalistisk arbejdsplads, hvor der traditionelt set er meget aktivitet. Det skal der være plads til. Derfor har vi også forfattet en storrumspolitik, som skal fungere som en rettesnor for adfærden på kontoret. Men det er ikke alt, man kan lave regler for, tolerance og hensyn overfor hinanden er vigtige, hvis et så stort kontor skal fungere, slutter Susanne Stenholm Bennett. Mobilzoner og støjvægge mellem skrivebordene. Det er bestemt tilladt at: At stå og tale med kolleger sparring er rigtig vigtigt, men udvikler det sig til små møder, så gå i et møderum. At se tv. Når der er store begivenheder væsenlig eller bare topinteressante, så må der gerne køre tv også med lyd fornem hvilket lydniveau, der passer etagen bedst i den konkrete situation. At spise din frokost på din plads, men husk at tage tallerknen ned i kantinen igen. At lufte ud det skal vi gerne gøre minimum en gang om dagen tag gerne initiativ til det, men inddrag dine kolleger i det. Færdselsregler der skal mindske støjen på redaktionen: Undgå at råbe gennem lokalet, gå hen til den person du vil henvende dig til. Bliv ved din plads, når du taler i mobiltelefon eller brug mobilzonerne. Vælg en diskret ringetone til din mobiltelefon og begræns antal ringninger. Undgå at mobiltelefonen ligger ved din plads og ringer, hvis du ikke er der. Hæv ikke stemmen ved telefonsamtaler, brug headset, brug stillerummene også ved små møder. Panelgardiner. 6 Grafisk BAR 33. nummer april 2014 Grafisk BAR 33. nummer april\n5 Nyt i Arbejdsmiljøloven Fysisk og psykisk arbejdsmiljø er blevet ligestillet. Det betyder, at Arbejdstilsynet nu kan give påbud med det samme i forbindelse med problemer inden for psykisk arbejdsmiljø. Af Tine Vorting Kort og godt om den supplerende I 2013 valgte beskæftigelsesminister Mette Frederiksen at opruste indsatsen mod psykisk arbejdsmiljø blandt andet ved at ligestille det psykiske arbejdsmiljø med det fysiske. Ligestillingen blev til en ændring af 1a i Arbejdsmiljøloven. Årsagen til ændringen er, at Arbejdstilsynet tidligere kun kunne give påbud med det samme ved problemer inden for det fysiske arbejdsmiljø som fx støj og ergonomi. Ændringen trådte i kraft den 1. juli 2013, og Arbejdstilsynet kan nu give virksomhederne direkte påbud, når tilsynet konstaterer overtrædelser inden for psykisk arbejdsmiljø. Det betyder, at der ikke længere træffes såkaldte afgørelse om psykisk arbejdsmiljø. Automatik faldet væk Ved en afgørelse om psykisk arbejdsmiljø fik virksomheden tidligere mulighed for at løse problemerne selv ved at forelægge en tids- og handlingsplan for løsningen. Hvis Arbejdstilsynet kunne acceptere planen, fik virksomheden mulighed for selv at løse problemerne inden for en frist. Hvis problemerne herefter ikke var løst, fik virksomheden påbud. Hvis virksomheden ikke indsendte en tids- og handlingsplan eller hvis Arbejdstilsynet vurderede, at virksomheden ikke selv kunne løse problemerne fik virksomheden ligeledes påbud om at løse problemerne. Disse påbud var altid knyttet sammen med rådgivningspligt altså virksomheden skulle kontakte en autoriseret rådgiver for at få hjælp til at løse problemerne. Denne automatik er faldet væk ved ændringen. Ny bekendtgørelse om rådgivningspåbud Ændringen har derfor også betydet at der i 2013 er kommet ny bekendtgørelse vedrørende rådgivningspåbud. Det er nu kun påbud, der vedrører mobning, herunder seksuel chikane, der medfører, at virksomheden også får et rådgivningspåbud. Derudover kan virksomheden fortsat få rådgivningspåbud, hvis tilsynet konstaterer fem overtrædelser af arbejdsmiljøloven ved samme tilsynsbesøg eller række af tilsynsbesøg, samt ved afgivelse af undersøgelsespåbud. TEKSAM-aftalen Inden for industrioverenskomsten behandler man uoverensstemmelser mellem parterne efter en aftale, som kaldes TEKSAM - aftalen, hvor det er muligt at få proceskonsulenter ud fra parterne til at løse uoverensstemmelser i det psykiske arbejdsmiljø (mobning og chikane) på virksomhederne. Hele aftalen kan læses på: uddannelse 8 Grafisk BAR 33. nummer april 2014\n6 indledning Den årlige supplerende uddannelse inden for arbejdsmiljø er et tilbud til medlemmer af AMO og har til formål at sikre, at arbejdsmiljøledere og - repræsentanter har viden og kompetencer inden for arbejdsmiljøet. Hvilken uddannelse man vælger, er op til behovet hos den enkelte virksomhed og det enkelte medlems kompetence. Det kan være alt fra APV til social kapital, kursus hos kursusudbyderen eller fællesseminar på virksomheden. Som en hjælp til de grafiske virksomheder har Grafisk BAR udarbejdet denne pjece, som kort beskriver reglerne vedrørende den supplerende uddannelse, således at du hurtigt kan få et overblik. Vi mener, at det er vigtigt, at alle medlemmer af AMO tilbydes og deltager i de kurser, de har behov for, så de besidder de rette kompetencer til at udføre deres opgave som arbejdsmiljøleder og arbejdsmiljørepræsentant. Som inspiration bringer vi i denne pjece også erfaringer fra grafiske virksomheder. De fortæller, hvordan de har grebet kravet med den supplerende uddannelse an, herunder hvilke kurser de har valgt at deltage i. Brug denne pjece som inspiration til et godt arbejdsmiljø! RegleRne om tilbud om supple- Rende uddannelse Et nyt medlem af AMO skal inden for det første år gennemføre den tre dage lange obligatoriske arbejdsmiljøuddannelse (22 timer). Herefter skal ledere og arbejdsmiljørepræsentanter i AMO årligt tilbydes supplerende uddannelse. Det første år som nyvalgt medlem skal der tilbydes supplerende uddannelse i to dage og herefter 1 ½ dag hvert år herefter, så længe man er medlem af AMO. Det betyder, at et nyvalgt medlem af AMO har ret til i alt fem uddannelsesdage i det første år. EN RÆKKE KURSUSUDBYDERE, HERUN- DER DA OG CEFAL, TILBYDER KUR- SER, RETTET MOD DEN SUPPLERENDE UDDANNELSE. EFTERUDDANNELSE KAN FINDE STED INTERNT I VIRKSOMHEDEN PÅ FORSKELLIG VIS. SE MERE PÅ DA.DK OG CEFAL.DK Selvom det er arbejdsgiveren, der har pligt til at give tilbuddet, bør både arbejdsmiljøledere og - repræsentanter være opmærksomme på, om de får tilbuddet og eventuelt henvende sig til deres arbejdsgiver for at få tilbuddet. KOMPETENCEUDVIKLINGSPLAN Dette er vigtigt, idet mistet uddannelse ikke kan Viden overføres om arbejdsmiljø fra år til og år, kompetencer medmindre inden det er for aftalt området - fx i er en forudsætning for, at der kan være et effektivt samarbejde om arbejdsmiljø i virksomhederne. Derfor er det også et lovkrav fremover, at virksomhederne hvert år drøfter, om en lokalaftale. På arbejdsmiljøledere virksomheder med - og under repræsentanter ti ansatte har og uden nødvendige arbejds- viden om arbejdsmiljø og de rette kompetencer inden for miljøorganisation er der skærpede krav til vidensniveau. området. På baggrund af det skal der udarbejdes en årlig I kompetenceudviklingsplan forbindelse med den årlige for drøftelse, arbejdsledere som - de og repræsentanter i arbejdsmiljøorganisationen. er forpligtet til at gennemføre Planen med kan med de ansatte, fordel tage afsæt i den årlige arbejdsmiljødrøftelse, og det er her, små virksomheder skal virksomheden finde ud af, om de har den fornødne man diskuterer behovet for uddannelse for arbejdsmiljøledere- og og de repræsentanter. rette kompetencer i virksomheden til at gen- viden nemføre de arbejdsmiljøudfordringer, de skal realisere i Kompetenceudviklingsplanen gælder både for de to dages henhold til den årlige plan. Hvis det ikke er tilfældet, er supplerende uddannelse det første år, et medlem af arbejdsmiljøgruppen er forpligtet valgt eller til udpeget enten at og sørge for de for, 1 ½ at dag nøgle- i den virksomheden personer efterfølgende i virksomheden periode, denne opnår er valgt den eller viden, udpeget. der er Planen behov kan enten være én samlet for medlemmerne i arbejdsmiljøorganisationen eller én for hvert medlem. Den skal sikre en løbende opdatering af viden og hermed styrke kompe- for, eller at virksomheden får den fornødne viden udefra. Arbejdsgiveren tencerne hos medlemmerne skal sørge for, af arbejdsmiljøorganisationen. at der stilles den nød- Vigtigst af alt er, at kompetenceudviklingsplanen dækker de vendige tid og de nødvendige midler til rådighed, for at reelle behov arbejdsmiljørepræsentanterne i virksomheden arbejdsmiljøledere har for at kunne udføre og opgaverne arbejdsmiljørepræsentanter og opfylde formålene med kan arbejdsmiljøarbejdet. deltage i den supplerende arbejdsmiljøuddannelse. Desuden skal arbejdsgiveren betale udgifterne til uddan- Kompetenceudviklingsplanen kan fx indeholde: nelserne Emne for og supplerende godtgøre eventuelt uddannelse tab af indtægt som følge af at Baggrund deltage og i uddannelser. formål med uddannelserne Hvem skal have uddannelsen Tidspunkt, uddannelsessted og varighed Hvilke Ansvarlig kursus for skal tilmelding man vælge? Den supplerende uddannelse skal give viden og kompetencer, der er relevante for virksomhedens arbejdsmiljøarbejde. Formålet med den er at sikre, at medlemmer af AMO har de fornødne kvalifikationer til at varetage I KAN FINDE INSPIRATION TIL DEN ÅRLIGE ARderes opgave som arbejdsmiljøleder og arbejdsmil- BEJDSMILJØDRØFTELSE I ARBEJDSTILSYNETS jørepræsentant. VEJLEDNINGVirksomheder er forskellige, og det samme gælder kompetencer hos medlemmer af AMO. At vejledning F.3.1 om Samarbejde om arbejdsmiljø i virksomheder med højst ni ansatte Arbejdsgiveren skal sørge for, at der udarbejdes en kompetenceudviklingsplan At vejledning F.3.2 Samarbejde for den supplerende om arbejds- arbejdsmiljøuddannelse, i virksomheder tager med udgangspunkt ansattei virksomhe- At vejledning F.3.3 om Samarbejde om arbejdsmiljø i virksomheder med mindst 35 ansatte dens arbejdsmiljøbehov. På nogle virksomheder er der måske At brug vejledning for kursus F.3.7 i om konfliktmægling, Arbejdsmiljøuddannelse i andre om håndtering for medlemmer af kemi og af endelig arbejdsmiljøorganisationen har man måske et ønske på en helt tredje virksomhed om at fokusere på social kapital, og hvordan man kan gribe det an i virksomheden. Uddannelsen kan også handle om projektledelse, forhandlingsteknik, ergonomi, strategisk planlægning, kommunikation samt håndtering af stor arbejdsmænge og tidspres, men ikke et kursus i eksempelvis at opstille TILBUD OM SUPPLERENDE UDDANNELSE en maskine. Senest tre måneder efter at et medlem af en arbejdsmiljøgruppe er valgt eller udpeget til arbejdsmiljørepræsentant, Den supplerende uddannelse skal derimod kunne skal personen gennemføre et lovpligtig tre dages kursus i arbejdsmiljø. bruges til at arbejde med eksisterende arbejdsmiljøproblemer og til at forebygge fremtidige. Endelig skal For at styrke viden og kompetencerne inden for arbejdsmiljø uddannelsen være et supplement til den obligatoriske skal arbejdsgiveren herefter hvert eneste år tilbyde arbejdsmiljøledere- uddannelse. og Det repræsentanter er en god idé supplerende at lade virksomhedens uddannelse inden arbejdsmiljøproblemer for arbejdsmiljø. være udgangspunkt for den supplerende uddannelse eller tage udgangspunkt i drøftel- Det første år har man ret til et to dages supplerende uddannelseser i virksomhedens Det betyder, at en APV nyvalgt eller arbejdsmiljørepræsentant årlige drøftelse. har ret til i alt fem uddannelsesdage i det første år som arbejdsmiljørepræsentant, hvoraf tre af dagene anvendes til internt eller eksternt kursus? den obligatoriske arbejdsmiljøuddannelse. Virksomheden kan vælge både eksterne kurser, hvor De medlemmer efterfølgende af AMO år har følger man ret kurser til 1 ½ uden dag om for året. virksom- Hvilke kurser, arbejdsmiljøledere eller repræsentanter skal heden og sammen med andre deltagere eller interne på, aftales efter en kompetenceafklarende samtale med arbejdsgiveren. kurser som fx et Det fælles kan fx seminar være et kursus om et i specifik at håndtere emne store fx arbejdsmængder konflikthåndtering. og tidspres, men ikke et kursus i at opstille en maskine eller have samme indhold som den obligatoriske uddannelse. Den supplerende uddannelse skal derimod kunne Kilde: bruges Arbejdstilsynet at arbejde med eksisterende arbejdsmiljøproblemer og til at forebygge fremtidige. Arbejdsgiveren skal sørge for, at der stilles den nødvendige tid og midler til rådighed, for at arbejdsmiljøledere og repræsentanter kan deltage i den supplerende arbejdsmiljøuddannelse. Desuden skal arbejdsgiveren betale udgifterne til uddannelserne og godtgøre tab af indtægt som følge af at deltage i uddannelser.\n7 At Arbejde systematisk med Arbejdsmiljøet kom i gang det betaler sig! reglerne om kompetenceudvikling reglerne om tilbud om supplerende uddannelse erfaringer fra Andre virksomheder KuRsustypeR FaKta Der er mange virksomheder, der tilbyder kurser til supplerende arbejdsmiljøuddannelse. Det er kurser inden for fx: APV Ergonomi Stress Kemi Kommunikation Social kapital Trivsel Konflikthåndtering Fokus på sikkerhed Forberedelse på Arbejdstilsynets besøg Kilde: Cefal og DA Hvor mange dage varer den supplerende uddannelse? I det første år hvor arbejdsmiljørepræsentanten eller arbejdslederen er valgt eller udpeget skal de tilbydes supplerende uddannelse i to dage. I år to og herefter skal der tilbydes 1,5 dags supplerende uddannelse årligt. De to dage skal være tilbudt og påbegyndt inden for de første ni måneder, efter at den obligatoriske arbejdsmiljøuddannelse er afsluttet. Er uddannelsen opdelt på enkelte dage, skal begge dages kursus være gennemført inden for de første 12 måneder af funktionsperioden. Arbejdsgiveren kan dog kræve, at de gennemføres i sammenhæng. FiRe pjecer om amo Pjecen Kort og godt om den supplerende uddannelse er den fjerde i række af formidlingsmateriale om AMO. De tre andre er henholdsvis: er i godt på vej med jeres arbejdsmiljødrøftelse? fra 2011 er det et lovkrav, at man som amo-medlem gennemfører den supplerende uddannelse? Man har ret men ikke pligt til at gennemføre den supplerende uddannelse. Formålet med den supplerende uddannelse er at sikre løbende målrettet opdatering, som styrker deres kompetencer inden for arbejdsmiljøet. Har i styr på jeres arbejdsmiljøkompetencer? fra amo i praksis en vej til et godt arbejdsmiljø fra skal den supplerende uddannelse godkendes af arbejdstilsynet? Nej. Hverken udbydere eller selve uddannelsen skal godkendes af Arbejdstilsynet. Det er kun udbydere af den obligatoriske uddannelse på tre dage, der skal godkendes. Er I godt på vej med jeres arbejdsmiljøarbejde? Har I styr pȧ jeres arbejdsmiljøkompetencer? AMO i praksis en vej til et godt arbejdsmiljø Her er en oversigt over de nye regler om: Årlig arbejdsmiljødrøftelse KompetenceudviKlingsplan tilbud om supplerende uddannelse Læs i indstikket:\n8 vox pop FORMAND FOR ARBEjDSMIljøUDVAlGET På FyNSKE MEDIER jerk Hammelsvang: Hvordan har I grebet den supplerende uddannelse af AMO folk an? Vi har valgt en løsning, hvor alle 25 medlemmer af AMO tager af sted på kompetencegivende supplerende uddannelse sammen. Vi synes, at det med at en medarbejder tog af sted på det ene, og en anden til noget andet, blev for sporadisk, og den viden de enkelte fik, Hvilke kurser har I valgt? Det har eksempelvis været stresshåndtering det ene år. Og så har det været et kursus i håndtering af besøg fra Arbejdstilsynet. Alt det med at få APV-papirerne i orden og få styr på handleplanerne. Og så har vi haft et kursus i at håndtere sygemeldinger med alt, hvad det indebærer af sygefraværssamtaler. I den forbindelse udarbejdede vi et også et faktablad, indeholdende lovkrav som blandt andet sygefraværssamtale og mulighedserklæring. Retningslinjer som er til megen ARBEjDSMIljølEDER SCHUR PACK DENMARK georg juelsgaard: Hvordan har I grebet den supplerende uddannelse af AMO folk an? Hele arbejdsmiljøorganisationen mødes, og så bliver vi enige om, hvilke kurser vi ønsker at tage på. Vi tager alle sammen af sted på det samme, fordi vi oplever, at det styrker os, at vi har den samme viden alle sammen. Hvilke kurser har I valgt? Sidste år var vi af sted på et kursus i konflikthåndtering. Vi har også været af sted på et kursus i, hvordan man foretager en sikkerhedsrundering. I år har jeg tænkt mig at foreslå, at vi tager på et virksomhedsbesøg hos et andet firma, der også arbejder indenfor vores område og ser og hører, hvordan de arbejder med sikkerhed. Man får rigtig meget viden og inspiration af at udveksle erfaringer med andre. blev ikke fælles viden. Derfor har vi de sidste tre år gavn for den enkelte i forhold til sygdom af enhver art. valgt at tage af sted sammen. Vi finder også ud af, hvad Den løsning fungerer rigtig godt for os. Vi får en fælles vi har brug for input til sammen. viden, som danner udgangspunkt for debat. ARBEjDSMIljøREPRæSENTANT I SCANPRINT A/S inge-britt vestbjerg: Hvilke kurser har I valgt? Indtil videre har vi været på kurser i konflikthåndtering, CHEF FOR CENTRUM GRAFISK FæRDIGGøRElSE A/S gitte j. amby: Hvordan har I grebet den supplerende uddannelse af AMO folk an? ja, det er et godt spørgsmål. Men i forbindelse med den årlige arbejdsmiljødrøftelse fastlægger vi et team for årets arbejde. I år er det EGA og rotation. Vores AMO folk ønsker uddannelse indenfor det tema, men vi (de) har rigtig svært ved at finde relevante kurser, fordi de gerne vil have noget, der er målrettet fx industri. De kurser vi kan finde, er meget brede eller sigter på kontor/computerarbejde. Hvilke kurser har I valgt? Vi har ikke lagt den endelige plan endnu, men det bedste bud lige nu er at bruge vores hus fysioterapeut han har allerede deltaget i et af vores møder. Hvordan har I grebet den supplerende uddannelse af AMO folk an? I forbindelse med vores årlige arbejdsmiljødrøftelser opfordrer vi alle arbejdsmiljørepræsentanter til at komme med forslag til relevant uddannelse. Og det gør de så. Faktisk er der frit valg i forhold til, hvilke kurser folk ønsker at tage af sted på. jeg har selv lige været af sted på et kursus i konflikthåndtering. Den svære samtale, stresshåndtering og forebyggelse af arbejdsulykker. HEAlTH AND SAFETy MANAGER FOR SMURFIT KAPPA niels lynggaard: Hvordan har I grebet den supplerende uddannelse af AMO folk an? Vi har ladet det være op til de enkelte at vælge, hvad de oplevede, var relevant. Så de er selv kommet med forslag. Hvilke kurser har I valgt? For det meste har folk valgt kurser i noget, der var direkte relevant i forhold til en konkret situation, de stod i på arbejdspladsen. Eksempelvis har det været kurser i maskinsikkerhed og i sikkerhed og regler i forbindelse med maskinsammenbygning. Derudover har flere valgt at tage på faglige kurser i 3F regi. ARBEjDSMIljøREPRæSENTANT I DS SMITH PACKAGING ninus seistrup: Hvordan har I grebet den supplerende uddannelse af AMO folk an? Vi valgte at arrangere et to dages møde i Horsens, hvor alle AMO folk deltog. På mødet var der forskellige temaer, hvor man kunne arbejde nærmere med et specifikt område. Hvilke kurser har I valgt? Det overordnede tema for de to mødedage var psykisk arbejdsmiljø med alt, hvad det indebærer. Og årsagen til det var, at vi netop har formuleret en trivsels- og stresspolitik på vores arbejdsplads, og derfor var det et område, som vi var interesserede i.\n9 DM i Skills en kæmpe succes Rekordbesøg på årets DM i Skills. Grafisk BAR deltog i Arbejdsmiljøbaren. Tekst: Af Palle Larsen Fotos: Grafisk BAR Tusindvis af besøgende, herunder en stor del folkeskoleelever fra hele landet, valfartede i dagene januar 2014 til Gigantium i Aalborg for at opleve DM i Skills, der blev åbnet af statsminister Helle Thorning-Schmidt. Her kunne de unge helt konkret opleve, hvad man arbejder med som for eksempel grafisk tekniker, teknisk isolatør, industritekniker, tømrer, frisør, elektriker og maskinsnedker. I alt mennesker besøgte mesterskabet over de tre dage, og det var ny publikumsrekord for DM i Skills, mens knap besøgte konkurrencen sidste år i Aarhus. 16 Grafisk BAR 33. nummer april 2014 Grafisk BAR 323. nummer april\n10 Oplæg på AM:2013 Præmier for arbejdsmiljøet Efter tre dages fokuseret og hårdt arbejde blev 37 vindere lørdag den 25. januar kåret ved en festlig afslutning. I forbindelse med arrangementet blev de forskellige lærlinge indenfor byggefagene også præmieret for at have øje på arbejdsmiljøet under konkurrencerne, og præmierne blev under stor festivitas overrakt af direktør i Arbejdstilsynet Jens Jensen. Det er fjerde gang, der bliver afholdt DM i Skills. Målet med mesterskabet er at vise, hvad de forskellige uddannelser indeholder og derved få flere unge til at vælge en erhvervsuddannelse direkte fra folkeskolen, fra efterskole, fra produktionsskole eller hvor de unge ellers kommer fra. Det er vigtigt, at skoleeleverne fra de forskellige steder og deres forældre opdager, hvor mange muligheder erhvervsuddannelserne rummer både når det gælder fag, jobmuligheder og muligheder for videreuddannelse besøg i baren Enkelte af Branchearbejdsmiljørådene, herunder Grafisk BAR, deltog i samarbejde med Videncenter for Arbejdsmiljø i Arbejdsmiljøbaren endnu engang. I løbet af de tre dage besøgte over 2000 unge baren og fik en tår sodavand, mens de fik en snak om vigtigheden i at have et godt arbejdsmiljø, både når de debuterer på arbejdsmarkedet og også gennem resten af arbejdslivet. 29 fag var med i selve konkurrencen de øvrige fag var til mesterskabet som demonstrationsfag. DM i Skills 2015 bliver holdt i Bella Center i København den januar med Region Hovedstaden og Københavns Kommune som værter. Forskning i både nye og klassiske arbejdsmiljøproblemer Med de mange udfordringer på arbejdsmiljøområdet har forskere og arbejdsmiljøfolk brug for hinanden, sagde Inger Schaumburg, direktør for Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø. Af Tine Vorting og Mogens Nies Foto: Søren Svendsen og IStock Vi har et fælles ansvar for at skabe et godt arbejdsmiljø, og derfor skal forskere og arbejdsmiljøprofessionelle arbejde tæt sammen, forklarede Inger Schaumburg på arbejdsmiljøkonferencen AM:2013 i Nyborg i november. I sit oplæg fokuserede direktøren for Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø først på nødvendigheden af at opretholde en tilstrækkelig arbejdsstyrke de kommende år. Selv om det ikke kan ses på længden af arbejdsløshedskøen, efterspørges der i disse år en større arbejdsstyrke. Samtidig skal vi blive længere på arbejdsmarkedet. For at opfylde kravet må man se på yderpunkterne i arbejdsstyrken nemlig de unge og de ældre. være lige store. Halvdelen af befolkningen vil være mere end 50 år, hvor det i dag kun er på ca. 23 procent. Dette er tal gælder for hele EU. Det betyder, at den enkelte må blive længere på arbejdsmarkedet end i dag. Da man ved, at muskelstyrken falder allerede fra 40-års alderen, må arbejdspladserne tage hensyn til folks fysiske kapacitet i fremtiden, pointerede Inger Schaumburg. Tidlige tilbagetrækning Helbredsproblemer er i dag en væsentlig årsag til, at folk forlader arbejdsmarkedet. Ansatte i jobgrupper med hårdt fysisk arbejde planlægger at trække sig tidligt fra arbejdsmar- Unge og ældre I forhold til de unge lagde Inger Schaumburg op til, at opmærksomheden og indsatsen øges, fordi de unge på år er mere udsatte for ulykker og ofte har et dårligere fysisk arbejdsmiljø end andre. Det samme gælder det psykiske arbejdsmiljø. Den ældre del af arbejdsstyrken vokser frem mod 2050, og aldersgrupperne på år og år forudses at Inger Schaumburg, direktør for det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø 18 Grafisk BAR 33. nummer april 2014 Grafisk BAR 33. nummer april\n11 kedet. Men ved reduceret arbejdsmængde og arbejdspres, større udfordringer i arbejdsindhold, bedre rehabiliteringsmuligheder, bedre ledelse og et bedre arbejdsmiljø, kan man få folk med hårdt fysisk arbejde til at blive længere på arbejdsmarkedet, forklarede Inger Schaumburg. I det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø vil man derfor øge forskningen på sammenhængene mellem arbejdsmiljøfaktorer og individuel fysisk og psykisk kapacitet. Det gælder også betydningen af organisatoriske ressourcer (fx social kapital og rummelighed) og på effekter af konkrete arbejdspladsindsatser (fx seniorsamtaler, tilpasning af arbejdets indhold og arbejdstid m.m.). Mere rummelighed Inger Schaumburg kom i sit indlæg også ind på begrebet rummelighed, især for de kronisk syge, som kan have svært ved at bevare deres tilknytning til arbejdsmarkedet. Der er for lidt viden om, hvorfor, og det er derfor intentionen at få mere kendskab til virksomhedernes, kollegernes og de syges behov - og i særlig grad hvad virksomhederne kan gøre for at øge rummeligheden på deres virksomheder. Fx i form af ændringer i arbejdet, særlige hjælpemidler, ændringer i arbejdstid og opmærksomhed og hjælp fra kolleger. Indlægget gav indtryk af en ny forskningsstrategi, som balancerer forebyggelse mellem jobkrav og individuel kapacitet, mellem fokus på nye og klassiske problemstillinger samt på forskning, der kombinerer beskæftigelsespolitik og de ansattes livskvalitet. Besvær i muskler og led Smerter i muskler og led er den mest dominerende arbejdsbetingede lidelse i EU - og samtidig en væsentlig årsag til sygefravær og arbejdsophør. Det gælder også i Danmark. hvor der stadig er meget at gøre med at løse de ergonomiske udfordringer. Disse problemer er langt fra løst. Der skal forskes inden for: Hvor meget er for meget? Hvornår bliver den fysiske belastning en risiko. Interaktionen mellem fysiske, psykosociale og organisatoriske risikofaktorer. Hvad er de specifikke risikofaktorer vi skal være opmærksomme på. Vurderingsværktøjer og målemetoder. Interventioner som både virker og er omkostningseffektive. Psykisk arbejdsmiljø Det psykiske arbejdsmiljø er en kompleks størrelse. Forskningsindsatsen vil de kommende år inden for det psykiske område koncentrere sig om at få mere viden om sammenhængen mellem påvirkninger og de enkeltes helbred. Der skal forskes inden for: Nye teknologier Der er en udvikling i gang, hvor intelligente teknologier vinder frem. Det gælder fx robotteknologien, som også bruges flere steder i den grafiske branche. Men også førerløse transportmidler og overvågningsteknologi anvendes. Der skal forskes i, hvordan det indvirker på det fysiske og psykiske arbejdsmiljø. Nano Stigningen i antallet af produkter der indeholder nanomaterialer, stiger eksplosivt. Sideløbende med det stiger antallet af personer, der arbejder med materialerne. Der er stort behov for at få mere at vide om en eventuel sammenhæng mellem udsættelse og risiko for sygdom. Udsættelse for kulstofnanorør har vist alvorlige helbredseffekter i forsøgsdyr. Betydning af store forandringer. Betydning af individuelle ressourcer og egenskaber. Betydning af organisatoriske ressourcer, arbejdsorganisering og ledelse. Betydning af teknologianvendelse og ansættelsesformer. Betydning for hele arbejdslivet Sammenhæng med somatisk sygdom. Også de arbejdsmiljøfaktorer der ligger i social kapital - tillid, retfærdighed og samarbejdsevne - indgår i forskningsprogrammet. SIKKERHEDSKULTUR Under hovedoverskriften ulykker lå kodeordet sikkerhedskultur, som primært instrument til at forebygge ulykker. Arbejdsulykker er stadig et stort problem i mange brancher, og i den grafiske branche er der stadig brug for at sætte ind, selv om antallet af ulykker er faldet de seneste år. Den viden vi har i dag peger på en meget begrænset effekt af kampagner, der skal påvirke holdninger og adfærd. Det der virker, er tiltag, som direkte gør det umuligt at komme til skade kombineret med en fælles sikkerhedskultur på virksomhederne. Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø vil på dette område undersøge nærmere, hvilke faktorer og betingelser der medvirker til en positiv sikkerhedskultur i virksomheder af forskellig størrelse (eksempelvis regulering, social ansvarlighed, ledelsesengagement, sikkerhedsklima). Forskningen skal også omfatte de klassiske arbejdsmiljøproblemer inden for kemi, støv og aerosoler, støj og indeklima. 20 Grafisk BAR 33. nummer april 2014 Grafisk BAR 33. nummer april\n12 Oplæg på AM:2013 Hvis bygningen var en AIRBUS Det var ikke sket, hvis bygningen havde været en AIRBUS. Den bliver serviceret hver gang, den har været i luften. Computeren der styrer det hele, er toptunet, for konsekvensen af fejl på den, er ikke til at bære De ansatte skal have det bedst mulige indeklima, når de er på arbejde. Så præsterer de mere, hvilket har indflydelse på produktiviteten, siger Kasper Lynge, Sektionsleder i Bæredygtigt Byggeri, Teknologisk Institut. produktivitet, fordi et godt indeklima påvirker produktiviteten i en positiv retning. Set på bundlinjen viser undersøgelser, at forbedringen ved at investere i det gode indeklima, giver en forbedring på 1-4% af de samlede lønudgifter. Af Mogens Nies og Tine Vorting Foto: Istock Hvis det var en AIRBUS De seneste årtier har der været stigende krav til byggeri. Virksomheder vil have bygninger med et lavt energiforbrug, et godt indeklima, bæredygtige Vi har lært så meget om byggeri de sidste 200 år, så hvorfor fungerer bygningerne ikke optimalt i dag?, spurgte Kasper Lynge forsamlingen, da han indledte sin workshop på Arbejdsmiljøkonferencen AM 2013 i Nyborg i november. Her talte han om, hvordan et godt indeklima som temperatur, lysforhold, luftkvalitet og akustik kan have positiv indflydelse på bundlinjen. Kasper Lynge er civilingeniør og ansat som Sektionsleder i Bæredygtigt Byggeri hos Teknologisk Institut. I følge Kasper Lynge prioriteres ressourcerne forkert. Når der bygges huse og indrettes arbejdspladser er opmærksomheden primært rettet mod prisen på opførelsen af byggeriet. Det mener Kasper Lynge er et for kortsigtet perspektiv. For det koster fem gange så meget at drive og vedligeholde bygningen i dens levetid, som det koster at opføre den. Ser man på det langsigtede perspektiv og på værdien af det, der skabes i bygningen på samme tid, er det 250 gange det, det koster at opføre bygningen, sagde han. Påvirker produktiviteten Kasper Lynge har undersøgt, hvordan indeklimaet påvirker medarbejdernes præstationer og produktivitet. Han har især set på betydningen af temperatur og luftkvalitet ved administrative opgaver og kontorarbejde. I den grafiske branche er det fx grafisk arbejde og journalistarbejde. Hans undersøgelser viser, at indeklimaet påvirker vores trivsel, livskvalitet og materialer og f leksibilitet. Det giver ifølge Kasper Lynge f lere udfordringer. Efterhånden er der godt styr på det ventilation, solafskærmning og belysning, men samspillet mellem de enkelte dele har vi ikke styr på. Kasper Lynge opfordrede til, at virksomhederne spørger brugerne om, hvad de synes om de fysiske rammer. Det er hans erfaring, at det sker for sjældent. Nogen er ligefrem bange for at spørge brugerne, sagde han. Det var ikke sket, hvis bygningen havde været en AIRBUS. Den bliver serviceret hver gang, den har været i luften. Computeren der styrer det hele, er toptunet, for konsekvensen af fejl på den, er ikke til at bære, sagde Kasper Lynge og fortsatte: APV kan være en god metode. Men der skal spørges mere målrettet ind til indeklimaet. Her er screening af indeklimaet ifølge Kaster Lynge en god idé, fordi det kan være med til, at man pejler sig ind på, at vi ikke skal skyde med spredehagl men fokusere på nogle områder. I betragtning af den værdi der bliver skabt i vores bygninger, kan det godt være, at man bør fokusere på at gennemgå en bygning lidt oftere og på en mere struktureret måde. Konsekvensen er ikke, at vores bygninger dratter ned, men at de fungerer mere optimalt. Så de kan gøres klogere eller bruges mere smart. For det er et spørgsmål om at bruge pengene de rigtige steder. Ikke at spørge brugerne er at sætte kikkerten for det blinde øje, advarede han og sagde, at man skal tage i betragtning, at det er kernekompetencen, der opholder sig i lokalerne. De er der for at lave et stykke arbejde, og derfor skal de være med til at finde løsninger. Fordele ved et godt indeklima Læs mere om indeklima på: Arbejdstilsynets vejledning At-vejledning A Nedsat sygefravær Færre klager fra driftsfolk Højere omsætning Bedre image Skoleelever påvirkes af dårligt indeklima I Søndagsavisen november 2013 kan man læse om en undersøgelse fra DTU og Center for Indeklima og Energi, der viser, at luftkvaliteten i skolerne har betydning for, hvordan børn klarer sig i skolen. Undersøgelsen viser, at elever på skoler, med dårligt indeklima klarer sig dårligere i nationale tests, end børn på skoler som har et godt indeklima. Forskelle ligger på 1,5 procentpoint. 22 Grafisk BAR 33. nummer april 2014 Grafisk BAR 33. nummer april\n13 Kort og godt Er I godt på vej med jeres arbejdsmiljøarbejde? Er I godt på vej med jeres Denne 4-siders pjece fra Grafisk BAR giver en oversigt over de nye regler vedrørende årlig arbejdsmiljødrøftelse, kompetenceudviklingsplan og tilbud om supplerende uddannelse. Udgivet i Har I styr pȧ jeres arbejdsmiljøarbejde? arbejdsmiljøkompetencer? Læs i indstikket: At Arbejde systematisk med Arbejdsmiljøet kom i gang det betaler sig! reglerne om kompetenceudvikling reglerne om tilbud om supplerende uddannelse erfaringer fra Andre virksomheder Har I styr på jeres kompetenceudvikling? Her er en oversigt over de nye regler om: Årlig arbejdsmiljødrøftelse KompetenceudviKlingsplan tilbud om supplerende uddannelse Grafisk BARs 8-siders pjece om kompetenceudvikling giver en oversigt over de nye regler vedrørende kompetenceudviklingsplan og tilbud om supplerende uddannelse. Udgivet i AMO i praksis en vej til et godt arbejdsmiljø AMO i praksis - en vej til et godt arbejdsmiljø Udover en beskrivelse af de nye regler indeholder denne 12-siders pjece interviews med AMO-medlemmer i grafiske virksomheder. De fortæller, hvordan de har arbejdet med arbejdsmiljødrøftelse, kompetenceudvikling og APV. Udgivet i Kort og godt om den supplerende uddannelse Kort og godt om den supplerende uddannelse Denne 8-siders pjece fra Grafisk BAR går i dybden med reglerne inden for supplerende uddannelse og har interviewet en række AMO-medlemmer for at høre, hvilken slags supplerende uddannelse, de har været igennem. Udgivet i Alt om kemi Grafisk BAR har udviklet et alfabetisk opdelt kemileksikon med nyttige informationer, gode huskeråd og vejledninger til dig, som arbejder med kemi i hverdagen. Klik på tastaturet for at læse om de forskellige emner i kemileksikonet som fx Kationistiske farver- og lakker, grænseværdi og hybridfarver, substitution og udsugning og ætsning og åndedrætsbesvær. Kemileksikonet består af i alt 101 forskellige emner.


Artikler - Alt om Madrid - 4\n1 - 10: Nyeste Artikler\n( > Artikler)\n(Seværdighed) (Fodbold) (Sport)\nReal Madrid Club de Fútbol er en spansk fodboldklub, stiftet 6. marts 1902 som Madrid Foot Ball Club. Klubben kendes i daglig tale oftest som Real Madrid. 29. juni 1920 gav kong Alfonso 13. klubben lov til at kalde sig 'kongelig', og siden da...\n(Kollektiv Trafik) (Transport)\nMadrids metro består af 16 linjer, som dækker byen og dens forstæder fint og den kører alle dage mellem 06:00 og 02:00. Busnettet EMT består af flere hundrede linjer, bl.a. en “cirkelrute”, hvor busserne er mær...\nI Spanien hedder et apotek farmacia. Har du brug for et døgnåbent apotek, så er 2 her. Farmacia Lastra Adresse: C/Conde de Peñalver 27 Telefon: +34 914 024 272 Internet: www.farmalastra.com Farmacia Central Adresse: Pase...


Sommerhus - 18 personer - Fyrrehaven - Fjellerup - 8585 - Glesborg - 090-51666 - Feline Holidays\nSommerhus - 18 personer - Fyrrehaven - Fjellerup - 8585 - Glesborg\nEmne nr.: 090-51666\nFra DKK 8.440,-\nSommerhus med swimmingpool, spabad og sauna ca. 600 m fra vandet i Fjellerup Strand. Husets poolafdeling indeholder både stor swimmingpool, vandrutschebane, svømmetræner, stort indbygget standvandsspabad og sauna med plads til 4-6 personer. Swimmingpoolen er på 18 m² og med rutschebane til børnene. Der er også svømmetræner, så hele ugen kan I forbedre konditionen med daglige svømmetag kombineret med ren afslapning i spabadet og saunaen, som befinder sig i poolrummet. I aktivitetsrummet kan der spilles billard, elektronisk dart og bordtennis.\nPersonligt indrettet med moderne møblering. I det gennemtænkte køkken er der stort køleskab, fryseskab og opvaskemaskine. Den knitrende ild fra brændeovnen kan nydes indendørs til samvær. Der er flere tv i forskellige afdelinger samt PlayStation4 og dvd-afspiller.\nHuset er yderst rummeligt og veldimensioneret og bygget op omkring to separate soveafdelinger. Hver afdeling har et badeværelse og ekstra badeværelse i forbindelse med poolafdelingen. I alt tre badeværelser, der selvfølgelig alle har gulvvarme. Huset opvarmes i øvrigt med jordvarme.\nSpise/opholdsrum er smagfuldt indrettet med stereoanlæg med cd-afspiller, fladskærms-tv, dvd-afspiller, høj barnestol, sofaafdeling og brændeovn. Huset har 7 soveværelser. Alle værelser med dobbeltsenge har boksmadrasser. Derudover stor og rummelig sovehems.\n7 Soverum: (1DS)+(1DS)+(2S)+(2S)+(2S)+(2S)+(2S)\nOg: Terrasse, standvand whirlpool og pool, jordvarme, legeredskaber, havegrill, naturgrund 2367 m2, moderne møblering, sommerhusområde, ikke-ryger hus\nVarighed - 2 overnatninger3 overnatninger4 overnatninger5 overnatninger6 overnatninger1 uge8 overnatninger9 overnatninger10 overnatninger11 overnatninger12 overnatninger13 overnatninger2 uger15 overnatninger16 overnatninger17 overnatninger18 overnatninger19 overnatninger3 uger4 uger5 uger


pighvar.dk | Side 3 af 4 | Glæden ved lystfiskeri\nOfficiel plakat DM Open i Pighvar fiskeri 2018\nDM Open i Pighvar fiskeri 2018. Lørdag 12. maj 2018 afholdes for tredie år i træk konkurrence i at fange Pighvar på Vejers Strand . En fiskekonkurrence med tradition for godt vejr, hygge og flotte fisk.\nDer kan kun opfordres til til at deltage, eller kikke forbi, det bliver godt.\nSeneste tilmelding for deltagelse i konkurrencen 4. maj 2018\nDM i Pighvarfiskeri 2017, det var hyggeligt.\nTilbagemelding fra et veloverstået DM i Pighvar: det var fantastisk. Vi fik ingen præmier, men vi fik oplevelser og Pighvar på menuen. Tak for et godt arrangement. 2. år så er det næsten en tradition, vejret har begge år været smukt, hold endelig fast i den del af traditionen også.\nSet med en deltagers øjne, så alt ud til at klappe flot. Sidste år, og igen i år opfordrede arrangørerne deltagerne til at komme med input og ideer til forbedringer.\nDer skal ingen tvivl være om at første år var særdeles vellykket, så de fleste tilbagemeldinger derfra var småjusteringer og praktiske detaljer. Et af de større ønsker var at gøre arrangementet til et tilbagevendende og ‘rigtig’ DM\nGrej til Pighvar, der ‘skal’ med til “DM Open i Pighvarfiskeri 2017”*\nADVARSEL: Grej til Pighvar – det kammer helt over, og det er især mig (Flemming) der slet ikke kan få grej nok. Måske er det spænding op til Pighvar konkurrencen?\nDet viser sig (selvfølgelig) at langt mindre grej kan gøre det.\nDet giver bare mere fiske tid, ro og fornemmelse af hvad der virker, når der ikke ‘skal’ skiftes forfang konstant 😉\nEksperimenter og test, skal der være plads, og ro til.\nHvad skal der pakkes af grej til pighvar?\nEr der noget vi bør satse på i år?\nFindes “det sikre grej” til pighvar?\nSpørgsmålene kan nemt stå i kø, når fisketasken skal pakkes til sæson start. Det er så ærgerlig, at det der kunne virke godt, ligger hjemme og du står i Vejers.\nDM i Pighvar på Vejers Strand (9)


OnePlus 3T / 3 - 4smarts Second Glass - Hærdet Glas Beskyttelsesfilm | MOBILCOVERS.DK\nOnePlus 3T / 3 - 4smarts Second Glass - Hærdet Glas Beskyttelsesfilm\n0,3 mm. tyndt hærdet glas til OnePlus 3T / 3, der beskytter mod ridser og absorberer stød ved tab af din OnePlus 3T / 3. Det gode materiale giver en let og præcis montering af det hærdede glas på OnePlus 3T / 3.\nDette "panser-glas" til OnePlus 3T / 3 har hårdhed på 9H, hvilket er det stærkeste på markedet. Yderligere har det hærdede glas en anti-fingeraftryk belægning der modstår olie, støv og snavs.\nGlasset har heller ingen indflydelse på brugen af touch-skærmen - her vil der ikke være nogen forskel. Kan bruges med alle covers og etuier! Når det engang skal tages af, efterlader det heller ingen mærker på skærmen. Hvis din OnePlus 3T / 3 bliver tabt, tager beskyttelsesfilmen så meget af slaget som muligt, så der er størst chance for at den rigtige skærm ikke går i stykker, men kun beskyttelses-glasset og så sparer du dermed den dyre reparation . Dette hærdede glas til OnePlus 3T / 3 sikrer LCD-skærmen mod stød og ridser forårsaget af skarpe genstande såsom knive, nøgler og værktøjer.\nPakken indeholder:4smarts skærmbeskytter lavet af hærdet glasRengøringskludMikrofiberkludSelvklæbende film til fjernelse af støvMonterings vejledningBrugsanvisning: KLIK HER for guide til installationBemærk: Da skærmen på OnePlus 3T / 3 buer langs kanten, vil beskyttelsesglasset stoppe ca. 3 millimeter fra kanten, da beskyttelsesglas kun kan påsættes plane skærme. OBS: Glasset er IKKE som på billedet. Det er et universalt billede 4smarts bruger til alle deres modeller.\nBrand: 4smartsEAN: 4250774917608


Ifølge Sky Sports er Theo Walcott på vej til at skifte Everton ud med et lejeophold hos Southampton.\nTheo Walcott er ikke længere en del af planerne hos Everton, som i denne sæson har fået en god start i Premier League, og derfor skulle Walcott angiveligt være på vej tilbage til sin barndomsklub.\nSky Sports skriver, at Theo Walcott snart har en aftale på plads med Southampton, som han repræsenterede fra 2000 til 2006, hvor han skiftede til Arsenal. Everton og Southampton skulle have en lejeaftale på plads, hvor de hver især betaler 50 procent af Walcotts løn.\nTheo Walcotts spilletid i Merseyside-klubben er blevet gevaldigt mindre siden Carlo Ancelotti overtog manager-posten. I sidste sæson blev det blot til 25 kampe, og i denne sæson har han kun fået 12 minutters spilletid fordelt på fire kampe i Premier League.\n31-årige Theo Walcott har kontrakt med Everton til næste sommer, og det kan derfor godt tyde på, at englænderen har spillet sin sidste kamp for klubben. I alt er det blevet til 85 kampe med 11 mål og ni assist siden, han kom til klubben i 2017.