Søværnet TEMA: Den gode historie Far til fire på langfart del 2 Nye anbefalinger til fysikken for sejlende personel - PDF\nSøværnet TEMA: Den gode historie Far til fire på langfart del 2 Nye anbefalinger til fysikken for sejlende personel\nDownload "Søværnet TEMA: Den gode historie Far til fire på langfart del 2 Nye anbefalinger til fysikken for sejlende personel"\n1 NR ÅRGANG OKTOBER 2009 Søværnet TEMA: Den gode historie Far til fire på langfart del 2 Nye anbefalinger til fysikken for sejlende personel\n2 TEMA: Den gode historie Ana fandt en ny hylde i Søværnet Lidt tættere på drømmearbejdspladsen Obligatorisk FUT giver resultater København var lidt for langt væk ANDET: Miljøskibe flyttet nordenfjords Et trin op ad ansvarsstigen En helt anden slags varme Far til fire på langfart del 2 Havmiljøvogtere så oliesynder Ubåden, der kom op til overfladen Meteorolog med Søværnet i Grønland Nye anbefalinger til fysikken for sejlende personel Notitser SØVÆRNET Udgiver: Søværnets Operative Kommando Sødalsparken Brabrand Ansvarshavende redaktør: Kommandørkaptajn Mikael Anker Jensen Bill Redaktør: Pernille Kroer Telefon ; Øvrig redaktion: Lisbeth Rinda Torp Artikler til bladet: Redaktionen forbeholder sig ret til at redigere indsendte artikler. Redaktionen belutter, om indsendte artikler optages i bladet.\n3 Mellem to forlig De seneste ugers voldsomme blæst om Forsvarets ledelse, foranlediget af håndteringen af sagen om bogen Jæger i krig, er både trist og ærgerlig. Først og fremmest fordi den negative omtale af en enkelt sag flytter fokus fra den store og dygtige indsats for Danmark, som Forsvarets medarbejdere hver dag yder både herhjemme og ude omkring i verdens brændpunkter. Det er kun få måneder siden, at der blev indgået en historisk bred politisk aftale om rammerne for Forsvarets virke i de kommende fire år. Med det nye forsvarsforlig for fortsætter vi den udvikling, som vi satte i gang i indeværende forligsperiode. Lige nu er vi ved at lukke og slukke efter det gamle forlig. Samtidig forbereder vi os på, hvordan vi skal gennemføre de tiltag, som rammerne i det nye forsvarsforlig lægger op til. Begge opgaver kræver, at vi hugger en hæl og klipper en tå. Men vi får også tilført nye ressourcer, der ikke mindst er dimensioneret efter et øget engagement i internationale operationer. I indeværende forligsperiode, der slutter den 31. december, har Forsvaret på en række driftsområder brugt flere penge end bevilget. Det har der været gode grunde til. Ikke mindst vores danske soldaters enestående indsats i krigen i Afghanistan kræver, at vi til stadighed stiller det nødvendige materiel til rådighed. Men når vi samlet i Forsvaret har brugt flere penge, end vi har budgetteret med, må vi spare andre steder, hvis vi skal overholde finanslovsbevillingen. I bestræbelserne på at skabe overensstemmelse mellem de økonomiske rammer og planlagte aktiviteter har Forsvaret derfor gennemført flere sparerunder i løbet af For søværnets vedkommende har jeg i den forbindelse fundet det vigtigt at prioritere ressourcer til sejlads og løsning af de operative opgaver i resten af Samtidig er det nødvendigt, at alle i søværnet så vidt muligt afspadserer opsparet frihed og holder sig inden for den normerede arbejdstid. Ganske enkelt fordi vi i resten af 2009 skal spare så mange penge som muligt på at udbetale betalbar frihed. Derfor håber jeg på alles forståelse for, at udbetalingen af blandt andet merarbejde udskydes kortvarigt til 2010 i de tilfælde, hvor det ikke er muligt at afspadsere den optjente frihed i Når det drejer sig om det nye forsvarsforlig og konsekvenserne for søværnet, må jeg konstatere, at der er lagt op til en bred rammeaftale, der udstikker en kurs. Konsekvenserne vil i hovedsagen først blive endeligt kendt, når de enkelte værn kommer med konkrete planer for at gennemføre de tiltag, der ligger i forligsrammen. Det betyder, at vi nu er gået i gang med at analysere og udarbejde planer for, hvordan vi inden for bevillingerne skal gennemføre de tiltag, som forliget lægger op til. Ifølge tidsplanen skal niveau II myndighederne senest i slutningen af februar 2010 have udarbejdet deres planer, som herefter skal koordineres og godkendes. Herefter skal niveau II myndighederne tilpasse planerne. Derfor kender vi først det nye forsvarsforligs helt nøjagtige konsekvenser for søværnet i starten af april Én ting tør jeg dog godt melde ud allerede nu: der er store politiske forventninger til, at søværnet i den kommende forligsperiode yder en stadig betydende sikkerhedspolitisk indsats inden for rigsfællesskabet og i verdens brændpunkter. Med venlig hilsen Nils Wang 3\n4 TEKST OG FOTO: LISBETH RINDA TORP, JOURNALISTORAKTIKANT, SOK TEMA: Den gode historie På rette hylde: 26-årige Ana T. B. Aagaard valgte i første omgang den forkerte uddannelse. Men med hjælp fra banjermesteren i 2. Eskadre banjemesteren skiftede hun uddannelse. Nu er hun kommet på den rette hylde som IT-skriver og arbejder fortsat i 2. Eskadre.. 4\n5 DEN GODE HISTORIE Sidste år blev alle medarbejdere i Søværnet præsenteret for Søværnets nye mission, vision og strategi. Omtrent samtidig lancerede Forsvaret et nyt ledelsesgrundlag, der er baseret på teorien om anerkendende ledelse. Det nye ledelsesgrundlag falder rigtigt godt i tråd med Søværnets mission, vision og strategi, og arbejdet med at indføre begge dele er i fuld gang i Søværnets myndigheder. DEN GODE HISTORIE Et vigtigt mål Søværnets mission, vision og strategi og for den anerkendende ledelse er at skabe en arbejdsplads, som alle med- arbejdere er stolte af at være en del af, og hvor alle trives. Temaet i denne udgave af SØ- VÆRNET er DEN GODE HISTORIE. Temaet handler netop om alle de gode initiativer, der er sat i gang rundt om i Søværnet for, at Søværnets er en arbejdsplads, hvor arbejdsglæde og stolthed trives. Ana fandt en ny hylde i Søværnet Ana Theresa Blanco Aagaard på 26 år er uddannet marinekonstabel med speciale i kampinformation. Efter uddannelsen og et togt til Libanon stod det klart for hende, at hun havde valgt forkert retning. I dag er hun stadig i Søværnet, men nu som IT-skriver. Efter at have prøvet sig både som balletdanser, i tøjbranchen og bag et skrivebord, blev 26-årige Ana T. B. Aagaard i februar 2008 marinekonstabel med speciale i kampinformation. Hun kom med det samme ud at sejle, men der gik ikke lang tid, før hun indså,at hun havde valgt den helt forkerte uddannelse. I dag er hun stadig i 2. Eskadre, men det mørke operationsrum er skiftet ud med en et lyst kontorlokale. Jeg sejlede med PETER TORDENSKIOLD i fire måneder i Libanon. Efter jeg havde prøvet det, var jeg rimelig afklaret med, at kampinformation ikke var noget for mig. Jeg syntes ikke, at det var noget, jeg kunne se mig selv arbejde med i hverdagen, siger Ana. Ville møde mennesker Som marinekonstabel med speciale i kampinforation havde Ana udsigt til en fremtid i et skibs operationsrum, hvor hun blandt andet skulle arbejde med skibets forskellige IT-systemer, radar og sonar. På togtet til Libanon syntes hun, at hun havde for lidt kontakt med andre mennesker, når hun hele tiden skulle sidde i O-rummet. Det var ikke det, hun brændte for. - Jeg kan godt lide at have den menneskelige kontakt, men som marinekonstabel skulle jeg kun sidde i et mørkt rum med headset og snakke med andre enheder, siger Ana. Banjermesteren fra 2. Eskadre var på besøg i Libanon, hvor Ana fortalte ham, at hun havde lyst til at prøve noget andet. De talte sagen igennem, og Ana fortalte, at hun gerne ville skifte hylde i Søværnet til ITskriver, og sammen undersøgte de hendes muligheder. Fik merit Den 20. november kun fire måneder efter togtet til Libanon begyndte Ana ved 2. Eskadres stab som IT-elev. Det er en uddannelse, som normalt tager 30 måneder, men da Ana allerede havde en uddannelse på HHX handelsgymnasium fra sin tid før Søværnet, kunne hun få merit. Det betyder, at hendes uddannelse er forkortet til 11 måneder Allerede i løbet af de første måneder kom Ana med ABSALON til Aden-bugten, hvor hun havde en masse forskellige administrative opgaver. Derudover var hun både med i helikopteren og havde en fast plads i gummibåden, når de skulle ud til formodede piratskibe. Hvis ikke hun havde taget karriereskiftet, var det helt andre opgaver, hun havde siddet med. Det der gør et krigsskib til et krigsskib er O- rummet. Dem, der arbejder der, er derfor låst fast, hvor vi andre derimod ryger ud på forskellige poster. Det kan jeg godt lide, siger Ana. Nåt Ana er færdig med sin uddannelse, skal hun ud at sejle med en af de nye fregatter sammen med sin gamle besætning fra PETER TORDENSKIOLD. Hvad der herefter skal ske, kan hun ikke sige noget om endnu. Med en uddannelse inden for kontor er der mange muligheder. - Jeg skal bare ud og sejle. Så må vi se, hvad der kommer senere hen, siger hun. 5\n6 TEKST OG FOTO: LISBETH RINDA TORP, JOURNALISTPRAKTIKANT, SOK TEMA: Den gode historie Lidt tættere på drømmearbejdspladsen Medarbejderne ved OPLOG Korsør har fundet på 51 forskellige idéer til arbejdspladsen, så hverdagen nu er blevet lidt sjovere, lettere eller sundere. Løbebåndene kører derudaf, og der bliver trampet ihærdigt på pedalerne på stepmaskinen. I OPLOG Korsørs motionsrum er tre medarbejdere i fuld gang med at træne. I dag er der masser af albuerum for de tre mænd, og der ville endda være plads til endnu flere, som kunne kaste sig over håndvægtene eller styrketræningsmaskinerne. For bare et år siden var rummet halvt så stort, og der var knap så mange maskiner. OPLOG Korsør begyndte i 2006 på et internt projekt, hvor medarbejderne selv skulle komme med bud på forbedringer eller forslag til aktiviteter på arbejdspladsen. Derefter skulle de i grupper sørge for, at idéerne blev ført ud i livet. I slutningen af sidste år blev projektet afsluttet med 51 nye idéer, hvoraf 2/3 i dag er gennemført. Alle folk går rundt i hverdagen og kan se, at der er noget galt. Der har bare ikke vær Ret nogen, der magtede at gøre noget ved det, siger Flemming Andersen, der er specialarbejder ved OPLOG Korsør og selv deltog i udarbejdelsen af et projekt. Endnu et projekt Medarbejderne ved OPLOG Korsør tog ikke alle lige godt imod projektet i starten. De havde nemlig ofte før oplevet projekter, som de ikke fik noget ud af. Der var derfor en vis skepsis, da medarbejderne kom til Assens, hvor de skulle på seminar for at finde på idéerne. Jeg havde en negativ holdning fra starten af, men nu synes jeg, at det har været en positiv oplevelse, siger Flemming Andersen. På seminaret kom han i en gruppe, hvor de lavede planer for at opsætte en kortlæser til cyklister ved adgangsbommen, så de kunne slippe for at krydse ind foran bilisterne. Gruppen fandt selv på idéen, og herefter lagde de budget, for at få kortlæseren sat op. Og det blev den. Charlotte Christensen fra IT-afdelingen fik også gennemført sin gruppes projekt. Den satte sig for, at alle medarbejdere burde få et kursus i at bruge Outlook og intranettet, og det er nu sket. Succeshistorierne er der masser af. Gennemførte projekter: Der er sket noget på OPLOG Korsør, og det er medarbejderne glade for. Fra venstre: Flemming Andersen, Charlotte Christensen og Morten Kyhn. 6\n7 TEKST OG FOTO: LISBETH RINDA TORP, JOURNALISTORAKTIKANT, SOK Bedre motion: En forbedring af motionsrummet på OPLOG Korsør er blot et af de projekter, som medarbejderne har fået ført ud i livet. Må vente lidt endnu At motionsrummet i dag er blevet større, skyldes marinespecialisten Morten Kyhns gruppes indsats. I gruppen havde de en idé om at lave det gamle, mørke og lille motionsrum om til et rigtigt fitnesscenter med omklædning og flere maskiner. Tidligere var der samlet noget sammen i et rum, som var totalt uegnet til at dyrke sport i, siger Morten Kyhn. Hans gruppe fik lov til at rive en væg i det gamle motionsrum ned og lægge et ekstra rum til, der alligevel aldrig blev brugt. Projekterne skulle helst gennemføres med brug af så få midler som muligt, og derfor gik ikke hele ønsket om et fitnesscenter i opfyldelse. Der mangler stadig omklædningsrum og en renovering af rummet. Det må vente, til det engang kan finansieres. Men det er blevet bedre, end det var, og vi har fået det maksimale ud af de muligheder, der var, siger Morten Kyhn. Breder sig OPLOGS projekt er gennemført efter teorien om anerkendende ledelse. Den metode gik ud på, at medarbejderne tog på et seminar, hvor de blev delt op i grupper. Efter en dags arbejde skulle de komme med forslag til, hvordan OPLOG Korsør kunne gøres til drømmearbejdspladsen selvfølgelig med økonomiske begrænsninger. Da forslagene var færdigudviklede, blev de sendt til godkendelse hos ledelsen. Kun syv projekter var for økonomisk tunge til, at de kunne blive godkendt. Efter at grupperne havde fået et go fra ledelsen, var det ellers bare om at komme i gang med at få projekterne ført ud i livet. Udover de nævnte forbedringer er det også blevet til mange andre aktiviteter af mere social karakter blandt andet juletræstænding og aktivitetsdag aktiviteter, der også inddrager medarbejdere fra andre myndigheder på Flådestation Korsør. Det er godt at se, at det breder sig til mere end OPLOG. Så ser man pludselig en effekt af, at det lykkedes, siger Christian Jensen, der under projektet arbejdede i ledelsessekretariatet. Han fortæller, at de projekter, som endnu ikke er blevet gennemført, ligger i en skuffe klar til at blive taget op, når der er økonomi og tid til at få dem virkeliggjort. 7\n8 TEMA: Den gode historie Obligatorisk FUT giver resultater I morgen og jeg har for travlt lige nu er ikke længere undskyldninger på Søværnets Taktikkursus (TAK) i Frederikshavn for at undgå to timers motion om ugen i arbejdstiden. Motion er gjort obligatorisk for medarbejderne, der er sat idræt på kursisternes skema, og der er nu ansat en idrætskonsulent. er genialt, netop fordi vi så ikke skal retfærdiggøre over for nogen, at vi går ud og klæder om og forlader stedet en times tid, siger Lisbeth Lauritzen på 55 år, der er overassistent i det fortrolige arkiv på skolen. Hun fortæller, at inden fysisk udannelse og træning (FUT) blev gjort obligatorisk, var det sjældent, at hun fik taget sig sammen til at dyrke motion. Nu powerwalker hun to gange om ugen i et fast team af medarbejdere. Fart på: Ved TAK i Frederikshavn er FUT obligatorisk for alle. Det blev indført i december sidste år. Allerede nu kan medarbejderne mærke tydelige resultater på helbred og humør. Klokken er Det blæser godt udenfor. Sommeren er så småt gået på hæld, og der hænger tunge skyer, som varsler om snarlig regn. Alligevel står fem medarbejdere fra Søværnets Taktikkursus (TAK) parate i træningstøj. Om lidt skal de ud og powerwalke otte kilometer. I december sidste år indførte TAK s ledelse to timers obligatorisk idræt om ugen for alle medarbejdere, og kursisterne har nu idræt på skemaet. Idrætskonsulent Peter Jørgensen er ansat til at stå for aktiviteter og holde samtaler med hver enkelt medarbejder og kursist om den enkeltes ønsker, mål og helbred. Alt sammen for at gøre TAK til en sundere skole og arbejdsplads. Selvom der var en smule skepsis i starten, er projektet i dag blevet en succes. Nu kan cirka 80 procent af medarbejderne gennemføre træningstilstandsprøven. Tidligere var det kun omkring 50 procent. Jeg synes, at det er rigtig godt, at vi skal dyrke motion, for så er der ikke noget at rafle om. Det Flere muligheder: Medarbejderne på TAK kan som deres FUT-træning vælge mellem cykling, gåture, svømning og løb. Et tilfælde At gøre motion obligatorisk og at indføre idræt for kursisterne er TAK s eget projekt, som fik sin start ved et tilfælde. TAK s næstkommanderende og nu fungerende chef Heinrich Evers mødte en dag sidste år Peter Jørgensen på parkeringspladsen på Flådestation Frederikshavn. Peter Jørgensen, der er uddannet gymnastiklærer i Forsvaret, fortalte, at han stod uden job, og da var det, at idéen om en idrætskonsulent kom på banen. Heinrich Evers havde nemlig længe gået og tygget på ordet trivsel i skolens 8\n9 TEKST OG FOTO: LISBETH RINDA TORP, JOURNALISTPRAKTIKANT, SOK vision og på Forsvarets krav til sundhed og fysisk velvære. Hvordan kunne det implementeres på TAK? Samtidig havde TAK en ledig instruktørstilling, som ikke kunne besættes. Den fik Peter Jørgensen, og han har siden brugt alle de 37 timer om ugen, på at få medarbejdere og kursister på TAK i god form. Jeg har masser at lave og kan slet ikke få tiden til at slå til, fortæller han. Lidt for alle Da der er stor forskel på medarbejdernes alder og indstilling til motion, er der forskellige motionstilbud, alt efter hvad den enkelte magter og har lyst til. Medarbejderne kan både cykle, svømme, gå eller løbe. Alt sammen på hold, hvor Peter Jørgensen tager med og venligt men bestemt sørger for, at God form: Lisbeth Lauritzen, der er ansat i TAK, powerwalker nu to gange om ugen med sine kollegaer, og det kan mærkes på det fysiske og psykiske overskud. alle møder op også selvom de lige skulle lave et eller andet. siger hun. Derudover er der også det sociale aspekt. Jeg dumper ind på kontoret med et smil og snakker med medarbejderne om, hvordan de har det fysisk. Det virker motiverende, siger Peter Jørgensen. Han fortæller, at der allerede er mange rigtig gode eksempler på både medarbejdere og kursister, der har fået styrket både helbredet og humøret. Samtidig er der samlet set meget få sygedage på skolen. Jeg synes, at folk smiler mere, og at vi har fået skabt et mere positivt arbejdsmiljø, siger Heinrich Evers. Også Lisbeth Lauritzen fra arkivet kan mærke forskel, efter hun er startet på de regelmæssige gå-ture. Jeg kan mærke, at når jeg har været ude at gå, så har jeg mere strøm på batterierne, når jeg kommer hjem fra arbejde, Man kommer til at tale med nogen, som man normalt ikke ville tale med. Jeg kan godt sidde lidt alene i arkivet nogle gange, og så er det fint at have fællesskab med nogen, fortæller hun. Projektet med idrætskonsulenten er indtil videre kun et forsøg. Til næste år skal projektet evalueres, og ledelsen skal bestemme, om der skal arbejdes for at bevare ordningen. Jeg håber, at den feedback, der kommer, er så positiv, at det bliver en permanent ordning, siger Peter Jørgensen. Han håber også, at projektet med tiden kan brede sig til andre afdelinger i Søværnet. Til tiden: Det var et tilfælde, at Peter Jørgensen faldt i snak med chef for TAK, Heinrich Evers, og fik jobbet som idrætskonsulent. Nu bruger han 37 timer om ugen på det. 9\n10 TEMA: Den gode historie København var lidt for langt væk Siden sidste år har VUC i København tilbudt fjernundervisning i sprog og matematik for Forsvarets ansatte. Medarbejderne ved OPLOG Frederikshavn fik også tilbuddet, men ingen af vendelboerne meldte sig på grund af den lange afstand til hovedstaden. Carina Høeg Jensen fra kursuskontoret ved OPLOG en tog derfor sagen i egen hånd. Ønsker du at genopfriske din kunnen inden for dansk, engelsk og matematik. Så du kan hjælpe dine børn med lektierne, forbedre karakterer eller gøre dig studieklar? Så er muligheden her. Sådan lød tilbuddet i en mail til alle medarbejderne ved OP- LOG Frederikshavn tilbage i juni Interesserede ringede til kursuskontoret, hvor Carina Høeg Jensen arbejder som kursuskoordinator. Ud fra den respons, jeg fik, så var der interesse. Alligevel endte jeg med nul tilmeldte, fortæller hun. Da medarbejderne opdagede, at kurserne i sprog og matematik foregik som selvstudium og delvist i København, meldte alle fra igen. Det var simpelthen for meget at skulle tage turen til hovedstaden ni gange på et år, som var det absolutte minimum. Her kunne historien godt være sluttet, men Carina Høeg Jensen gav ikke op. Hun tænkte, at hvis de kan tilbyde kurser i København, så burde de da også kunne tilbyde kurser i Frederikshavn. En idé, der viste sig slet ikke at være så dum. På arbejde: Der er nu lidt flere genveje i arbejdet for skibsmontør Bjarne Larsen. Han gik sidste år på VUC i Frederikshavn for at få genopfrisket matematik. Stor succes Carina Høeg Jensen fik kontakt til VUC i Frederikshavn, der med det samme var interesseret i Carinas forslag. Efter sommerferien blev der derfor oprettet to engelskhold, et tysk-og et matematikhold udelukkende for OP- LOG Frederikshavn. Så viste det sig, at vi kunne samle folk, siger Carina Høeg Jensen. Hun glæder sig over den store tilslutning, ikke mindst fordi der igen i år er blevet oprettet hold. I øjeblikket kan medarbejderne studere på de to franskhold, eller tysk-, engelsk- eller matematikholdet. Da undervisningsstedet er i Frederikshavn, slipper medarbejderne også for at tage en del af kurset som selvstudium. Nu er der undervisning to timer om ugen hos en lærer præcis som på andre aftenskolekurser. Lærer nu teorien Tilbuddet om undervisning er et led i Forsvarets ønske om at løfte medarbejdernes kompetencer. Det henvender sig især til ansatte, der har en ældre 9. eller 10.klasseseksamen og gerne vil have skolelærdommen genopfrisket. På OPLOG Frederikshavn er der en forholdsvis høj gennemsnitsalder på år, og mange har derfor vist interesse. 10\n11 TEKST OG FOTO: LISBETH RINDA TORP JOURNALISTPRAKTIKANT SOK Grib telefonen: Carina Høeg Jensen tog selv kontakt til VUC i Frederikshavn for at høre, om de kunne oprette kurser for OPLOG Frederikshavn. Bjarne Larsen, der er uddannet smed og arbejder som skibsmontør ved OPLOG Frederikshavn, er en af de medarbejdere, som har tilmeldt sig opfriskningskurserne. Han deltog sidste år i matematik og engelsk, og forsatte med engelsk igen i år. Jeg er 58 år, og det er nogle år siden, at jeg havde regning i skolen så jeg deltog for lige at få det frisket op, siger Bjarne Larsen. Han fortæller, at han tidligere svejsede for eksempel skibe uden at spekulere dybere på teorien, der ligger bag. Ved at få genopfrisket matematikken, har han nu fundet flere genveje i sit arbejde. Engelsk-kurset har han også fået meget ud af. Bjarne Larsen havde kun omkring et års engelsk i skolen, og når han har talt med kollegaer fra andre lande, har han ofte måttet bruge en slags tegnesprog for at kommunikere. Nu er det blevet lidt lettere at tale med de udenlandske kollegaer, og forstå hvad de siger. Kamp lærerne imellem Carina Høeg Jensen fra kursuskontoret fortæller, at medarbejderne, som vælger at tage kurserne, ofte er meget engagerede. De møder op til alle de lektioner, de kan, når ikke de er forhindret af arbejdsopgaver. Derudover følger de med i undervisningen, og det kan lærerne også mærke. De ligefrem kæmper om, at få lov til at undervise OPLOG Frederikshavn. En af lærerne fik for eksempel af vide, at hun skulle tage et andet hold i år, efter at have undervist på OPLOG sidste år. Det nægtede hun. Os ville hun have tid til, for som hun siger; det en fornøjelse at komme her, siger Carina Høeg Jensen. Inspiration: På OPLOG Frederikshavn har alle medarbejderne fået en stor mønt, som de kan gå med i lommen. På den står tillid, ansvar og fleksibilitet. Værdier, som ledelsen giver de ansatte. Carina Høeg Jensen fik idéen til kurserne i Frederikshavn, mens hun sad og fingererede med mønten, og så snart hun luftede sine tanker for chefen, fik hun et go. 11\n12 Miljøskibe flyttet nordenfjords Der er nu et tomt hul ved kajen på Holmen, hvor de orange miljøskibe GUNNAR THORSON og METTE MILJØ plejede at lægge til. Den 25. september flyttede de til Frederikshavn. 12\n13 TEKST OG FOTO: LISBETH RINDA TORP, JOURNALISTPRAKTIKANT, SOK Flere jyder: Efter at besætningerne på miljøskibene fik beskeden om, at de skulle flyttes, valgte flere at søge om forflyttelse til et andet skib. Flere frederikshavnere er kommet ombord i stedet for dem. Så er der kaffepause, råber den garvede marinespecialist Mogens til resten af besætningen på dækket af GUNNAR THORSON. Alle smider hjelme og redningsveste og myldrer ned i mandskabsmessen. Her står kaffen er klar. Fjernsynet kører og snakken går men den lyder nu lidt anderledes. Som noget nyt sidder et par nordjyder også med ved bordet. METTE MILJØ og GUNNAR THOR- SON er blevet jyder. De to miljøskibe flyttede den 25. september fra Holmen i København til Flådestation Frederikshavn for at gøre miljøberedskabet i de nordlige danske farvande bedre. Hurtig afklaring Flytningen har haft betydning for besætningerne, da de fleste har både familie og hjem i Københavnsområdet. Da den politiske beslutning om at flytte skibene blev taget, skulle alle derfor tage stilling til, om de ville forsætte på skibene. Det kunne de enten ved at flytte til Frederikshavn eller pendle, og ellers kunne de søge om forflytning til et andet tjenestested. Jeg synes, at besætningerne har været hurtige til at gå hjem og få afklaret det med familien, og der er da også en del, som allerede har søgt om forflytning. Vi har været meget åbne omkring, hvad de følte, og ingen bar nag, hvis de sagde, at det her bare ikke går med familien, siger Maise Andersen, der er chef på METTE MIL- JØ. I stedet for de københavnere, som har valgt at blive forflyttet, er der frederikshavnere, som har sagt ja til en plads ombord. Lige nu er besætningerne derfor en blanding af københavnere og jyder. Det ville være rigtig ærgerligt at skulle væk herfra. Jeg kan rigtig godt lide det her på GUN- NAR THORSON. Jeg giver det derfor to år, og så ser jeg, om jeg gider det her rejseri, siger Mogens Sørensen, der er marinespecialist og arbejder på dækket. Han er 47 år og fejrede sidste år 25 års jubilæum på GUNNAR THORSON. Han bor i Allerød nord for København sammen med sin kone og datter, og der har han planer om, at de skal blive boende. Det er noget skidt, og det kan ikke undgås, at det påvirker én lidt. Både min familie og jeg har et netværk i København, som vi ikke har lyst til at forlade, siger Mogens Sørensen. Da han fortalte familien om flytningen, var især datteren meget imod at familien skulle flytte med til Frederikshavn, og derfor bliver de i Allerød. Pendler Flere af besætningsmedlemmerne har valgt at se tiden an. De første to år efter flytningen, betaler SOK nemlig udgifterne til transporten mellem de to landsdele. Det betyder, at der ikke bliver nogen økonomiske omkostninger for besætningerne. Den eneste forskel er sådan set tiden, det tager at komme frem og tilbage, siger Maise Andersen. På METTE MILJØ forsætter hun og besætningen nemlig rutinen med en uge på vandet og en uge hjemme præcis som det var, da skibet lå i København. Mogens Sørensen og resten af besætningen på GUNNAR THORSON skal efter flytningen være tre til fire dage ad gangen i Frederikshavn. Det betyder lidt mere rejsetid frem og tilbage i fly eller tog. Der er langt, men selvfølgelig er det noget, man kan lære at leve med, siger Mogens Sørensen. Han fortæller, at han ikke ved, hvad han vil gøre, hvis det viser sig, at det er for hårdt at pendle. Det tager han til den tid. Som resten af besætningen har han nu accepteret, at skibet er blevet flyttet, og derfor er det ikke noget, han længere går og spekulerer så meget over. 25-års jubilæum: Mogens Sørensen har arbejdet 25 år på GUNNAR THOR- SON. Han håber, at det ikke bliver et problem at pendle mellem København og Frederikshavn. 13\n14 Et trin op ad ansvarsstigen På ERTHOLM er fire af køjerne det meste af sommeren besat af kadetaspiranter. I juli og august var det Anders, Bjørn, Mads og Rasmus tur, til at lære lidt om navigationsplanlægning, prøve vagtlederrollen og ikke mindst have ansvaret for hele skibet. Foran stævnen troner den kæmpemæssige Storstrømsbro frem. De store grå bropiller ligger på en lang perlerække, og det er Bjørns opgave at sejle ERTHOLM sikkert mellem to af dem. Mads er rorgænger, og skal følge alle Bjørns ordrer, og den nye lyder på kurs mod styrbord. Mads gør, som der bliver sagt, og pludselig drejer stævnen sig, så skibet får direkte kurs mod en af bropillerne. Argh, nej jeg mente bagbord, bagbord, siger Bjørn for at gøre sin fejl god igen, og straks efter retter Mads skibet op, så det glider pænt under broen og forbi pillerne. Fra den 27. juli til den 13. august var det kadetaspiranterne Bjørn Rasmussen på 26 år, Mads Bovbjerg på 23, Rasmus Jørgensen på 19 og Anders Jensen på 23, der stod for ERTHOLMs sejlads. Her skulle de lære grundlæggende sejladsplanlægning og optisk navigation. Kort sagt de skulle lære at sejle skibet. 14 Mere ansvar De fire kadetaspiranter har gået på samme hold på officersskolen, og inden de kom ombord på ERTHOLM, har de været ude at sejle med enten SVANEN, THYRA eller GEORG STAGE. På Ertholm står vi som vagtchefer og har den tunge byrde. Det har været et skridt op ad ansvarsstigen, og her føler man sig også nyttig, fordi skibet slet ikke kan sejle, uden at vi er her, siger Mads om forskellen på skibene. De fire aspiranter har vagter på fire timer to og to, hvor den ene er rorgænger, og den anden er vagtleder. Elektronisk søkort og rader bliver ikke brugt, og al navigation foregår ved hjælp af fyr, bøjer og andre pejlemærker. Mens de sejler, er enten NK eller chefen til stede for at hjælpe og holde øje. Det, de primært skal lære, er at holde overblikket, også når de sejler gennem snævert farvand, og der er trafik, siger skibschef Anne Cathrine de Fønss. Hun fortæller, at de fire kadetter har klaret arbejdet rigtig godt på de to togter, som de nu har sejlet med ERTHOLM. Bøffer i doggybag Dette er Lyngby Radio. Vi har en motorbåd ved Femø, som er løbet tør for benzin. Er der nogen i nærheden, som kan hjælpe? De fire kadetter har netop lagt ERTHOLM til ankers ved Omø, da beskeden tikker ind på radioen. De farer op og skynder sig at kalde på NK for at høre, hvad der skal ske. Der er kun 16 sømil dertil, og måske bliver aftenens fodboldkamp skiftet ud med en redningsmission. Kadetaspiranterne kan dog hurtigt falde til ro igen. Der var andre skibe tættere på motorbåden. På kadetaspiranternes første togt lagde de en aften til i Aabenraa, hvor søsterskibet Alholm tog vagten, så hele besætningen og aspiranterne kunne gå på restaurant. De nåede at spise forretten, da telefonen pludselig ringede, og SOK kaldte dem tilbage til skibet. De skulle på redningsmission, da en mand var faldet i vandet og nu var blevet meldt savnet. Det var sådan en spøjs oplevelse. Jeg tænkte, at det var fedt, for alt havde været så abstrakt indtil da, og lige pludselig var det et rigtigt menneske, vi skulle lede efter, siger Mads. Han fortæller, at der i starten havde været en masse adrenalin, men da det tog næsten halvanden time, før de var fremme ved eftersøgningsstedet, endte det med, at de satte sig ned i messen og spiste Søkyndige De fire kadetaspiranter (fra venstre) Bjørn, Rasmus, Mads og Anders har nu været af sted på to togter med ERTHOLM.\n15 TEKST OG FOTO: LISBETH RINDA TORP, JOURNALISTPRAKTIKANT, SOK Præcision: Søkortene blev flittigt brugt, når de fire aspiranter havde vagtlederrollen. De måtte nemlig hverken bruge rader eller elektroniske kort. de bøffer, som de havde fået med fra restauranten i en doggybag. Følelsen i starten var rigtig fed, men arbejdet blev rimeligt monotont, siger Bjørn. Han fortæller, at de ledte i 24 timer, men at manden desværre aldrig blev fundet. Pas på brandmændene Nøj der er meget strøm, råber Anders. Der er baderulle, og han har lige kastet sig i vandet fra skibets søgelænder og plasker nu og prøver at komme op igen på agterdækket for at undgå den store brandmand, han ellers var hoppet udenom. Hurtigt kommer flere svømmere til, og også Rasmus hopper i. Han lader sig ikke kue af strømmen og brandmændene, og det bliver til en svømmetur hele vejen rundt om skibet. Selvom kadetaspiranterne havde det svært i starten med de mange vagter og ikke helt så meget søvn, får de alligevel mange gode oplevelser. Udover al læringen, får de nemlig også sjov og hygge. Hver aften, når skibet ligger for anker eller i havn, samles de fire aspiranter i kontrolrummet, hvor de taler dagens hændelser igennem og hører musik. Derudover erder også plads til svømmeture fra skibets agterdæk og en afslapning med en god bog eller fodboldkamp. Jeg synes, at skibslivet er så fedt, siger Mads. Han fortæller, at selv den knappe plads og det at leve med hinandens vaner, er noget man vænner sig til, bare man tager hensyn. Mine forældre siger, at når jeg kommer hjem, så er jeg meget stille og fattet, og jeg hænger endda håndklæderne op, fortæller han og tilføjer, at det heldigvis plejer at gå hurtigt over igen. Baderulle: Da ERTHOLM lå for anker ved Omø blev der ikke tøvet længe, før badebukserne blev fundet frem. 15\n16 TEKST OG FOTO: LISBETH RINDA TORP, JOURNALISTPRAKTIKANT, SOK En helt anden slags varme Der var skruet godt op for radiatorerne og vandtemperaturen, da deltagerne på Søværnets Dykkerkursus for første gang skulle i dragterne og prøve dykkerudstyret. Blandt dem var syv brandmænd, der prøvede kræfter med noget helt andet end røgdykning og brændende bygninger. 16\n17 Stilheden sænker sig i svømmehallen. De indledende øvelser blev gennemført uden problemer, men efter at instruktøren har vist den næste øvelse, begynder bekymrede ansigter at poppe op rundt omkring. Deltagerne skal svømme fra den ene ende af svømmehallen til den anden under vandet, mens de holder vejret. Det er ikke let, hvis man ikke slapper helt af. Små svedperler er begyndt at trille frem, og ansigterne blusser op. Vandet er næsten 30 grader varmt, og de isolerende tørdragter klistrer sig til kroppen. I august var der holdstart på Søværnets Dykkerkursus seks-ugers erhvervsdykkerkursus. For at forberede deltagerne på den stress, der kan opstå som dykker, var varmen de første dage skruet op, programmet for dagene var meget lange, og opgaverne var krævende. Her gik det for alvor op for deltagerne, hvad de havde rodet sig ud i. De skal kunne håndtere stressede situationer, og det er derfor en slags kvalitetssikring for at se, om dykkereleverne kan holde til presset, siger Tummas Sjurdaberg, der er uddannelseschef på Dykkerkurset. Syv brandmænd Af de 24 deltagere var syv unge brandmænd fra Københavns Brandvæsen. De er i gang med at uddanne sig til at blive reddere i det, der hedder Pionertjenesten. Som færdiguddannede skal de udføre forskellige eftersøgnings- og bjergningsopgaver det gælder også på bunden af en havn eller i havet, og derfor er det nødvendigt at kunne dykke. At de har valgt Søværnets Dykkerkursus har mest at gøre med beliggenheden i det centrale København, men de syv brandmænd har, siden de startede, set flere gode egenskaber ved kurset. I stedet for udelukkende at være brandmænd, går vi på hold med en masse fra Søværnet. På den måde får vi et rigtig godt netværk til andre dykkere, som vi måske ellers aldrig havde mødt, siger August Jacobi Madsen på 24 år. En utæt tørdragt Brandmændene er vant til varmen fra brændende bygninger og at dykke i røg, men de kan godt mærke presset og den anderledes klamme fugtige varme i svømmehallen. Så snart de kan komme til det, kravler de op på kanten og åbner tørdragterne i ryggen, så der kan komme køligere luft ind. Og da der er pause, og dragterne skal tages af, er flere af dem i tvivl, om dragten har været utæt, for den hvide pyjamaslignende dragt, som de bærer under dragten, er fuldstændig gennemblødt. Det viser sig dog bare at være sved. På dybt vand: Dykkeraspiranterne fik mange instrukser, før der blev givet lov til at kaste sig ud i den dybe ende af svømmehallen på Institut for Idræt i København. Søværnets Dykkerkursus holder erhvervsdykkerkurser to til tre gange om året, og på det ene af disse får brandvæsenet lov til at tage de pladser, som er i overskud. Det er derfor cirka seks brandmænd om året, som bliver uddannet på Dykkerkurset. I alle de år, hvor de har været med, er der ingen af brandmændene, som er dumpet eller sprunget fra, og som regel klarer de opgaverne bedre end gennemsnittet. Tummas Sjurdaberg forklarer, at det nok har noget at gøre med, at brandmændene virkelig brænder for at blive reddere. Derudover har de også været ude at smugtræne lidt med Pionertjenesten, så de ved, hvad de går ind til. Hvis man tager for let på opgaven, så bliver man alt for let presset, siger Tummas Sjurdaberg. Han fortæller, at på et hold som dette med 28 deltagere, springer 7-8 fra kurset eller består ikke øvelserne, når de kommer ud i det mudrede havvand. Flere er nemlig sportsdykkere og har taget certifikat i udlandet, hvor der er klart vand og noget flot at kigge på, og det kan godt føles meget klaustrofobisk at komme ned i mørkt mudret vand her i Danmark. På kurset skal brandmændene og de andre deltagere fra Søværnet lære at dykke ned til 30 meters dybde. Derudover skal de træne i eftersøgninger, inspektion, byggeri af stillads på bunden og mange andre praktiske øvelser, som dykkerne vil kunne få brug for, hvad enten de skal være reddere eller arbejde på et skib for Søværnet. 17\n18 Far til fire på langfart del 2 I januar vinkede oversergent Torben Christensen farvel til sin kone og fire børn hjemme i Frederikshavn. I et helt år er han en del af kommandostaben for NATOminerydningsstyrken SNMCMG1. En oplevelse for livet, der dog ikke er uden omkostninger. Med far til søs: Torben Christensens to små drenge, Noah på fire et halvt år og David på to et halvt år sejlede med på THETIS fra Kiel til Frederikshavn. 18\n19 TEKST: TORBEN CHRISTENSEN, OVERSERGENT OG YEOMAN, KOMMANDOSTABEN PÅ THETIS FOTO: PRIVAT OG THETIS For mere end ni måneder siden forlod THETIS Flådestation Frederikshavn og stævnede mod København for at overtage opgaven som kommandoskib for NATO-minerydningsstyrken SNMCMG1. To dage forinden var oversergent og yeoman i kommandostaben, Torben Christensen, rejst i forvejen til England sammen med to kollegaer for at gå overlevering om bord på det afgående engelske Flagskib HMS ROEBUCK. Dette var starten til de første seks måneder væk hjemmefra for den 33-årige familiefar. Hvordan er det gået med at være væk hjemmefra? Det hele var lidt surrealistisk til at starte med. Det var først, da vi sad i flyveren på vej mod England, at det rigtig gik op for mig, hvad det var jeg havde sagt ja til. Humøret blandt os var lidt blåt, eftersom vi hver især havde haft vores afsked med familierne. Jeg vidste jeg skulle af sted, og mente jo selv jeg havde forberedt mig på det! - Men pludselig er man på farten, med udsigt til at komme hjem 6 måneder senere i forbindelse med afvikling af 4 ugers sommerferie. Efter overlevering fra den britiske stab i København sejlede vi mod Tyskland i forbindelse med klargøring af staben og enhederne. Her var der rigeligt at se til, hvilket gjorde, at jeg fik distanceret mig lidt fra det faktum, at jeg var væk hjemmefra og skulle være det længe. Herefter gik turen videre mod Middelhavet, hvor vi havde visse højdepunkter at se frem til i forårets program, såsom at komme til Sardinien og til Norditalien. Det fik pludselig tiden til at gå stærkt. Før jeg vidste af dét, var det sommer, og jeg stod på Flådestation Frederikshavn med min taske på vej hjem for at afvikle ferie. Man lærer at skubbe savnet lidt i baggrunden, hvilket man er nødt til hvis man skal gennemføre at være væk hjemmefra i et helt år. På rundvisning: Torben Christensen viste Forsvarschef Søren Gade stabsrummet i forbindelse med hans besøg i Vigo. Hvordan har din familie klaret, at du er væk så længe? Familien derhjemme har helt sikkert måtte betale prisen for, at jeg har taget denne tur. Sådan forstået, at min kone, Lene, har stået med det hele, lige fra bilen, der skal have sommer dæk på, til planlægningen af Rasmus konfirmation. Alt dette ved siden af de daglige gøremål. Det har helt sikkert ikke været nemt for hende. Heldigvis er Lene en pige med ben i næsen, hvilket helt sikkert har hjulpet hende igennem det første halve år uden mig derhjemme. De to små, Noah på 4½ og David på 2½ år, har også måttet betale deres del af prisen. Det er ikke nemt for børn i den alder at forstå, hvorfor deres ene forældre pludselig er væk hjemmefra i så lang tid. Dog har de ikke samme tidsfornemmelse som vi voksne, hvilket måske er meget godt. Hvordan har du holdt kontakten til dine små drenge? Heldigvis er IT også blevet integreret i Søværnet. Sammenlignet med for 10 år siden, er det blevet væsentligt lettere at holde kontakt på kryds og tværs af kontinenterne. I dag har vi mulighed for at gå på nettet til søs, så vi kan holde kontakten hjem via mail eller Skype. Det har betydet, at drengene og jeg kan se hinanden i ny og næ. Dette har helt sikkert har hjulpet dem i deres hverdag, da de så har fået en bekræftelse af, i at deres far ikke er så langt væk. Bare dét, at de kan se et ansigt, mens de fortæller kort om, hvad de har oplevet de foregående par dage, giver dem lidt ro. Hvordan var det at komme hjem på sommerferie? Jeg fik muligheden for at tage min familie om bord fra Kiel til Frederikshavn, så de kunne se, hvordan min hverdag er, og mest af alt, så de små kunne få en mulighed for forstå, hvor deres far er henne når jeg ringer hjem og siger, at vi ligger langt ude på havet. Men dét at komme hjem var lidt i stil med at tage af sted: surrealistisk! For nu havde jeg været af sted i næsten seks måneder, og jeg var vant til min daglig dag ude på skibet og havde i lang tid ikke deltaget i de små filurligheder, som et hjem tit bringer. Men det at falde ind i sin gamle rolle er ikke så nemt endda. Jeg havde en forestilling om, at jeg bare kunne komme hjem og hygge med familien. Især med drengene, da jeg vidste, hvor meget de savnede mig. Men der går ikke mange dage, så rammer hverdagen én, for der er nok at tage fat på, da man jo snart skal af sted igen. Hvordan var det at tage af sted igen efter sommerferien? Svært! Og så alligevel ikke, for nu var det første halve år gået, og anden del af togtet er jo kun på fem måneder. Så jeg havde en følelse af, at det ville gå stærkt, når bare jeg kom i gang igen. Efteråret bringer også en del mere udfordring, både fagligt og personligt. Nu er vi en certificeret NRF-13 styrke, hvilket betyder, at vi er fuldt certificeret til en NATO indsættelse, hvor end der måtte være brug for os. Vi startede med at samle styrken i Plymouth, hvorefter vi sejlede over Atlanten. Sidst en SNMCMG1-styrke tog den tur var for 11 år siden. I forbindelse med vores tur til Canada og Nord Amerika, skal vi deltage i en Canadisk øvelse, efterfulgt af en Amerikansk øvelse. 19\n20 Havmiljøvogtere så oliesynder Ulrik Outzen blev havmiljøvogter nummer , og som præmie fik han og hustruen Susanne en tur med et af Forsvarets miljøfly på en rutineflyvning. Besætningen undersøgte grundigt havoverfladen for oliepletter, og pludselig dukkede et mistænkeligt skib op på flyets radar. Hvis du kigger ud nu, så kan du se, at der ligger noget på havoverfladen, får Susanne Outzen pludselig af vide af et besætningsmedlem. Han var ellers i gang med at fortælle hende, hvordan flyet, de befinder sig i, kan være med til at finde oliepletter på havoverfladen. Hun sætter sig på hug i det lille flys kabine og kigger ud af vinduet. Et skib trækker et langt lyst oliespor efter sig, og Susanne og hendes mand Ulrik får besked på at spænde sig fast. Flyet dykker helt ned til havoverfladen, og der lyder klik i massevis fra flyets kamera. Det er besætningen som afslører oliesynderen på fersk gerning. I maj meldte 58-årige Ulrik Outzen sig som havmiljøvogter. Med den tilmelding nåede Stop Olien-kampagnen op på medlemmer. En kampagne, der opfordrer lystsejlere til at melde sig som havmiljøvogtere og holde øje med eventuel olieforurening på vandet. Som havmiljøvogter nummer blev Ulrik Outzen og hustruen Susanne inviteret ombord på et af Forsvarets miljøfly og et patruljefartøj. 20


fremsat den 26. september 2013 (1)\n(anmodning om præjudiciel afgørelse indgivet af Employment Tribunal Newcastle upon Tyne (Det Forenede Kongerige))\n»Socialpolitik – direktiv 92/85/EØF – anvendelsesområde – surrogatmoderskab – barselsorlov – direktiv 2006/54/EF – ligebehandling af mænd og kvinder – forbud mod forskelsbehandling på grund af graviditet«\n1. Har en kvinde også krav på barselsorlov, når det ikke er hende selv, men derimod en såkaldt surrogat- eller rugemor (2), der har bragt barnet til verden? Dette er det centrale spørgsmål i anmodningen om præjudiciel afgørelse fra Employment Tribunal Newcastle upon Tyne (Det Forenede Kongerige).\n2. Reproduktionsmedicinsk set begynder surrogat- eller rugemoderskabet med, at surrogatmoderen bliver kunstigt befrugtet eller får implanteret et embryo. Surrogatmoderen gennemfører graviditeten og bringer barnet til verden. Barnet kan genetisk set stamme enten fra de såkaldte sociale forældre, der overtager forældremyndigheden over det efter fødslen, fra faderen og surrogatmoderen eller fra faderen og en helt tredje kvinde.\n3. I Den Europæiske Unions medlemsstater findes der meget forskellige nationale bestemmelser om surrogatmoderskab (3). I mange medlemsstater er der forbud mod surrogatmoderskab. I Det Forenede Kongerige er surrogatmoderskab derimod tilladt under bestemte betingelser. Der findes dog ikke nogen særlig regulering af spørgsmålet om barselsorlov til den sociale mor (4).\n4. I det foreliggende tilfælde er spørgsmålet, om den sociale mor kan udlede en sådan ret af EU-retten, navnlig Rådets direktiv 92/85/EØF af 19. oktober 1992 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer (5).\n5. Domstolen har allerede én gang skullet træffe afgørelse i en sag vedrørende kunstig befrugtning (6), der drejede sig om fortolkningen af direktiv 92/85. Domstolen har nu lejlighed til at videreudvikle sin praksis om dette direktiv.\n6. I henhold til artikel 1, stk. 1, i direktiv 92/85 har direktivet til formål at iværksætte foranstaltninger »til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer«.\n7. Artikel 2 i direktiv 92/85 lyder således:\n8. Artikel 8 i direktiv 92/85 regulerer spørgsmålet om barselsorlov og bestemmer følgende:\n9. Artikel 11 i direktiv 92/85 bestemmer følgende:\n2. I det tilfælde, der er omhandlet i artikel 8:\nb) skal bevarelse af lønnen og/eller oppebærelse af en passende ydelse sikres de i artikel 2 definerede arbejdstagere. […]«\n10. Artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (7) bestemmer følgende:\n»1. I dette direktiv forstås ved\nc) enhver form for dårligere behandling af en kvinde i forbindelse med graviditet eller barselsorlov som defineret i direktiv 92/85/[...]«\n11. I artikel 14, stk. 1, bestemmes følgende:\nc) ansættelses- og arbejdsvilkår, herunder afskedigelse, samt løn, som omhandlet i traktatens artikel 141 [nu artikel 157 TEUF]\n12. Artikel 15 i direktiv 2006/54 regulerer »tilbagevenden fra barselsorlov« og bestemmer følgende:\n13. Human Fertilisation and Embryology Act 2008 (lov om human befrugtning og embryologi af 2008, herefter »HFEA«) bestemmer, hvilke personer der anses for at være forældre, når en surrogatmor har bragt barnet til verden. Principielt anses i første omgang surrogatmoderen, der har bragt barnet til verden, retligt set for at være mor til barnet, og det gælder uanset, om hun genetisk set er barnets mor eller ej. I henhold til HFEA’s section 54 kan en ret, på anmodning af de sociale forældre, dog afsige kendelse (såkaldt »parental order«) om, at barnet i retlig henseende skal behandles som ansøgernes barn. Hertil kræves bl.a., at der skal være anvendt kønsceller fra mindst en af ansøgerne til at undfange fostret, at ansøgerne er gift med hinanden eller indgår i et lignende forhold, at de indgiver ansøgningen senest seks måneder efter barnets fødsel, samt at surrogatmoderen samtykker i ansøgningen.\n14. I henhold til Maternity and Parental Leave etc. Regulations 1999 (forskrifter om barsels- og forældreorlov af 1999) er barselsorlov (maternity leave) forbeholdt kvinder i forbindelse med deres graviditet. I henhold til Paternity and Adoption Leave Regulations 2002 (forskrifter om fædre- og adoptionsorlov af 1999) kan der ved adoption under bestemte forudsætninger bl.a. bestå et krav på adoptionsorlov (adoption leave). Personer, der gennem »parental order« har fået overdraget forældreansvaret for et barn, som en surrogatmor har født, kan under visse forudsætninger opnå orlov uden løn.\n15. I henhold til Act 2010 (lov om ligebehandling af 2010) forskelsbehandles en kvinde, såfremt hun behandles mindre gunstigt på grund af graviditet eller barselsorlov.\n16. Sagsøgeren i hovedsagen (herefter »sagsøgeren«) har beskæftigelse på et af sagsøgtes sygehuse. Sagsøgte er en National Health Service Foundation og dermed et statsligt organ.\n17. Sagsøgeren ville opfylde sit ønske om at få et barn ved hjælp af en surrogatmor. Til undfangelse af barnet blev der anvendt sæd fra sagsøgerens partner, men ikke æg fra sagsøgeren.\n18. Surrogatmoderen bragte barnet til verden den 26. august 2011. Sagsøgeren tog sig af barnet, og ammede det navnlig, inden for en time efter fødslen. Hun ammede barnet i i alt tre måneder. Den 19. december 2011 blev der, efter anmodning, afsagt en »parental order« i henhold til HFEA, hvorved sagsøgeren og dennes partner fik fuldstændigt og permanent forældreansvar over barnet.\n19. Allerede inden barnet blev født, havde sagsøgeren over for sagsøgte i hovedsagen – idet der ikke fandtes særlige virksomhedsbestemmelser eller lovregler vedrørende surrogatmoderskab – ansøgt om orlov med løn i henhold til adoptionsorlovsordningen »som følge af surrogatmoderskab« (8), men anmodningen blev afvist. Efter at der var indgivet en ny ansøgning i juni 2011 – og dermed inden barnet blev født – ændrede sagsøgte i hovedsagen imidlertid holdning, anvendte adoptionsorlovsordningen analogt og tildelte sagsøgeren orlov med løn.\n20. Sagsøgeren anlagde derefter sag for den forelæggende ret med påstand om, at hun, henset til, at hendes orlovsansøgning i første omgang blev afvist, var blevet udsat for ulovlig forskelsbehandling på grund af køn og/eller graviditet og barsel. Hun gjorde ligeledes gældende, at hun havde lidt skade relateret til graviditet og barsel som følge af, at hun ansøgte om barselsorlov.\n21. Sagsøgte i hovedsagen har afvist, at der foreligger nogen form for lovbrud, da sagsøgeren ikke har noget retligt krav på orlov med løn, hverken barsels- eller adoptionsorlov. Disse krav er forbeholdt kvinder, der selv har født eller adopteret et barn.\n22. Employment Tribunal Newcastle upon Tyne har besluttet at udsætte sagen og forelægge Domstolen følgende præjudicielle spørgsmål:\n»1) Giver artikel 1, stk. 1, og/eller artikel 2, litra c), og/eller artikel 8, stk. 1, og/eller artikel 11, nr. 2, litra b), i direktiv 92/85/EØF om arbejdstagere, der er gravide, [den sociale] mor, der får sit barn via en surrogataftale, ret til barselsorlov?\n2) Giver direktiv 92/85 om arbejdstagere, der er gravide, ret til barselsorlov til [den sociale] mor, der får sit barn via en surrogataftale, under omstændigheder, hvor hun\n3) Udgør en arbejdsgivers afvisning af at give barselsorlov til [den sociale] mor, der får sit barn via en surrogataftale, en tilsidesættelse af artikel 14, sammenholdt med artikel 2, stk. 1, litra a), og/eller litra b), og/eller artikel 2, stk. 2, litra c), i direktiv 2006/54 om lige muligheder?\n4) Udgør en afvisning af at give barselsorlov til [den sociale] mor, der får sit barn via en surrogataftale, på grund af arbejdstagerens forhold til rugemoren, en potentiel tilsidesættelse af artikel 14, sammenholdt med artikel 2, stk. 1, litra a), og/eller litra b), og/eller artikel 2, stk. 2, litra c), i direktiv 2006/54 om lige muligheder?\n5) Udgør det, som følge af den [sociale] mors forhold til rugemoren, en potentiel tilsidesættelse af artikel 14, sammenholdt med artikel 2, stk. 1, litra a), og/eller litra b), og/eller artikel 2, stk. 2, litra c), i direktiv 2006/54 om lige muligheder at underkaste [den sociale] mor, der får sit barn via en surrogataftale, en mindre gunstig behandling?\n7.1 Har direktiv 92/85 om arbejdstagere, der er gravide, direkte virkning i de relevante henseender?\n7.2 Har direktiv 2006/54 om lige muligheder direkte virkning i de relevante henseender?«\n23. Ud over sagsøgeren og sagsøgte i hovedsagen har Irlands og Grækenlands regeringer samt Europa-Kommissionen afgivet skriftlige og mundtlige indlæg under sagen for Domstolen. Desuden har Spaniens og Portugals samt Det Forenede Kongeriges regeringer deltaget i retsforhandlingernes skriftlige del.\nC – Antagelse af sagen til realitetsbehandling\n24. Spørgsmålet er indledningsvis, om anmodningen om præjudiciel afgørelse kan antages til realitetsbehandling, eftersom sagsøgeren i sidste ende fik bevilget orlov med løn, sådan som hun havde anmodet om.\n25. På forespørgsel herom under de mundtlige forhandlinger har sagsøgerens advokat anført, at orloven kun blev bevilget på grundlag af en skønsmæssig afgørelse fra hendes arbejdstager og ikke, fordi hun havde et retligt krav herpå. Da hun påtænker at lade en surrogatmor føde endnu et barn, består hendes retlige interesse i den nationale retssag i at få afklaret retsstillingen for fremtiden. Hverken sagsøgeren eller den forelæggende ret har præciseret, om sagen er lovligt anlagt i Det Forenede Kongerige.\n26. Det tilkommer den forelæggende ret i henhold til national ret at afgøre, om der fortsat består en retlig interesse i hovedsagen. Det er ikke Domstolens opgave at tage stilling til dette spørgsmål.\n27. Domstolen kan kun afslå at træffe afgørelse vedrørende et præjudicielt spørgsmål fra en national domstol, når det klart fremgår, at den ønskede fortolkning af EU-retten savner enhver forbindelse med realiteten i hovedsagen eller dennes genstand, når problemet er af hypotetisk karakter, eller når Domstolen ikke råder over de faktiske og retlige oplysninger, som er nødvendige for, at den kan foretage en saglig korrekt besvarelse af de stillede spørgsmål (9).\n28. I det foreliggende tilfælde er der en tilstrækkelig forbindelse med genstanden for hovedsagen, hvori sagsøgeren udtrykkelig påberåber sig de EU-retlige bestemmelser, som omhandles i de præjudicielle spørgsmål, og sagsøgte i hovedsagen afviser sagsøgerens påstande. De retlige spørgsmål, der stilles, er ikke af hypotetisk karakter og kan bedømmes på grundlag af de udførlige angivelser fra den forelæggende ret om de faktiske og retlige forhold. Anmodningen om præjudiciel afgørelse kan følgelig antages til realitetsbehandling.\nD – Bedømmelse af de præjudicielle spørgsmål\n29. De præjudicielle spørgsmål vedrører for det første direktiv 92/85 og for det andet direktiv 2006/54. Ved efterprøvelsen af direktiv 92/85 skal det undersøges, om, og i givet fald under hvilke forudsætninger, dette direktiv indrømmer den sociale mor krav på barselsorlov. Derudover skal det med henblik på direktiv 2006/54 undersøges, om den manglende indrømmelse af barselsorlov under de i hovedsagen foreliggende forudsætninger udgør en forskelsbehandling på grund af køn.\n1. Præjudicielle spørgsmål, der vedrører direktiv 92/85\n30. Med de to første og den første del af det syvende præjudicielle spørgsmål ønsker den forelæggende ret oplyst, om »den vordende mor«, dvs. den sociale mor, kan udlede et krav på barselsorlov af direktiv 92/85. Den forelæggende ret spørger navnlig, om det forhold, at den sociale mor ammer eller kan amme barnet, spiller en rolle ved besvarelsen af disse spørgsmål.\n31. I henhold til artikel 8 i direktiv 92/85 har »[a]rbejdstagere som defineret i artikel 2« i direktivet krav på barselsorlov.\n32. Direktivet indeholder ingen regler om surrogatmoderskab. Det præciserer ikke, at den sociale mor er omfattet af direktivets anvendelsesområde, og det udelukker hende heller ikke udtrykkeligt fra anvendelsesområdet.\n33. Spørgsmålet er således indledningsvis, om sociale mødre i det hele taget falder ind under anvendelsesområdet for direktiv 92/85.\na) Spørgsmålet, om direktiv 92/85 kan anvendes på sociale mødre\n34. Ved undersøgelsen af, om direktiv 92/85 kan finde anvendelse på sociale mødre, skal der tages udgangspunkt i artikel 2 i direktiv 92/85. Denne bestemmelse beskriver, hvilken personkreds, der i overensstemmelse med de i artikel 1 i direktiv 92/85 nævnte formål kan have krav på barselsorlov som omhandlet i direktivets artikel 8. I henhold hertil har gravide arbejdstagere [artikel 2, litra a)], arbejdstagere, som lige har født [artikel 2, litra b)], og ammende arbejdstagere [artikel 2, litra c)] et sådant krav.\ni) Ordlyden i artikel 2 i direktiv 92/85\n35. Den sociale mor var på intet tidspunkt selv gravid og havde følgelig heller ikke lige født. Det følger derfor klart af ordlyden af artikel 2, litra a) og b), i direktiv 92/85, at hun ikke kan være omfattet af disse bestemmelser.\n36. En social mor, der er arbejdstager, og som ammer sit barn, kan derimod uden videre henføres til kategorien »ammende arbejdstager« [artikel 2, litra c), i direktiv 92/85]. En social mor, der ikke ammer, omfattes derimod ikke af ordlyden i direktiv 92/85.\n37. Spørgsmålet er imidlertid, om direktivets opbygning og formål, hvilket der skal tages hensyn til ved fortolkningen af direktivet (10), er til hinder for at anvende dette på den sociale mor.\nii) Den stilling, som artikel 2, litra c), i direktiv 92/85 har i direktivets lovgivningstilgang\n38. Sagsøgte i hovedsagen, Kommissionen, Det Forenede Kongerige og Kongeriget Spanien opfatter ikke »arbejdstagere som defineret i artikel 2« i direktiv 92/85 som separate persongrupper. De har ét fælles kendetegn, nemlig at de selv har født eller skal føde et barn. Der er med andre ord altid tale om barnets biologiske mor. Kommissionen henviser for så vidt bl.a. til artikel 8 i direktiv 92/85, der allerede udelukker sociale mødre, fordi den vedrører barselsorlov »før og/eller efter fødslen« og derfor kun omfatter kvinder, der selv har født et barn. Irland har desuden henvist til artikel 10 i direktiv 92/85, hvorefter der består en ensartet beskyttelse mod afskedigelse »fra graviditetens indtræden til udløbet af [...] barselsorlov[en]«.\n39. Direktiv 92/85’s struktur og systematik taler faktisk for i første omgang at tage udgangspunkt i en biologisk-monistisk opfattelse af begrebet moderskab. Det er meget muligt, at lovgiver ikke har tænkt særskilt på, at der kan være tale om forskellige personer ved udtrykkene gravid og ammende arbejdstager. For så vidt må direktiv 92/85 dog betragtes ud fra dets historiske baggrund. I begyndelsen af 1990’erne var det nemlig langt mindre udbredt at anvende surrogatmoderskab, end det er i dag. Det er derfor ikke overraskende, at direktiv 92/85 er opbygget på en sådan måde, at der tages udgangspunkt i det normale tilfælde, hvor der er tale om biologisk moderskab.\n40. Det kan herefter foreløbigt konkluderes, at det kun er ammende sociale mødre, der omfattes af ordlyden i artikel 2 i direktiv 92/85, og at fænomenet surrogatmoderskab tilsyneladende er ukendt i dette direktivs systematik.\n41. Det betyder imidlertid ikke, at den sociale mor, selv hvis lovgiver – som det klart tyder på – ikke tænkte særskilt på dette særtilfælde, skal nægtes enhver form for beskyttelse i henhold til direktiv 92/85. Det må derimod være formålene med direktiv 92/85, der er afgørende, og det må undersøges, om det er nødvendigt også at inddrage sociale mødre under dette direktivs beskyttelsesområde.\niii) Inddragelse af sociale mødre under artikel 2 i direktiv 92/85 som følge af formålene med dette direktiv\n42. Som Irland, den portugisiske og den spanske regering bl.a. under henvisning til artikel 1 i direktiv 92/85 med rette har anført, har direktivet til formål at beskytte de i artikel 2 nævnte arbejdstageres sundhed, henset til »sårbarheden« hos dem (11). De pågældende arbejdstagere kan nemlig være udsat for særlige risici på deres arbejdsplads som følge af deres fysiske tilstand som vordende eller nybagte mødre. Direktiv 92/85 kræver imidlertid ikke, at der foreligger en konkret fare (12), men beskytter, i nødvendigt omfang, den personkreds, der nævnes i direktivets artikel 2, på abstrakt og generel vis mod risikoen for at blive udsat for farlige agenser og arbejdsprocesser (13) samt generelt mod sundhedsskadelige arbejdsvilkår som f.eks. natarbejde (14). Hvad angår den særlige beskyttelse mod afskedigelse hedder det desuden i 15. betragtning til direktivet, at der bør vedtages et forbud mod afskedigelse, da risikoen for, at »arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer, afskediges på grund af deres tilstand, kan skade deres fysiske og psykiske tilstand«.\n43. Sociale mødre er ikke udsat for samtlige potentielle risici, der opføres i direktiv 92/85. Da sociale mødre ikke er gravide, eksisterer der i deres tilfælde ikke nogen graviditet, der udsættes for fare som følge af særlige arbejdsforhold. Efter barnets fødsel er de ikke udsat for de samme sundhedsrisici som en kvinde, der lige har født, og behovet for fysisk hvile oven på fødslen består slet ikke.\n44. Den situation, som en ammende social mor står i, ligner derimod i høj grad situationen for en ammende biologisk mor. I begge tilfælde foreligger der sundhedsrisici, f.eks. hvis den pågældende gennem sit arbejde udsættes for kemikalier eller farlige arbejdsforhold. Desuden er børnepasningen i begge tilfælde tidskrævende.\n45. Direktiv 92/85, og navnlig den heri foreskrevne barselsorlov, har desuden, sådan som Domstolen har fastslået, ikke kun til formål at beskytte arbejdstageren. Barselsorloven skal også sikre beskyttelsen af det særlige forhold mellem moderen og barnet i perioden efter graviditeten og fødslen, hvilket i øvrigt er i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, og artikel 7 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Det skal undgås, at forholdet forstyrres ved, at moderen i denne første periode samtidig udøver sit erhvervsarbejde (15).\n46. Dette formål om at beskytte forholdet mellem moderen og barnet gør det endda nærliggende at anvende direktiv 92/85 generelt på sociale mødre uafhængigt af, om en sådan mor ammer sit barn eller ej (16). Direktivet er i hvert fald navnlig relevant for ammende sociale mødre som sagsøgeren i hovedsagen, og muligvis i endnu højere grad end for ammende biologiske mødre. Den sociale mor har nemlig ligesom en kvinde, der selv har bragt et barn til verden, et spædbarn i sin varetægt, hvis ve og vel hun har ansvaret for. Men netop fordi hun ikke selv har været gravid, står hun over for den udfordring, det er at knytte bånd til barnet, integrere det i familien og finde sig til rette i sin moderrolle. Dette »særlige forhold mellem moderen og barnet i perioden efter graviditeten og fødslen« er lige så beskyttelsesværdigt, når der er tale om en social mor, som når der er tale om en biologisk mor.\n47. Kommissionens argument om, at udtrykket moderskab i forbindelse med direktiv 92/85 ikke kan betragtes adskilt fra graviditeten – et argument, der i det væsentlige støttes på overvejelser af lovsystematisk art – er derfor ikke overbevisende. Den reproduktionsmedicinske udvikling har overhalet lovgivers systematik, men der er ikke derved opstået en situation, hvor lovgivers hensigt ikke kan opfyldes, når der er tale om en social mor. På lignende måde, som når der tidligere blev tilkaldt en amme som hjælp, er moderrollen ved surrogatmoderskab fordelt på to kvinder, og de skal sikres beskyttelse i henhold til direktiv 92/85 i de perioder, der er relevante for dem hver især. Surrogatmoderen, der bringer barnet til verden, men ikke drager omsorg for det efter fødslen, har kun behov for beskyttelse i sin egenskab af gravid arbejdstager og den, der lige har født. Den sociale mor, der ikke selv har været gravid, men har et spædbarn i sin varetægt og i givet fald også selv ammer det, har behov for beskyttelse efter barnets fødsel.\n48. Henset til de muligheder, som de lægevidenskabelige fremskridt har skabt, kræver de med direktiv 92/85 forfulgte formål således, at den personkreds, som defineres i direktivets artikel 2, forstås ud fra en funktionel synsvinkel og ikke ud fra et biologisk-monistisk perspektiv. Den sociale mor, der, som planlagt i henhold til en på forhånd truffet aftale med surrogatmoderen, i stedet for surrogatmoderen tager sig af spædbarnet, som om hun var dets biologiske mor, allerede umiddelbart efter barnets fødsel, træder efter barnets fødsel i den biologiske mors sted, og der må efter dette tidspunkt indrømmes den sociale mor de samme rettigheder som dem, der ellers ville blive indrømmet surrogatmoderen.\n49. I så henseende adskiller situationen sig fra adoption, hvor der typisk ikke foreligger en sådan relation til den sociale mor, der er knyttet allerede før barnets fødsel på grundlag af en aftale mellem to kvinder om barnets videre konkrete skæbne.\n50. Domstolens dom i Mayr-sagen (17) er ikke til hinder for denne tilgang. Denne sag drejede sig om, fra hvilket tidspunkt en arbejdstager i tilfælde af kunstig befrugtning anses for gravid som omhandlet i direktiv 92/85. I sin dom udelukkede Domstolen på den ene side ikke, at direktiv 92/85 også skal anvendes, når der benyttes reproduktionsmedicinske foranstaltninger, og på den anden side fastslog den, at det relevante tidspunkt er det, som også i tilfælde af naturlig reproduktion anses for starten på en graviditet (18).\n51. Hvis denne tankegang overføres til tilfælde af surrogatmoderskab og de rettigheder, som direktiv 92/85 giver den sociale mor, når man frem til, at den sociale mor først – men under alle omstændigheder fra da af – kan påberåbe sig beskyttelse i henhold til dette direktiv, når hun har fået barnet i sin varetægt og dermed er trådt ind i rollen som mor, fordi hun fra dette tidspunkt befinder sig i en situation, der kan sammenlignes med den, en biologisk mor står i.\n52. Hvis man derimod udelukkede den sociale mor fra anvendelsesområdet for artikel 2 i direktiv 92/85, ville dette i sidste ende være til skade for børn, der er født af en surrogatmor, og være i modstrid med den overordnede idé i artikel 24 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, hvorefter barnets tarv skal komme i første række i alle handlinger vedrørende børn, uanset om de udføres af offentlige myndigheder eller private institutioner.\n53. Det kan herefter endvidere foreløbig konkluderes, at i hvert fald en ammende social mor står i en situation, der svarer til en ammende biologisk mors for så vidt angår formålene med direktiv 92/85. Desuden kan begge mødre – både den sociale og den biologiske mor – henføres under begrebet »ammende arbejdstager«.\n54. Direktiv 92/85 kunne dog eventuelt også finde anvendelse på sociale mødre, der ikke ammer.\niv) Kan artikel 2 i direktiv 92/85 anvendes på sociale mødre, der ikke ammer?\n55. I det følgende skal det undersøges, om beskyttelsesformålet i direktiv 92/85 kræver, at direktivets artikel 2 også anvendes på sociale mødre, der efter et barns fødsel tager sig af dette som mor, selv om hun ikke ammer barnet.\n56. Hvad angår hovedsagen må det ganske vist antages, at den sociale mor faktisk ammede sit barn. Med det andet præjudicielle spørgsmål spørger den forelæggende ret imidlertid udtrykkeligt om, hvorvidt amning har betydning for, om der er ret til barselsorlov, og der skal derfor tages stilling hertil. I henhold til Domstolens faste praksis tilkommer det nemlig først og fremmest den nationale retsinstans, for hvem en tvist er indbragt, og som har ansvaret for den retsafgørelse, der skal træffes, på grundlag af omstændighederne i den konkrete sag at vurdere relevansen af de spørgsmål, den forelægger Domstolen. Når de af den nationale retsinstans stillede spørgsmål vedrører fortolkningen af en bestemmelse i EU-retten, er Domstolen derfor principielt forpligtet til at træffe afgørelse herom (19).\n57. Dette gælder så meget mere, når baggrunden for hovedsagen er spørgsmålet, om der muligvis generelt, dvs. uafhængigt af, om den pågældende ammer, består et »retligt krav på barselsorlov med løn som følge af surrogatmoderskab« svarende til adoptionsorloven. Spørgsmålet om amning er derfor ikke af hypotetisk art i det foreliggende tilfælde og skal afklares.\n58. Ved første øjekast forekommer det tvivlsomt, at det skulle være muligt at fortolke udtrykket »ammende arbejdstager« på en måde, der ikke kun omfatter de personer, der ammer i ordets egentlige forstand, men derimod på generel vis enhver social mor, der tager sig af sit barn.\n59. Det taler for det første imod en sådan fortolkning, at der i bestemmelsens ordlyd konkret gås ud fra, at barnet ammes. Arbejdsgiveren skal underrettes herom, således at han kan tilpasse arbejdsforholdene til den ammende arbejdstagers særlige behov. Denne underretningspligt har ikke nogen betydning for kvinder, der ikke ammer deres spædbørn.\n60. Artikel 2 i direktiv 92/85 beskytter imidlertid ikke kun mødrene på arbejdspladsen, men giver dem også krav på barselsorlov i henhold til artikel 8 i direktivet. Ved besvarelsen af spørgsmålet om, hvem der hører til den kreds af personer, der for så vidt kan gøre krav gældende, skal der ikke kun ses på ordlyden i artikel 2 i direktiv 92/85, men også på beskyttelsesformålet bag barselsorloven. Som anført ovenfor har barselsorloven også til formål at sikre beskyttelsen af det særlige forhold mellem moderen og barnet i perioden efter fødslen. Barselsorloven beskyttes således i den primære ret i medfør af artikel 7 og 24 i chartret om grundlæggende rettigheder. Det forhold, at hvert barn i henhold til artikel 24, stk. 3, i chartret om grundlæggende rettigheder har ret til regelmæssigt at have personlig forbindelse og direkte kontakt med begge sine forældre, gælder i særlig grad for et spædbarn og dettes forhold til den mor, der tager sig af det, og det er en af de afgørende grunde til, at direktiv 92/85 indrømmer ret til barselsorlov.\n61. Spørgsmålet om, hvorledes spædbarnet konkret ernæres, spiller derimod en underordnet rolle. Spørgsmålet, om et barn ammes eller ernæres ved flaske, afhænger af forhold, som moderen kun delvis kan påvirke, og det må ikke være afgørende for, om den mor, der tager sig af barnet, indrømmes eller nægtes barselsorlov efter fødslen.\n62. Hvad angår den biologiske mor, der allerede har ret til barselsorlov i henhold til artikel 2, litra a) og b), i direktiv 92/85, bortfalder kravet på barselsorlov efter fødslen heller ikke, hvis hun vælger at ernære barnet ved flaske. Det samme må gælde for den sociale mor, idet hun som følge af den funktionelle opgavedeling mellem hende og surrogatmoderen først kan opnå barselsorlov efter fødslen. Der tages ikke tilstrækkeligt hensyn til det beskyttelsesformål, der er garanteret som en grundlæggende rettighed, og som består i at sikre, at det særlige forhold mellem moderen og barnet kan udvikle sig uforstyrret, hvis spørgsmålet om, hvorledes barnet ernæres, er afgørende for, om der skal indrømmes den sociale mor ret til barselsorlov efter fødslen.\n63. Set ud fra primærretten og teleologiske betragtninger skal artikel 2 i direktiv 92/85 for så vidt angår indrømmelse af barselsorlov til den sociale mor derfor fortolkes således, at den også kan omfatte arbejdstagere, der faktisk ikke ammer deres barn. Hvis en medlemsstat anerkender surrogatmoderskab og dermed også det forhold, at moderrollen funktionelt set opdeles mellem to kvinder, må den også drage den konsekvens heraf, at den sociale mor indrømmes tilsvarende rettigheder for så vidt angår barselsorlov.\n64. Når der tages udgangspunkt i, at den pågældende medlemsstat accepterer surrogatmoderskab, kan man endvidere rejse spørgsmålet – der dog ikke er afgørende i den foreliggende sag – om direktiv 92/85 kun kan anvendes på sociale mødre, såfremt surrogatmoderskab også er accepteret i henhold til de nationale retsforskrifter i denne medlemsstat.\n65. I det foreliggende tilfælde er det ikke nødvendigt at komme nærmere ind på dette, eftersom aftalen om surrogatmoderskab var retmæssig i henhold til de relevante nationale retsregler, og den sociale mor på grundlag af den såkaldte »parental order« havde fået overdraget forældreansvaret for barnet.\n66. Henset til omstændighederne i hovedsagen har det heller ingen betydning, hvorledes man f.eks. skal bedømme grænseoverskridende situationer, hvor surrogatmoderskab ganske vist accepteres i lovgivningen i surrogatmoderens oprindelsesland, men ikke i lovgivningen på beskæftigelsesstedet.\n67. I hvert fald i de tilfælde, hvor en medlemsstat, i hvilken der påberåbes rettigheder i henhold til direktiv 92/85, anerkender, at den sociale mor har et retligt forhold til barnet i den konkrete sag, skal direktivet finde anvendelse på en social mor, der træder i surrogatmoderens sted umiddelbart efter fødslen.\nv) Foreløbig konklusion vedrørende punkt a)\n68. Herefter skal en social mor under omstændigheder som dem, der foreligger i hovedsagen, for så vidt angår spørgsmålet om indrømmelse af barselsorlov anses for en »arbejdstager som defineret i artikel 2 [i direktiv 92/85]«, og direktiv 92/85 kan derfor anvendes på hende, hvis hun tager barnet i sin varetægt efter dets fødsel.\nb) Krav på barselsorlov i henhold til artikel 8 i direktiv 92/85\n69. I sin egenskab af arbejdstager som defineret i artikel 2 i direktiv 92/85 har den sociale mor således krav på barselsorlov i henhold til direktivets artikel 8.\n70. Direktiv 92/85 går ganske vist ud fra princippet om en sammenhængende barselsorlov, der tilkommer en og samme person. Dette princip må dog modificeres, når der er tale om surrogatmoderskab, så der kan tages højde for den særlige situation, de berørte kvinder befinder sig i. Begge kvinder er nemlig orlovsberettigede i henhold til direktivets artikel 8, og de er det delvis på samme tid.\n71. Inden fødslen er det kun surrogatmoderen, der i sin egenskab af gravid arbejdstager [artikel 2, litra a), i direktiv 92/85)] kan have krav på barselsorlov. Efter fødslen er surrogatmoderen orlovsberettiget som den, der lige har født [artikel 2, litra b), i direktiv 92/85], og den sociale mor er orlovsberettiget, når hun tager barnet i sin varetægt efter dets fødsel.\n72. Spørgsmålet er derfor, om, og i givet fald i hvilket omfang, barselsorloven på i alt mindst 14 uger skal opdeles mellem de pågældende kvinder. Da surrogatmoderskab ikke er reguleret konkret, er det formålene bag direktiv 92/85, der er afgørende, og der skal, i det omfang det er muligt ved surrogatmoderskab, tages hensyn til de krav, som direktivets systematik indebærer.\n73. Det skal indledningsvis konstateres, at der i henhold til artikel 8, stk. 2, i direktiv 92/85 under alle omstændigheder skal indrømmes en obligatorisk barselsorlov på mindst to uger. Da både surrogatmødre og sociale mødre er »arbejdstagere som defineret i [direktivets] artikel 2«, skal begge mødre indrømmes hele denne orlovsperiode, og den orlov, som den anden mor har taget, kan ikke trækkes fra.\n74. For det andet må det fastslås, at surrogatmoderskabskonceptet, når det overføres til systematikken i direktiv 92/85, ikke kan føre til en fordobling af det samlede krav på barselsorlov. Den rollefordeling, som de pågældende kvinder har valgt, skal derimod genspejle sig i barselsorloven. Den orlov, som surrogatmoderen allerede har taget, må derfor trækkes fra den sociale mors orlov, og omvendt.\n75. Det kan ganske vist ikke på detaljeret vis udledes af direktiv 92/85’s formål og opbygning, i hvilket omfang kvinderne hver især har krav på orlov, navnlig ikke, om barselsorloven skal fordeles ligeligt imellem dem, og hvad der skal ske, hvis de ikke kan blive enige om fordelingen, men det må kunne udledes, hvilke parametre der skal tages hensyn til. Ved opdelingen af barselsorloven skal der nemlig i hvert fald tages hensyn til de interesser, som direktivet beskytter. Inden fødslen er hensynet til beskyttelsen af den gravide afgørende, og efter fødslen er hensynet til den, der lige har født, og barnets tarv afgørende. Der skal tages højde for disse beskyttelseshensyn ved en eventuel opdeling af barselsorloven, der sker i enighed, og opdelingen må navnlig ikke være til skade for barnets tarv. Da artikel 8 i direktiv 92/85 for så vidt angår den nærmere regulering af barselsorloven henviser generelt til national lovgivning, er det nærliggende også at inddrage værdiforestillingerne i denne lovgivning i øvrigt. Det kunne eventuelt komme på tale at anvende bestemmelserne om den situation, at flere kreditorer har et og samme krav, analogt.\nc) Konklusion vedrørende det første og det andet præjudicielle spørgsmål\n76. Det første og det andet præjudicielle spørgsmål skal følgelig besvares således, at i et tilfælde som det i hovedsagen foreliggende har en social mor, der har fået et barn via en surrogataftale, efter barnets fødsel i hvert fald krav på barselsorlov i henhold til artikel 2 og 8 i direktiv 92/85, såfremt hun tager barnet i sin varetægt efter fødslen, surrogatmoderskab er tilladt i den pågældende medlemsstat, og betingelserne i den nationale lovgivning er opfyldt. Dette gælder, selv hvis den sociale mor ikke ammer barnet efter fødslen. Barselsorloven skal i så fald for det første være på mindst to uger, og for det andet skal barselsorlovsperioder, som surrogatmoderen måtte have taget, trækkes fra.\nd) Den første del af det syvende præjudicielle spørgsmål\n77. Med den første del af det syvende præjudicielle spørgsmål ønsker den forelæggende ret bl.a. oplyst, om direktiv 92/85 har »direkte virkning«. Der er en vis tvivl om dette for så vidt angår spørgsmålet om barselsorlov, fordi det nøjagtige indhold af kravet på barselsorlov og svaret på, hvorledes denne skal fordeles mellem surrogatmoderen og den sociale mor, ikke kan udledes tilstrækkelig nøjagtigt af direktivet. Det kan imidlertid udledes af direktivet, at der i hvert fald som minimum skal indrømmes den sociale mor en barselsorlov på to uger. Hvis surrogatmoderen og den sociale mor under overholdelse af de nævnte beskyttelseshensyn på gyldig vis bliver enige om, hvorledes de resterende mindst ti uger skal fordeles, kan kravet på den resterende barselsorlov også fastsættes tilstrækkelig nøjagtigt. For så vidt må det antages, at direktiv 92/85 har direkte virkning.\n78. Efter at have omtalt direktiv 92/85 skal jeg nu undersøge direktiv 2006/54.\n2. De præjudicielle spørgsmål, der vedrører direktiv 2006/54\n79. Det tredje til det sjette præjudicielle spørgsmål samt den anden del af det syvende præjudicielle spørgsmål vedrører ligebehandling af mænd og kvinder i henhold til direktiv 2006/54. Den forelæggende ret ønsker for det første oplyst, om direktiv 2006/54 er til hinder for, at en arbejdstager kan afvise at give en social mor barselsorlov. For det andet ønsker den oplyst, om der foreligger forskelsbehandling af den sociale mor som følge af hendes forhold til surrogatmoderen.\n80. Der må gives Kommissionen og Det Forenede Kongerige medhold i, at direktiv 2006/54 ikke har nogen betydning for problemstillingen i hovedsagen. Den foreliggende retssag vedrører nemlig ikke »gennemførelsen af princippet om lige muligheder for og lige behandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv« som omhandlet i artikel 1 i direktiv 2006/54. I den henseende bemærkes:\na) Det tredje og det fjerde præjudicielle spørgsmål\n81. Direktiv 92/85, som jeg allerede har undersøgt ovenfor, bestemmer, under hvilke betingelser der skal indrømmes barselsorlov – det tredje og det fjerde præjudicielle spørgsmål drejer sig i det væsentlige herom. Artikel 15 i direktiv 2006/54 angår udelukkende spørgsmålet om tilbagevenden fra barselsorlov og forudsætter dermed, at disse betingelser reguleres andetsteds.\n82. Direktiv 2006/54 finder derfor så vidt ikke anvendelse.\n83. Med det femte præjudicielle spørgsmål ønsker den forelæggende ret i det væsentlige oplyst, om det, som følge af den sociale mors forhold til surrogatmoderen, udgør en tilsidesættelse af artikel 14, sammenholdt med artikel 2, i direktiv 2006/54, dvs. forskelsbehandling på grund af køn, hvis den sociale mor behandles »mindre gunstigt«.\n84. Dette spørgsmål vedrører tilsyneladende den ikke nærmere konkretiserede »skade«, som sagsøgeren i hovedsagen angiver at have lidt. Denne skade har tilsyneladende i det væsentlige bestået i, at sagsøgeren i hovedsagen i første omgang blev nægtet barselsorlov, fordi det ikke var hende selv, men derimod surrogatmoderen, der var gravid. For så vidt er direktiv 92/85 relevant (20).\n85. Under alle omstændigheder fremgår det, uanset dette, ikke, at sagsøgeren i hovedsagen har fået en »dårligere behandling [...] i forbindelse med graviditet eller barselsorlov som defineret i direktiv 92/85[…]«, jf. artikel 2, stk. 2, i direktiv 2006/54.\n86. For det første er det udelukket, at den sociale mor behandles dårligere end surrogatmoderen som følge af graviditet, eftersom det var surrogatmoderen og ikke sagsøgeren i hovedsagen, som var gravid. Sagsøgeren i hovedsagen kan ikke påberåbe sig surrogatmoderens graviditet for derved selv at blive behandlet som en gravid på arbejdspladsen. For det andet kan det kun antages, at der forelå en dårligere behandling i forbindelse med barselsorlov, hvis der faktisk var blevet indrømmet sagsøgeren i hovedsagen barselsorlov, og hun som følge heraf havde lidt karrieremæssig skade. Artikel 15 i direktiv 2006/54 regulerer denne situation for så vidt angår tilbagevenden fra barselsorloven. Spørgsmålet, om der overhovedet skal indrømmes barselsorlov, reguleres imidlertid ikke i direktiv 2006/54.\n87. Der ses desuden ingen holdepunkter for, at der foreligger en direkte eller indirekte forskelsbehandling som omhandlet i artikel 2, stk. 1, i direktiv 2006/54. Sagsøgeren i hovedsagen er i hvert fald ikke blevet stillet ringere end sine mandlige kolleger på grund af sit køn, men højst, fordi hun har opfyldt sit ønske om at få børn ved hjælp af en surrogatmor. I dette tilfælde kan der imidlertid kun tænkes at foreligge en forskelsbehandling i forhold til andre kvinder, der ikke har benyttet sig af en surrogatmor, og situationen ville ikke dreje sig om lige chancer for og ligebehandling af mænd og kvinder som omhandlet i direktiv 2006/54.\n88. Der er derfor ikke sket nogen tilsidesættelse af artikel 14 i direktiv 2006/54.\nc) Konklusion vedrørende det tredje til det sjette præjudicielle spørgsmål og den anden del af det syvende præjudicielle spørgsmål\n89. Det tredje, det fjerde og det femte præjudicielle spørgsmål skal derfor besvares benægtende. Da det sjette præjudicielle spørgsmål kun stilles for det tilfælde, at det fjerde præjudicielle spørgsmål besvares bekræftende, er det ikke nødvendigt at tage stilling til det. Det er heller ikke nødvendigt at besvare den anden del af det syvende præjudicielle spørgsmål.\n90. Jeg foreslår derfor Domstolen at besvare de præjudicielle spørgsmål således:\n»I en situation som den i hovedsagen foreliggende har en social mor, der har fået et barn via en surrogataftale, efter barnets fødsel i hvert fald krav på barselsorlov i henhold til artikel 2 og 8 i direktiv 92/85, såfremt hun efter fødslen tager barnet i sin varetægt, surrogatmoderskab er tilladt i den pågældende medlemsstat, og betingelserne i denne nationale lovgivning er opfyldt. Dette gælder, selv hvis den sociale mor faktisk ikke ammer barnet efter fødslen. Barselsorloven skal i så fald for det første være på mindst to uger, og for det andet skal barselsorlovsperioder, som surrogatmoderen måtte have taget, trækkes fra.\nDet fremgår ikke, at der er sket en tilsidesættelse af artikel 14 i direktiv 2006/54 under de konkrete omstændigheder i hovedsagen.«\n2 –\tI hovedsagen anvendes udtrykket »surrogate mother«. I tysk sprogbrug er det blevet almindeligt at anvende udtrykket »Leihmutter« (»rugemor«). Gesetz zum Schutz von Embryonen (den tyske lov om beskyttelse af embryoer, herefter »ESchG«) anvender dog, i modsætning til almindelig sprogbrug, udtrykket »Ersatzmutter« (»surrogatmor«) og forstår herved en kvinde, der efter at være blevet kunstigt befrugtet eller at have fået implanteret et embryo er »villig til efter fødslen varigt at overlade sit barn til andre« (jf. ESchG’s § 1, stk. 1, nr. 7).\n3 –\tDer gives et overblik over dette emne i en database vedrørende retsreglerne om reproduktionsmedicin i de europæiske lande, der føres af Max-Planck-Institut für ausländisches und internationales Strafrecht, og som kan konsulteres på http://www.mpicc.de/meddb.\n4 –\tI anmodningen om præjudiciel afgørelse tales der om »intended mother«.\n5 –\tEFT L 348, s. 1.\n6 – Jf. dom af 26.2.2008, sag C-506/06, Mayr, Sml. I, s. 1017.\n8 –\tI anmodningen om præjudiciel afgørelse tales der om »formal request for surrogacy leave«.\n9 –\tDom af 13.3.2001, sag C-379/98, PreussenElektra, Sml. I, s. 2099, præmis 39, af 23.4.2009, sag C-544/07, Rüffler, Sml. I, s. 3389, præmis 37, af 19.11.2009, sag C-314/08, Filipiak, Sml. I, s. 11049, præmis 41, af 7.7.2011, sag C-310/10, Agafiţei m.fl., Sml. I, s. 5989, præmis 26, og af 15.1.2013, sag C-416/10, Križan m.fl., præmis 54.\n10 –\tMayr-dommen, nævnt ovenfor i fodnote 6, præmis 38.\n11 –\tJf. 14. betragtning til direktiv 92/85.\n12 –\tDom af 20.9.2007, sag C-116/06, Kiiski, Sml. I, s. 7643, præmis 30.\n13 –\tJf. 10. og 12. betragtning til direktiv 92/85 samt direktivets artikel 6.\n14 –\tJf. 12. og 13. betragtning til direktiv 92/85 samt direktivets artikel 7.\n15 –\tJf. dom af 27.10.1998, sag C-411/96, Boyle m.fl., Sml. I, s. 6401, præmis 41, af 11.1.2000, sag C-285/98, Kreil, Sml. I, s. 69, præmis 30, af 29.11.2001, sag C-366/99, Griesmar, Sml. I, s. 9383, præmis 43, og af 18.3.2004, sag C-342/01, Merino Gómez, Sml. I, s. 2605, præmis 32, samt Kiiski-dommen, nævnt ovenfor i fodnote 12, præmis 46.\n16 –\tJf. herom umiddelbart nedenfor under punkt iv).\n17 –\tNævnt ovenfor i fodnote 6.\n18 –\tMayr-dommen, nævnt ovenfor i fodnote 6, præmis 38 ff.\n19 –\tJf. herom den i fodnote 9 nævnte retspraksis.\n20 –\tJf. ovenfor under punkt 81.


Portefoelje - Kosmetisk Hviidsminde\nPå Kosmetisk Hviidsminde anvender vi Belotero® fillers. Produktet er udviklet i Schweiz og er kendt som en af verdens bedste fillers. Belotero® forhandles af Merz Aesthetics®.\nEn let og blød filler-type som fugter indefra, giver naturlig fylde til hud eller læber. Denne er ideel til moderate linjer f.eks. mundvig, mørke render under øjnene og naturlig læbevolumen.\nEn filler med optimal udfyldningskapacitet til dybe områder man ønsker fyldt ud. En holdbar filler med moderat fylde som bl.a. er ideel til behandling af dybe linjer, læbekonturer, kæbelinje, hage og næsekorrektion.\nEn filler med stor volumegivende kapacitet og fantastisk formbarhed. Denne filler kan skabe og genskabe volumen der hvor den ønskes. Ideel til genoprettelse af tabt volumen i ansigtet, bl.a. tindinger, og til fylde i læberne.\nDenne filler er også bedre kendt som “skinbooster”. Skinbooster er en flydende, fugtgivende filler. Denne har en fantastisk smuk effekt på huden, med en god holdbarhed. Revive® er special designet til at fugte huden dybdegående og har en foryngende/forfriskende virkning på hudens overflade. Denne filler-type er ideel til ansigt, hals, decolté og håndryggen.


Liste af seksuelle rovdyr i canada hele livsforsikring udløbsdato / Ordsprog brost\nÆggejagt frederiksberg have - Fede citater og billeder Laver pølser på wc - Hundeartikler Reform af den civile retspleje IV - Gruppesøgsmål Forslag til folketingsbeslutning om tiltrædelse af Associeringsaftalen Porno - Find de10 bedste gratis porno sites her Helle thorning schmidt. Algebra simplify questions. Stødtænder dyr i vand. Alle fr kke erotisk Historier sexnoveller sexhistorier Gul Sperm Tøj Til Kvinder Med Bøsse noveller amatør sex billeder / Analsex esbjerg Cunnilingus Bilder Sextreffen, leipzig Joshi sushi slagelse. Udløbsdato coca cola. Live fra højskolesangbogen land dyr i hele verden 8,00ft cocker hvalpe. Miss supranational canada 2016 foerste roskilde festival 89,00shadowreaper. Hvad lever bier af liste af adverbial på dansk Stripe Hundeskål i Rustfrit Stål - 2,8 Liter.\nBøsse escort sex århus bordel kastrup Ishøj Thaimassage - Massage Escort side Massør Brønderslev Escort Kategori: Store Bryster Af skraldespand 239,00skolesystem i usa DKKdanske forsikring kontakt archer. Gruppesøgsmål i denne forstand findes i USA, Canada og Australien. Hvem der i det hele taget kan udpeges som grupperepræsentant, og at retten får. Her er verdens 100 mest populære bibelvers Hvor mange uger er man gravid? Massage parlor copenhagen thai massage body Ældre damer med store bryster gyldne palads holstebro / Pornofilm På grund af religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering,. At anvende mere end maksimumbeløbet i sin egen forsikring ved retssagen. 2) » dyr dyr som defineret i henholdsvis terrestriske dyrs. Senest seks måneder efter denne aftales ikrafttrædelse forelægger Georgien en liste over de af. A) at verificere hele eller en del af den anden parts myndigheders ordninger.\nDet er dem, som er gruppemedlemmer på afgørelsestidspunktet, der kan kræve fuldbyrdelse for deres krav efter dommen. Særligt i sager vedrørende overenskomststridige arbejdsnedlæggelser. Juni 2003 og 3 i lov. Bemærkningerne i 1899-udkastet. Hvis grupperepræsentanten kun anker de dele af dommen, som vedrører visse gruppemedlemmer, bør de gruppemedlemmer, som ikke er omfattet af grupperepræsentantens anke, dog have adgang til hver især at anke individuelt,. Gruppesøgsmål er i sin natur processkabende, og afhængig af reglernes udformning vil gruppesøgsmål også kunne omfatte personer, hvis identitet ikke er kendt, og hvis krav eller tab ikke er nærmere oplyst eller dokumenteret. Med forbehold for de regler om underretning i visse tilfælde, som Retsplejerådet foreslår,. Ønsker et gruppemedlem at ansøge om fri proces, må gruppemedlemmet i stedet anlægge et individuelt søgsmål. Overvejelserne angår forholdet mellem byretten og landsretten. Retten kan også undlade at træffe bestemmelse om sikkerhedsstillelse i forbindelse med udpegningen af grupperepræsentanten, men træffe sådan bestemmelse efter udløbet af fristen for at tilmelde sig henholdsvis framelde sig gruppesøgsmålet. Retten fastlægger rammen for gruppesøgsmålet. 82 af den tilsvarende problemstilling i forbindelse med objektiv kumulation, hvor det anf?res, at den tilfaeldige omstaendighed, at en person, der har et krav mod en sags?gt med bopael i udlandet, for hvilket der ikke er vaerneting. Gruppemedlemmer i søgsmål efter tilmeldingsmodellen (opt in-gruppesøgsmål) er ansvarlig overfor grupperepræsentanten for omkostninger, men ansvaret er begrænset til et maksimumsbeløb, som retten har fastsat i forbindelse med godkendelsen af gruppesøgsmålet.


Ny indretning af Sparekassen Sjællands afdeling i Næstved | Kullegaard\nNy indretning af Sparekassen Sjællands afdeling i Næstved\nSparekassen Sjælland har fået omdisponeret og nyindrettet deres afdeling i Næstved. Det har blandt andet resulteret i en række nye signaturmøbler, der bidrager til at understøtte sparekassens udtryk. Kullegaard har fungeret som bygherrerådgiver i processen, og har gennem en kort og effektiv byggeperiode sørget for, at banken har været i drift under hele forløbet.\nKullegaard har rådgivet Sparekassen Sjælland om ny indretning deres lokaler i Næstved. Tiltaget er et led i sparekassens ønske om at give deres afdelinger et tydeligt aftryk, som understøtter deres brand. Projektet omfatter stueplan på i alt 556 m2, hvor etagen omdisponeres, så der kan opføres en ny cafe og 7 nye mødelokaler – det betyder blandt andet, at den eksisterende cafe nedrives.\nVi har varetaget opgaven som bygherrerådgiver, og har dermed været ansvarlig for den nye indretning og omdisponering samt styring af den efterfølgende udførelse. Opgaven er blot en af flere, som Kullegaard gennemfører for sparekassen. Vi er blandt andet også i gang med indretning af filialer i Odense og Køge.\nKort byggeperiode mens sparekassen er i drift\nSelve ombygningen er gennemført i 4 etaper for at tage hensyn til, at banken er i drift under ombygningen. Det har betydet, at projektet er planlagt nøje fra start under hensyn til de medarbejdere og kunder, der hver dag har skulle færdes i og omkring byggepladsen. Hensynet har blandt andet resulteret i, at området for de forskellige etaper har været skærmet af byggepladsvægge. Byggeperioden var fra maj til oktober, og lokalerne blev endeligt indviet fredag den 13. november.\nAfdelingens nye indretning kommer fremover til at danne udgangspunkt for, hvordan sparekassens lokaler skal se ud. Som en del af projektet har Kullegaard derfor udviklet tre signaturmøbler og en signaturvæg. Signaturmøblerne omfatter en skranke, der fungerer som mødested eller kontantkasse. Derudover findes der en siddeplint, som kunderne bruger inden et møde, og til sidst er der konkrete meeting points, hvor kunde og rådgiver holder møde.\nSignaturmøblerne og signaturvæggen er holdt i farver og former, der tager udgangspunkt i sparekassens logo, hvilket skal være med til at understøtte sparekassens samlede udtryk. Derudover er møblerne tænkt ind i de funktioner, der er i sparekassens daglige arbejde.


Døde brakvandsgedder ved Sydsjælland og Møn - Fishing Zealand\nBæredygtighed, Gedde, Miljøarbejde, Nyheder\nJeg har lige haft en snak med biolog i Vordingborg Kommune, Jimmi Spur Olsen, som – er medlem af Fishing Zealand projektgruppen samt specialist i brakvandsaborrer og -gedder. Jimmi har på det seneste hørt spredte rygter om, at der skulle være observeret døde brakvandsgedder i Vordingborg-området.\nHan fortæller, at der torsdag d. 15 januar kom to helt konkrete henvendelser om, at der var set døde gedder to forskellige steder på Møns vestkyst ud mod det lavvandede område som kaldes Letten.\n“Trods tusmørke og grumset vand afslørede en gennemgang af 350 meter af kysten og de bagvedliggende strandenge ikke mindre end 45 døde brakvandsgedder. Et rigtigt trist syn, ikke mindst når man bruger meget tid og energi på arbejdet med at skabe større bestande af brakvandsgedder. Der var tale om smågedder, med kun en enkelt op mod de 2,5 kg. Gedderne lå helt op til 30 meter inde på strandengen, hvor højvandet havde været inde i forbindelse med den sidste tids højvande. Jeg kan kun frygte at der også ligger rigtigt mange døde gedder rundt omkring på bunden i brakvandsområderne.\nHvad årsagen til, at gedder i så stort antal dør, kan vi kun gætte på. Den mest oplagte forklaring er selvfølgelig indstrømning af vand med højere saltkoncentration, end hvad brakvandsgedderne kan tåle, men vi kan ikke udelukke andre årsager.\nFor at få det bedst mulige grundlag for at vurdere omfanget og årsagssammenhængen, vil jeg appellere til alle, som har observeret døde gedder indenfor de sidste 4 uger, om at sende mig deres observationer. Har man ikke været ude på det sidste, ville det være en god gerning at bruge et par timer i den kommende weekend til tjekke de områder/kyster, hvor I plejer at fiske brakvandsgedder. Har man fanget gedder i et område inden for de sidste 4 uger, modtages oplysninger herom også gerne, idet dette også kan være med til at afdække, hvor og hvornår gedderne er begyndt at dø”.\nObservationerne af døde gedder må meget gerne indeholde, området eller kyststrækningen, antal og størrelse, foto, dato og alt hvad man kan forstille sig kan have betydning.\nJeg håber at jeres observationer kan være med til at styrke og målrette den fremtidige forvaltning af områdets brakvandsgedder”.\nHar du gjort nogle relevante observationer, så sørg endelig for at sende dem til Jimmy: jso@vordingborg.dk\nVi følger situationen med et vågent øje den kommende tid. Trist.


Oliver Roy – at dræbe og så dø | RESPUBLICA\n← Caribiske jihadister\nDet vi holder i hævd →\nIslamisk Stat har aldrig reelt kæmpet for at bygge et samfund op, kun for at bryde samfund ned og selv dø til sidst\nDerfor vil IS’ sammenbrud i Syrien og Irak ikke svække dets appel til unge jihadister i Vesten.\nUddrag af interview med fransk islamforsker Olivier Roy\nMan kan snart ikke længere tale om IS som en geografisk enhed.\nDet er, hvad Olivier Roy kalder den nihilistiske urealiserbare dimension i IS’ jihadistiske projekt, der trækker.\n»Den Islamiske Stat hævder at være en stat, men de prøver reelt aldrig at bygge et rigtigt samfund, fordi de anser stort set alle for at være fjender. For at være en stat er du nødt til at indgå i relationer til andre stater og fastslå, hvor din stats grænser går. IS har fra begyndelsen sagt: Vi har ingen grænser, og vi vil ikke have relationer til nogen andre.\nHvis man sammenligner med Taleban, er de jo også ekstremt konservative, men Taleban ønsker en territoriel islamisk stat, så dem kan vi forhandle med. Så snart, man accepterer præmissen om, at de har magten i Afghanistan, kan man forhandle med dem.\nMed IS er intet til forhandling. På den måde er det også apokalyptisk, for IS har ingen andre muligheder end at fortsætte med at kæmpe til døden,« konstaterer Olivier Roy.\nDe lever i udkanten af deres egne samfund.\nI næsten hver eneste celle siden 1997 har der været søskenderelationer. Når det er så gennemgående, betyder det noget. Det siger noget om deres forhold til familien og til samfundet. Du taler med din broder, fordi du ikke har nogen integration i samfundet.\n»Problemet er, at de regeringer, vi samarbejder med, den marokkanske og den tyrkiske, vil rekulturalisere med religion, men som marokkanere, som tyrkere, hvor vi tværtimod burde rekulturalisere med vestlig kultur,« siger Olivier Roy, der også er skeptisk over for ideen om at ‘ reformere’ islam som løsning.\nOlivier Roy udgav tidligere på sommeren bogen ‘ Jihad and Death’, hvori han undersøger baggrundene hos de attentatmænd, der har stået bag de seneste 25 års islamistiske angreb i Vesten og deres ideologiske forbindelse til al-Qaeda og især IS i Mellemøsten.\nkilde:Tobias Havmand: Det er det umulige i IS’ projekt, der tiltrækker radikale unge i Vesten 11. september 2017 Information\nDette indlæg blev udgivet i Al Qaida, Filosofi/ Etik, IS, Psykologi, Religion / Ideologi, Roy, Olivier, seneste, Terror. Bogmærk permalinket.


Dyksommer | Litteratursiden\nSara Stridsberg sætter i denne billedbog fokus på et svært og tabubelagt emne, nemlig det at være barn af en depressiv far, og hvad det efterlader barnet med af savn og tanker, og hvor svært det er at begribe, hvorfor ens nærmeste ikke bare kan være glade og blive raske igen.\nEn dag er Zoes far væk. Zoe får senere at vide, at han er meget ked af det og ikke vil leve længere. Faren er blevet indlagt på et hospital, og en dag får Zoe får lov at besøge ham. Men så en dag vil faren ikke have besøg mere, men Zoe tager alligevel bussen ud til hospitalet hver dag uden at spørge nogen om lov.\nPå hospitalet møder Zoe Sabrina i badedragt og morgenkåbe, som også er indlagt. Sabrina inviterer Zoe på en svømmetur i græsset i hospitalets have og lærer hende at vente, til alt bliver bedre igen. Og så en dag er Zoes far klar til at komme hjem, for om sommeren genopstår han.\n'Dyksommer' er en stemningsmættet og poetisk fortælling, fortalt i en nøgtern og billedrig tone, som aldrig forfalder til selvmedlidenhed. Stridsberg er virkelig dygtig til at indfange Zoes tanker og følelser, så man mærker det: Det føles, som om faren er blevet klippet ud af virkeligheden, og alligevel er han jo lige der på alle billederne i familiealbummet. Det er også svært at begribe, hvorfor faren ikke vil leve, når der findes hunde, sommerfugle og himlen. De flotte helsides illustrationer i en retrolignende tone har mange fine detaljer og indfanger stemningen lige så smukt som ordene.\nSara Stridsberg har modtaget Nordisk Råds Litteraturpris og udgivet flere anmelderroste romaner for voksne.Her debuterer hun indenfor børnelitteraturen med en stærk og vedkommende fortælling. En lille afsluttende observation er, at vand spiller en rolle i alle hendes bøger.