Forskel mellem versioner af "Hoveduddannelse i neurokirurgi" - NeuroWiki\nForskel mellem versioner af "Hoveduddannelse i neurokirurgi"\nVersionen fra 4. dec 2012, 13:06 (vis wikikode)\nVersionen fra 13. dec 2012, 03:44 (vis wikikode)\n= Checkliste til dig, som har fået hoveduddannelse i neurokirurgi =\n*Læs og underskriv kontrakten (elektronisk), send den rettidigt til Videreuddannelsessekretariatet, Region Syd\n*Læs og underskriv den elektroniske kontrakt, send den rettidigt til Videreuddannelsessekretariatet, Region Syd\n*Udprint logbogen, læs den og sæt papirerne i en mappe\n*Kontakt hurtigst muligt vagtplanlæggeren/den uddannelsesansvarlige overlæge på neurologisk afd., hvor du har dit første ophold og aftal nærmere om ophold på fx afd. med bevægeforstyrrelser, neuropsykolog, neurofysiologisk osv., så du får mulighed for at opnå kompetencerne i logbogen. Det er meget nemmere at få planlagt disse ophold inden vagterne er lagt!\nVersionen fra 13. dec 2012, 03:44\nSynonymer: uddannelse, A-kurser, kursist\nHoveduddannelsen i neurokirurgi varer fire år. Sammensætningen af forløb og ansættelser i hoveduddannelsesstillingen er afhængig af hvor i landet, man får sin hoveduddannelsesstilling. Fælles for alle hoveduddannelsesforløb er dog at man har et neurologisk ophold, der varer 3 mdr., og at man bliver bredt uddannet både indenfor rygkirurgi og kraniekirurgi.\n3.1 Generelle kurser\n3.2 Specialespecifikke kurser\n4 EANS eller Beitostølen\n5 Checkliste til dig, som har fået hoveduddannelse i neurokirurgi\n6 Relaterede artikler\nMålbeskrivelse til uddannelsen i Øst\nLogbog til uddannelsen i Øst\nTip til dig, som har fået hoveduddannelse: Print logbogen ud (97 sider) og anbring papirerne i en mappe (din personlige logbog, hvor du skal samle underskrifter).\nDen neurokirurgiske hoveduddannelse består af generelle kurser (som foregår sammen med kursister fra andre specialer) og specialespecifikke kurser. Herudover deltager man i fire kurser i enten SNS- eller EANS-regi.\nDe tidligere LAS-kurser (ledelse, administration og samarbejde) undergår en omstrukturering for tiden. I stedet for LAS III-kurset skal man tilmelde sig SOL 2. Link til SOL 2- tilmelding og opdatering om SOL 3\nHar man ikke en akademisk grad, skal man også deltage i forskningstræningskursus, som arrangeres regionalt. Fælles for alle regioner er, at der formuleres og besvares en forskningsopgave og opgaven endeligt godkendes ved en præsentation ved et møde i DNKS eller andet videnskabeligt forum.\nDer er følgende A-kurser (obligatoriske) i hoveduddannelsen:\nA-kursus i neuroonkologi (København/Brøndby).\nAkut neurologi og neurokirurgi (Aarhus).\nRygsygdomme (København). Bemærk at kurset varer to dage for NK-kursister. Neurologer deltager kun den første dag.\nKlinisk og paraklinisk undersøgelsesteknik (Aalborg).\nKirurgisk færdighedskursus i neurokirurgi (Aarhus).\nDu skal selv sørge for at tilmelde dig kurserne, når du har fået hoveduddannelse. Det er en god idé at bede vagtplanlæggeren om fri i god tid. De fem førstnævnte A-kurser er fælles med neurologer i hoveduddannelse. Man tilmelder sig via YNNN's hjemmeside. Tilmeld dig kommende A-kurser\nFærdighedskurset bliver annonceret på Sundhedsstyrelsens hjemmeside om neurokirurgi, men du bør få nærmere besked af din uddannelsesansvarlige overlæge. Færdighedskurset ligger som regel sidst på året i november eller december måned.\nMedbring altid Sundhedsstyrelsens kursusbevis til A-kurserne, da hver delkursusleder skal underskrive dokumentet. Du skal bruge det underskrevne kursusbevis ved din ansøgning om speciallægeanerkendelse. Link til kursusbevis, som skal printes ud inden dit første A-kursus\nMed udgangen af 2013 vil der kun være ét kursus fælles med neurologerne: Socialmedicin. Det er tanken at A-kurserne i neurokirurgisk hoveduddannelse fremover i højere grad skal skræddersyes neurokirurger.\nNår du skal på udenbys A-kursus skal du selv planlægge rejse og sørge for ophold. Du skal selv lægge ud for udgifterne, som herefter refunderes af den afdeling, du er ansat på. Sørg for at gemme alle billetter, kvitteringer osv. som skal bruges som bilag til din ansøgning om refusion. Ved at klikke på titlen "Refusion" herover, kan du komme til Excel-arket, som du skal bruge til refusion af dine udgifter til A-kurset. Bemærk at satserne justeres hver 1. januar.\nEANS eller Beitostølen\nA-kurserne er kun en del af den teoretiske uddannelse i den neurokirurgiske speciallægeuddannelse. Kursisten skal også følge kurser i enten SNS-regi eller EANS-regi. SNS er det skandinaviske neurokirurgiske selskab og EANS er det europæiske neurokirurgiske selskab.\nKursusrækken i SNS-regi afholdes i Beitostølen, Norge. Undervisningen foregår om foråret. I EANS foregår undervisningen på skift forskellige steder i Europa. Der er både et sommerhold (som har undervisning om efteråret) og et vinterhold (som har undervisning om foråret). Man følger sit hold i hele den 4-årige undervisningsperiode.\nUddannelserne i SNS og EANS er ligeværdige.\nDu skal selv vælge i hvilket regi, du tager din uddannelse, altså enten Beitostølen eller EANS. Vær opmærksom på, at der er begrænsede pladser på EANS-kurserne.\nBeitostølen: Gorm von Oettingen, Aarhus.\nEANS: Marianne Juhler, Rigshospitalet.\nHer kan du læse mere om SNS\nHer kan du læse mere om EANS\nSkema til refusion af udgifter ved rejse til EANS- eller Beitostølen-kursus\nCheckliste til dig, som har fået hoveduddannelse i neurokirurgi\nLæs og underskriv den elektroniske kontrakt, send den rettidigt til Videreuddannelsessekretariatet, Region Syd\nUdprint logbogen, læs den og sæt papirerne i en mappe\nKontakt hurtigst muligt vagtplanlæggeren/den uddannelsesansvarlige overlæge på neurologisk afd., hvor du har dit første ophold og aftal nærmere om ophold på fx afd. med bevægeforstyrrelser, neuropsykolog, neurofysiologisk osv., så du får mulighed for at opnå kompetencerne i logbogen. Det er meget nemmere at få planlagt disse ophold inden vagterne er lagt!\nHusk også at bede om fri til evt. A-kurser i perioden, hvor du er på neurologisk afdeling.\nVælg om du vil følge uddannelsesprogrammet i SNS eller EANS. Kontakt Gorm von Oettingen eller Marianne Juhler for at tilmelde dig.\nOvervej medlemskab af YNNN, DNKS, SNS og EANS hvis du ikke allerede er medlem\nTilmeld dig kommende A-kurser på ynnn.dk\nTilmeld dig ”generelle kurser”\nUdprint dokument fra Sundhedsstyrelsen om gennemførte A-kurser. Det skal underskrives til hvert A-kursus og sendes med ansøgningen om speciallægeanerkendelse til den tid.\n--Viola Olesen 4. dec 2012, 08:38 (UTC)\nHentet fra "http://neurowiki.dk/index.php?title=Hoveduddannelse_i_neurokirurgi&oldid=4670"


CookieCrumble: 100 stk.\n- og nøøøjh hvor er jeg glad for hver og en af jer :)\n100 faste læsere rundede jeg idag, og det er jo heeelt fantastisk. Jeg er simpelthen så glad for, at i gider og følge mig blog, og håber dermed i får ligeså meget glæde af og læse med, som jeg gør af og lave den og opdatere den med nye opskrifter, indlæg, tanker, tips og tricks :)\nJeg glæder mig til og byde endnu flere læsere velkommen, og i skal endelig ikke holde jer tilbage. Der er og vil altid være plads til en kageinteresseret bloglover mere .... eller 100, også er jeg jo også selv meget interesseret i og se nye ansigter, med nye blogs som jeg kan blive fast læser hos ;)\nEt ønske om en fantastisk lørdag\nIndsendt af Kristine (CookieCrumble) kl. 13.12\nC'est la vie by G. lørdag, 16 juli, 2011\nTillykke - din blog er også super inspirerende!\nDyreglad-pige lørdag, 16 juli, 2011\nTillykke med de 100 faste læsere(:\nTusind tak Gitte :) og tak for de søde ord også. Det er skønt med så herlige nogle læsere :) også 100 af slagsen; det bliver ikke bedre :)\nHeidi: mange tak skal du have :) Det er helt fantastisk skønt :)\nLene's kage-design lørdag, 16 juli, 2011\nMange tak Lene :) Det en fantastisk følelse :)\nNewyorkerbyheart lørdag, 16 juli, 2011\nTILLYKKE, det er fuldt fortjent :-)\nOrrrh, TAK Birthe - den varmede :) Hvor er du søøøøøød :)\nCamilla (Himmelske Kager) søndag, 17 juli, 2011\nHey, stort tillykke med dine 100 læsere. De skal nok vokse til endnu flere :-)\nKristine (CookieCrumble) søndag, 17 juli, 2011\nHej Camilla. Mange mange tak :) og hvor er jeg glad for og høre, at du også tror på, at det bliver til endnu flere endnu ;) Det kan kun blive godt :) Taaaak :)


Forbrugslån: Find det bedste og billigste forbrugslån | Finaton.com\nMangler du penge til forbrug? Så kan et forbrugslån være den rette løsning for dig. Med vores låneberegner herunder kan du nemt og hurtigt finde frem til det bedste forbrugslån ud fra dine ønsker. Prøv låneberegneren og find dit kommende forbrugslån her.\nEt forbrugslån er ganske enkelt - som navnet også antyder - et lån, du kan optage til forbrug.\nDet kan du gøre både nemt og hurtigt hos låneudbydere på nettet. Bruger du låneberegneren her på siden til at finde frem til de bedste forbrugslån, kan du klikke dig videre ind på låneudbydernes hjemmesider, hvor du i løbet af få minutter kan ansøge om et forbrugslån. Du bliver selvfølgelig guidet igennem ansøgningen fra start til slut, og får svar på din ansøgning i løbet af kort tid.\nJa; faktisk bliver en stor del af forbrugslån optaget uden nogen form for sikkerhed.\nEr det muligt at optage forbrugslån som 18-årig?\nNår du er fyldt 18 år og dermed er myndig, har du som udgangspunkt samme muligheder for at optage forbrugslån som alle andre. Dog gælder det, at flere låneudbydere anvender egne aldersgrænser, når de gennemgår deres låneansøgninger. Du kan derfor risikere at opleve, at låneudbydere ikke låner penge ud til personer under 20 år. Generelt er mulighederne for at optage forbrugslån som 18-årig dog gode.\nKan jeg optage et forbrugslån uden NemID?\nHos flere låneudbydere har du mulighed for at få tilsendt en gammeldags kontrakt i papirform som alternativ til underskrift med NemID. Dog sparer NemID dig for at skulle indsende kontrakten frem og tilbage, og lån med NemID er derfor langt hurtigere.\nEr det muligt at optage et hurtigt forbrugslån?\nDet er både nemt og hurtigt at optage et forbrugslån online. Det tager kun få minutter at udfylde din låneansøgning, og efterfølgende får du normalt svar i løbet af kort tid. Som regel er det muligt at få din ansøgning om forbrugslån godkendt samme dag, som du ansøger.\nFindes der et rentefrit forbrugslån?\nDet er muligt at finde et rentefrit forbrugslån. Her skal du dog være opmærksom på, at et rentefrit forbrugslån ikke nødvendigvis er det samme som et omkostningsfrit forbrugslån. Husk derfor at være opmærksom på eventuelle øvrige omkostninger ved forbrugslånet.\nDu finder det billigste forbrugslån ved at bruge låneberegner som den, du finder øverst på denne side. Her kan du plotte dine ønsker ind og danne dig et godt overblik over de billigste forbrugslån online.\nDet bestemmer du selv. Modsat eksempelvis boliglån og billån, der er øremærket til bestemte udgifter, er et forbrugslån kun begrænset af din fantasi. Normalt bruger låntagere forbrugslån til rejser eller materielle goder, eller alternativt blot til at forsøde tilværelsen.\nDet varierer fra låneudbyder til låneudbyder, men ser vi på markedet for forbrugslån som helhed, har du mulighed for at låne alt fra nogle få hundrede og op til adskillige hundrede tusinde kroner. Hvor meget, du kan låne, afhænger samtidig også af dine nuværende økonomiske forhold.\nEr det muligt at optage et forbrugslån trods RKI?\nHvis du er registreret i RKI, gælder det helt generelt, at det er meget vanskeligt at låne penge. Der kan dog være enkelte låneudbydere, hvor RKI ikke er en hindring. Det anbefales derfor, at du tager direkte kontakt til de forskellige låneudbydere og hører nærmere om dine muligheder for at optage lån trods RKI.\nHvor kan jeg få en lav forbrugslån rente?\nDer er gode muligheder for at finde forbrugslån med en lav rente på nettet. Renten kan variere fra låneudbyder til låneudbyder, og det er derfor altid en god idé at sammenligne lånetilbud fra forskellige låneudbydere, så du er sikker på at få et forbrugslån med den bedst mulige rente.\nKan jeg optage et forbrugslån uden dokumentation?\nI langt de fleste tilfælde er det nok at registrere dig med NemID hos låneudbyderen. I særlige tilfælde kan låneudbyderen dog kræve yderligere dokumentation, før de kan godkende din låneansøgning. Det gælder primært ved større forbrugslån.\nHvor kan jeg optage et forbrugslån på 5000 kr.?\nDer findes masser af låneudbydere, der er interesseret i at låne mindre beløb ud til forbrugslån. Hvis du bruger låneberegneren ovenfor, kan du sætte lånebeløbet til 5000 kr., vælge en passende løbetid og klikke på ”søg”; så får du en liste frem over de forskellige tilbud på forbrugslån på 5000 kr.\nKan jeg optage et forbrugslån gratis?\nDer findes flere låneudbydere, der tilbyder at låne dig penge gratis, hvis du er førstegangslåner hos dem. Typisk vil disse lån bestå af en begrænset beløbsstørrelse på op til 5-6.000 kr. samt en kort løbetid på 30-60 dage.\n1Hvorfor er forbrugslån populære?\n2Kan det betale sig at optage et forbrugslån?\n3Tænk dig om, inden du låner\n4Omkostninger ved forbrugslån\n5sammenlign tilbud og få det bedste forbrugslån\nHvorfor er forbrugslån populære?\nDer er ingen tvivl om, at det er populært at låne penge til forbrug. Og når du ser hvilke fordele, du opnår med et online forbrugslån, er det ikke svært at forstå:\nNemt – hele ansøgningsprocessen kan klares foran skærmen, og du bliver selvfølgelig guidet igennem den fra start til slut.\nHurtigt – du kanudfylde din låneansøgning i løbet af få minutter og få svar fra låneudbyderen indenfor få timer – nogle gange endda endnu hurtigere.\nBegrænsede krav – låneudbyderne stiller kun begrænsede krav til dig, når du skal optage et forbrugslån. I langt de fleste tilfælde vil der ikke være krav om sikkerhed eller andet.\nØkonomisk attraktivt – du kan i langt de fleste tilfælde finde frem til favorable rentevilkår, hvis du vælger det billigste forbrugslån.\nStort udvalg – der findes masser af låneudbydere, der er villige til at stille forbrugslån til rådighed for dig.\nNemt at sammenligne tilbud – med en låneberegner kan du både nemt og hurtigt sammenligne lånetilbud fra adskillige låneudbydere på nettet.\nNemt at blive godkendt – en stor del af låneansøgningerne til forbrugslån godkendes – ovenikøbet i løbet af kort tid.\nØkonomisk frihed – et forbrugslån giver dig økonomisk frihed til selv at vælge, og samtidig kan forbrugslånet give dig tiltrængt økonomisk fleksibilitet i din hverdag.\nMed et online forbrugslån har du dermed både et praktisk og økonomisk fornuftigt alternativ, når du ønsker at låne penge til forbrug.\nKan det betale sig at optage et forbrugslån?\nNår du optager et forbrugslån, koster det i de fleste tilfælde penge at låne. Og taget i betragtning af, at det koster penge at optage et forbrugslån, kan det måske i slet ikke betale sig at optage lånet?\nEt forbrugslån kan være med til at skabe økonomisk fleksibilitet og et større økonomisk råderum i hverdagen.\nDet kommer helt an på din situation. Det er korrekt, at det koster penge at optage et forbrugslån i form af renter og andre omkostninger, men omvendt kan et forbrugslån være med til at skabe en nødvendig økonomisk fleksibilitet og et større råderum i din hverdag. Nogle gange står fordelene ved et forbrugslån mål med omkostningerne – andre gange gør de ikke. Det er derfor vigtigt, at du tænker dig om, inden du låner.\nNår du overvejer at optage et forbrugslån, er der nogle spørgsmål, du bør stille dig selv, inden du udfylder din låneansøgning:\nHvad skal du bruge forbrugslånet til?\nHvor lang løbetid skal der være på lånet?\nForstår du lånet og de omkostninger, der er forbundet hermed?\nEr lånets vilkår realistiske i forhold til din økonomiske situation?\nKan du betalelånet tilbage?\nHvis du kan svare klart og sikkert på disse spørgsmål, kan du fortsætte din låneansøgning. Er du derimod i tvivl om et eller flere af svarene, er det en god idé at få den eller de løse ender på plads, før du fortsætter med låneansøgningen.\nOmkostninger ved forbrugslån\nEn stor del af de låntagere, der optager et forbrugslån, har en tendens til at fokusere meget på at få en så lav rente som muligt, når de optager et forbrugslån. Det er i sig selv meget fornuftigt. Desværre glemmer de ofte, at renten på lånet kun er en ud af flere mulige omkostninger. For hvor stor en del udgør stiftelsesprovision, øvrige gebyrer og andre omkostninger på lånet egentlig?\nFor bedre at kunne overskue de samlede omkostninger på et forbrugslån, og for samtidig også at kunne sammenligne forskellige forbrugslån med hinanden, bør du glemme renten og fokusere på ÅOP i stedet. ÅOP står for Årlige Omkostninger i Procent og er den årlige rente med de øvrige låneomkostninger indberegnet. ÅOP er dermed den reelle årlige omkostning, du betaler for forbrugslånet.\nÅOP viser de samlede årlige omkostninger som en procentsats.\nÅOP er desuden et godt værktøj til at sammenligne forskellige forbrugslån på. Bruger du ikke ÅOP, kan det hurtigt bliver uoverskueligt at sammenligne forbrugslån, da du så skal sammenligne lavere renter på et lån med lavere gebyrer på et andet. Og hvad er så bedst? Det bliver hurtigt kompliceret at gennemskue – særligt, hvis du skal sammenligne mange lån. Bruger du i stedet ÅOP, er det nemt og overskueligt at sammenligne det samme tal – altså ÅOP – på hvert lån.\nsammenlign tilbud og få det bedste forbrugslån\nMed ÅOP i baghånden er du nu klar til at sammenligne forskellige lånetilbud på forbrugslån. Start med at udfylde dine ønsker til lånets størrelse og løbetid i låneberegneren øverst på denne side. Når du efterfølgende klikker på ”søg”, får du en resultatliste frem med alle de låneudbydere, der tilbyder dig at låne til forbrug hos dem.\n”Det er et enormt marked, hvor der er mulighed for at hjælpe kunder på vej, så de kan finde det billigste produkt.” – Frederik Murmann, medstifter af Lendme, til Børsen den 12/6 2017.\nUd fra resultatlisten kan du se forskellige oplysninger om låneudbyderne og deres tilbud, og samtidig har du mulighed for at klikke dig videre og læse en anmeldelse af hver enkelt låneudbyder. Derudover fremgår lånenes ÅOP også af resultatlisten, og du kan derfor hurtigt finde frem til det bedste og billigste forbrugslån. Prøv låneberegneren med det samme og spar penge med et billig forbrugslån online!


Cellsplanet | Hvorfor at elske dig var for stor af en hemmelighed til, at jeg kunne beholde\nForside Relationer Hvorfor at elske dig var for stor af en hemmelighed til, at jeg kunne beholde\nHvorfor at elske dig var for stor af en hemmelighed til, at jeg kunne beholde\nAf Megan Glosson\nJeg har en tendens til at grine, når folk bruger sætningen "hemmeligheder får ikke venner." Jeg kan huske allerede i anden klasse at have en klassekammerat sige: ”Hvis jeg siger dig, skal du love mig, at du ikke fortæller det til nogen! Det er en hemmelighed!"\nVi ser tv-udsendelser, der er fyldt med små indiskretioner, der ikke skal opdages, eller har vores "top hemmelige" opskrift, som vi deler med ingen.\nVerden, som vi kender den, trives med hemmeligholdelse.\nRELATERET: Sådan skal du være OK - Virkelig OK - Med at elske nogen, der ikke elsker dig tilbage\nMin kamp har faktisk aldrig været at holde hemmeligheder for andre; min undergang er at holde mine egne hemmeligheder i at falde i de forkerte hænder, især hemmeligheder om følelser.\nMine følelser omslutter mig: selv de mindste situationer for de fleste kan skabe en storm af følelser inde i min hjerne.\nSå når jeg udvikler tilknytninger eller følelser for andre mennesker, fylder det naturligvis min kop til det punkt, at den flyder over. Når tingene løber over, er der kun én løsning: den skal komme ud og gå andre steder.\nNogle gange betro jeg mig til en ven, som jeg stoler på, men jeg stoler for meget på alle.\nNogle gange bruger jeg skrivning til at opsuge spild, men papir kan findes og læses af andre.\nNogle gange går jeg direkte til den, som mine følelser handler om, og som næsten altid sprænger op i mit ansigt.\nDenne seneste gang var ingen undtagelse fra reglen, og resultatet var ikke smukt.\nI løbet af det sidste årti blev jeg meget knyttet til en vidunderlig ven. Jeg ville betro sig til hende om mine usikkerheder, mine ønsker, de ting, jeg følte, at jeg ikke kunne fortælle nogen anden.\nHun blev et klangbræt og en sten for mig. Hun var den eneste person, som jeg følte forstod den rigtige mig og den eneste, jeg følte mig helt komfortabel omkring.\nHer er hemmeligheden: Jeg faldt hårdt for hende.\nRELATERET: 5 videnskabelige grunde til at blive forelsket føles så godt\nFørst var det bare, at jeg elskede, hvordan hun fik mig til at føle. Når jeg var sammen med denne ven, følte jeg mig altid sikker, elsket, valideret, behagelig og accepteret.\nSå fandt jeg mig selv i at elske det, når hun gjorde ting som at holde i min arm, mens vi gik eller kramede i slutningen af natten. Jeg fandt mig selv i at ønske at sidde lidt tættere på, eller at kramene skulle vare lidt længere.\nDer var også de fysiske ting: denne ven har den mest fantastiske røv af enhver kvinde, jeg nogensinde har mødt (tro mig, der er historier). Jeg ville se mig selv stirre på hende, da vi ville spille minigolf med en gruppe venner eller smile lidt for meget, da jeg ville se hende gå væk.\nDer var disse følelser igen, som en storm, der rullede ind, og denne gang vidste jeg ikke, hvad jeg skulle gøre for at undgå at løbe over.\nJeg gemte det i lang tid, muligvis et par år. Derefter skete der noget uforudsete: Jeg blev aborteret.\nMin mand og jeg blev ødelagt, men i stedet for at det trak os sammen, fik det mig til at trække mig væk. Det forårsagede mental ustabilitet for mig, hvilket førte til en nat med tungt at drikke med mine venner under en weekendferie.\nDiskussionen drejede sig om seksuelle ting, og den ven, som jeg elskede, nævnte hvem hun ville have, hvis hun var lesbisk - og det var ikke mig.\nNormalt ville vi alle have grinet af hendes valg og fortsat den sjove nat, men denne gang var anderledes.\nJalousi overtog, og jeg blev selv vred og deprimeret. Jeg forsøgte at distrahere mine venner, ændre emnet, drikke mere, lade som om det ikke skete, men det var for sent, og hun vidste allerede.\nVi har siden haft et ikke-beslægtet udfald, og jeg benægter stadig mine følelser for hende. Dybt inde ved jeg dog sandheden, og jeg er sikker på, at hun også gør det.\nDet var den største hemmelighed i mit liv, en kærlighed til en anden kvinde, selvom vi begge er gift med mænd. Det er den klassiske fortælling om ubesvaret kærlighed og sandsynligvis en af de største fejl i mit liv.\nDet er den største hemmelighed, jeg ikke kunne holde, og langt den sværeste ting, jeg har været nødt til at give slip på.\nRELATERET: 23 bedste sange om at blive forelsket i din bedste ven\nMegan Glosson er en forfatter og redaktør, der har fået arbejde udgivet på SheSaid, Thought Catalog, Moms.com, The Mighty og andre. Besøg hendes hjemmeside for mere af hendes indhold.\nDen blodtype, der er mest modtagelig for Coronavirus\n10 tip til online dating til en vellykket første date\n5 gode podcasts til kvinder - ledet af kvinder - til at styrke dig under Coronavirus-karantæne


Find det rette dæk til dig!\nDæk ligner hinanden til forveksling! Hvordan se forskel på to modeller når man ikke har erfaring? Er prisen et kvalitetskriterium? Har et Michelin dæk bedre ydelser end et dæk af et mindre kendt fabrikat? Er det strengt nødvendigt at anskaffe vinterdæk?\nFind svar på alle disse spørgsmål og mange andre i rezulteo dækkøbsguide. På webstedet får forbrugeren adgang til utallige oplysninger, som gør dækjunglen mere gennemskuelig.\nMere end 250 millioner biler i Europa … og lige så mange dæk, der skal skiftes hvert år\nDet europæiske automarked er et af verdens største. Med mere end 250 millioner indregistrerede køretøjer udgør det en fjerdel af vognparken på verdensplan ifølge Ward’s Auto. Eftersom udskiftningsraten i gennemsnit er ét dæk pr. bil om året, anslås markedet for dækfornyelse til 250 millioner dæk om året.\nrezulteo har allerede websteder i seks EU-lande (Frankrig, Tyskland, Italien, Polen, Spanien og Storbritannien) samt i Rusland og vil nu udvide til flere lande. Om kort tid vil rezulteo stille sin sammenligning af dæk og sin købevejledning til rådighed for skandinaviske bilister (Danmark, Sverige, Norge og Finland), bilister i Centraleuropa (Østrig, Den Tjekkiske Republik, Slovakiet, Ungarn, Ukraine og Litauen) samt i Holland, Irland og Portugal.\nrezulteo blev oprettet i 2009 og tilbyder en lang række tjenester, som hjælper bilisterne med at finde og købe de rette dæk til den rigtige pris.\nPå webstedet findes en dæksøger, hvor internetbrugerne kan vælge de dæk, der passer til deres bil, deres kørestil og deres budget, blandt mere end 50 forskellige mærker (Michelin, Goodyear, Dunlop m.fl.) og tusinder af modeller og varenumre.\nSammenligningen af dækkene viser, hvilken forhandler der sælger en bestemt model billigst.\nEndelig indeholder rezulteo praktiske vink om køb og vedligeholdelse af dæk og en række afsnit om forskellige emner, bl.a. om vinterdæk.\nEt enestående vurderingssystem\nrezulteo har udviklet et enestående vurderingssystem, hvor flere hundrede dæks ydelser bedømmes. Det bliver en barneleg at finde det dæk, som passer til dine behov: når dimensionerne er tastet ind, viser sammenligningen en liste med dæk. Valget kan tilpasses ved afkrydsning af dine prioriteringer (sikkerhed, økonomi, komfort) og anvendelsen (vinterdæk, sommerdæk, banedæk).\nMed rezulteo kan du også sammenligne de tilbudte priser (specialkæder, forhandlere, onlinebutikker).


Tirsdag er fridag og valgdag – HAVEHUSET\nSkrevet den 19. november 2013 19. november 2013 af Helle Kjær\nTirsdag er fridag og valgdag\nHer i huset er vi altid gået meget op i politik. Vi kommer begge fra meget politiske familier.\nMin far var et meget politisk menneske, selvom han aldrig var medlem af et politisk parti. Han havde altid en mening om alting og det var altid den rigtige 🙂 I mit barndomshjem blev der diskuteret meget og jeg synes, at det var udviklende og lærerigt.\nJeg er opvokset med at, man er medlem af sin fagforening. Det er fagforeningerne, der har været med til at sikre vilkårene for arbejderne og med til at sikre opbygningen af velfærdssamfundet, og det fælleskab er man med i.\nPå samme måde har jeg altid lært at, det er en pligt at stemme til valgene. I Danmark har vi tilkæmpet os en ret, som ikke alle mennesker i verden har, og det forpligter.\nVærdier som jeg faktisk er ret stolt af have med i bagagen, og som jeg forsøger at give videre til mine egne børn. Og det er vist egentlig gået ret godt. De er ikke politisk aktive, som vi var i vores ungdom, men de er interesserede og vi snakker meget om holdninger og hvad de forskellige partier står for herhjemme. De kender vores holdninger, men ved også, at det er vigtigt at finde deres eget ståsted.\nDet er første gang sønnen skal stemme, og vi har aftalt at følges derhen senere, når han har fri. Manden har allerede stemt, da der var mulighed for at stemme på skolen.\nPosted in Øjebliksbilledermed emneordet kommunalvalg, regionsvalg\nPrevious Article Onsdag er fridag\nNext Article Mens jeg venter


Af fhv. provst P. K. Poulsen\nUdtrykket »missionsuge« ses ret så ofte i vinterhalvåret. Jeg oplevede nogle uforglemmelige af slagsen i min ungdom.\nHer er en lille skitse: Nautrup missionshus ligger mellem Sevel og Herrup eller midt imellem Holstebro og Skive. Som de fleste af slagsen bruges det nu til andre formål end just til møder og den slags. Min husbond Knud var i bestyrelsen, måske endda formand. »Vil du med Kristian?«. Jeg var 15 år og søgte et ståsted i livet Selvfølgelig gik jeg med. Men først skulle missionæren hentes ved rutebilen. Jeg bar kufferten. Den var ikke tung. Sådan skulle det være. Han var en gudsmand og gik ikke op i denne verdens bekvemmeligheder. Dog kom han til at beklage sig over rutebil, kulde og sne. Sørine, min madmor, så forbavset på ham. Det misforstod han og beklagede sig endnu mere!\nHun bremsede ham med det isnende spørgsmål, om det ikke hørte med til gerningen at lide for Guds riges udbredelse? - Han erklærede straks, at sådan var det jo ikke ment.\nLidt senere var det spisetid. Det har nok været noget med høns. Knud leverede æg til rugning. Derfor havde vi 70 hvide italienere. En gang imellem kom en mand og tog blodprøver. De måtte ikke fejle noget. Det skete, de blev for gamle. Så skulle de spises. Sørine holdt øje med missionærerne. En af dem havde engang spist så meget, at hans bøvs overdøvede ordene på talerstolen.\nVed bordet drøftede man alvorlige sager. Sørine beklagede sig over, at man hørte for lidt fra Gamle Testamente ved missionshusmøderne. Da tog missionæren en frygtelig beslutning, opdagede vi senere. Men først skulle vi spadsere 3/4 kilometer op til missionshuset.\nSneen knagede og skreg, når vi trådte på den. Knud kunne høre på det, at det frøs 15 grader, måske snarere 17. I forgangen trampede vi for at få sneen banket af. Indenfor stod kakkelovnen. En mægtig matrone. Hun var varm for tæt på, lidt kold, når man kom fem meter væk. Der var også et stueorgel. Jeg bilder mig ind, at det er det samme, der nu står hos os i Greenaa, kommet hertil ad underlige veje!\nDet vigtigste var talerstolen. Bag ved den på en hvidkalket væg var et meterhøjt kors malet eller kalket. Sørine sang for. Hun kunne godt overdøve orglet, hvis hun ikke fandt dets præstation tilfredsstillende.\nMissionæren gik nu på talerstolen. Han havde fundet en barsk tekst i Gamle Testamente. Noget med at Herren var vred, og et par byer skulle udslettes. Så vi i Danmark skulle ikke føle os for sikre! Vi blev lidt bange. Men han bad nu så hjerteligt for alle danskere, at vi tænkte, at det går nok alt sammen.\nDet hjalp på de unge mænd og store knøse, at vi sad lige overfor pigerne på hver sin side af talerstolen med siden ned til den store forsamling. Det mildnede. Når tiden var til det, lyttede vi til missionæren. Når tiden var til noget andet, kiggede vi stjålent på pigerne. Meget stjålent og meget forsigtigt. Ingen skulle gætte vores følelser og tanker. For alt i verden ikke.\nEfter bønnen skulle vi synge igen. En, som jeg godt kunne lide dengang, hed »En ungbirk stander ved fjorden«. Den har jeg ikke sunget siden. Kaffe og blødt brød? Nej, det var der ikke noget, der hed. Derimod stod Knud nede ved kakkelovnen med sin hat. Heri kunne man lægge en gave til Guds riges arbejde. Skulle man måske lægge en krone. Nej, det var i overkanten. En årsløn på 350 kr. gav en dagløn på lidt under en krone. På den anden side. Knud stod jo og kiggede, selvom han lod, som om han ikke kiggede. Han så from og god ud. Man ville da ikke skuffe ham. 50 øre var i underkanten. Men 75 øre gik vel an?\nHjemturen var liflig. Kaffe ventede derhjemme. Et par gode naboer var inviteret med, og så gik snakken. Jeg skulle lige se til Brune og Gule. De tog imod mig med hjertelighed, især når jeg havde et stykke rugbrød i lommen. Det vidste de straks, jeg åbnede døren. De fungerede som mine sjælesørgere. Lyttede, gumlede hyggeligt. Sagde uden ord, at det hele var ikke så slemt endda. De havde også deres at døje med. Brune var forfangen. Gule havde byld i nakken. De mindede om Kingos »Sorrig og glæde de vandre til hobe«. I vers tre står der: »Hver mand har sit, stort eller lidt. Himlen alene for sorgen er kvit.« Det gjaldt nok også for hestene.\nDet vidste de også inde i stuen. Sangene tog hårdt på mig. Jeg tog dem bogstaveligt. Sådant har jeg altid døjet med. At synge om synden og fortabelsen fik mig til at føle mig som en synder og en fortabt. Her viste Sørine sig som en klog psykolog. Når hun under sangen så, at jeg blev knuget til jorden, selvom jeg nok var den, der havde mindst grund til det, bøjede hun sig over til mig imellem to linier og hviskede: »Do er en pind, Kristian« - eller andre spøjse ord og påhit. Så løstes der op, og verden blev lysere. Nu var det pludselig latteren, jeg skulle slås med. Ved nogle af de alvorligste passager af visse sange hører jeg stadigvæk Sørine sige disse forløsende ord.\nEn af sangene var Sørine særlig glad fon Den hed: »Navnet Jesus blegner aldrig«. Så fik hun tårer i øjnene. Missionæren så det og talte om Jesus, så vi alle blev trætte - formentlig også Jesus! Så bad han en bøn og Fadervor og skulle så til sengs, for rutebilen eller postbilen kom tidligt. Jeg skulle følge ham op til krydset og var i den forbindelse fyldt med spekulationer. Tænk, hvis han nu ville omvende mig? Måske var han tankelæser, for pludselig erklærede han, at der var ingen grund til, at han skulle følges op. Nu kendte han jo vejen. Så var nattesøvnen reddet for mit vedkommende.\nUden for mit vindue råb te han til Sørine, at det var skønt med sådan en gåtur i den smukke sne. Det frøs atten grader, og jeg tænkte, at han måske var en hykler. Det får stå hen. Hvis det var i missionsugen, havde vi møder syv aftener i træk. Syv forskellige budskaber. Syv forskellige prøvelser. Men jeg lærte at beundre talerne og dem, der kom og var med. Dengang var der en alvor i de gudelige forsamlinger, som ikke er kendt ret mange steder i dag. De tog fejl både med det ene og det andet, hvem gør ikke det? Men alvor og oprigtighed savnede de ikke.\nTit sang de som sidste sang i missionshuset: Herrens venner ingen sinde mødes skal for sidste gang! Når de til afsked tårer rinde, dette ord har liflig klang.


Israel-Online - Media Watch - Nye palæstinensiske skolebøger: Israels udslettelse er en religiøs pligt\nIsrael-Online, 20. marts 2007\nNye palæstinensiske skolebøger:\nIsraels udslettelse er en religiøs pligt\n"Man kan ikke lave aftaler, mens denne form for had bliver indpodet i børnene," udtalte formanden for Knessets undervisningskomite, danskfødte Michael Melchior fra koalitionen mellem Arbejderpartiet og Meimad, tirsdag (20/3) efter at have set de nye 12. skoleårs undervisningsbøger, som blev udgivet af Det Palæstinensiske Selvstyre i slutningen af 2006.\n"Jeg har i sinde at kræve af premierministeren [Ehud Olmert], at han præsenterer disse forhold for Abu Mazen [selvstyre-formand Mahmoud Abbas] på deres næste møde," sagde Melchior.\nPå kortene i de nye palæstinensiske\nskolebøger er Israel tydeligt mærket\nMelchiors udtalelse i Knesset fulgte i kølvandet på en præsentation fra den israelske NGO Palestinian Media Watch, som sagde, at skolebøgerne til de palæstinensiske 12. skoleårs-elever belærte om, at had til Israel og det at søge dets udslettelse er en religiøs pligt.\nDirektør for PMW Itamar Marcus fortalte undervisningskomiteen, at det var første gang, at den israelsk-palæstinensiske konflikt er blevet beskrevet i de palæstinensiske skolebøger som en religiøs, snarere end en territorial, konflikt.\n"Ifølge disse bøger," fortalte Marcus Knesset-medlemmerne, "er krigen om dette land en krig om muslimsk jord og vil først afsluttes med de dødes genopstandelse." Bøgerne fortæller, at en "anerkendelse af Israel er forbudt ifølge religionen," sagde han.\nKomiteens medlemmer lovede at lægge pres på de internationale donorer, især Belgien hvis bidrag får specifik omtale i skolebøgerne, for at få dem til at suspendere deres støtte, så længe denne opildnen til had fortsætter i Selvstyrets skolebøger.\nIfølge rapporten benyttes disse skolebøger, som er et produkt af den officielle undervisningsgren inden for Selvstyret, skrevet af Fatah-udnævnte embedsmænd i "Center for Udvikling af den Palæstinensiske Skolelæseplan" og udgivet af Selvstyrets ministerium for højere undervisning, tillige af skolerne i Øst-Jerusalem, som er under israelsk kontrol og derfor også modtager økonomisk støtte fra Israels undervisningsministerium.\nShlomo Alon, viceinspektør ved undervisningsministeriets pædagogiske sekretariat, fortalte lovgiverne, at ministeriet vil undersøge, hvorvidt bøgerne bliver uddelt i Øst-Jerusalems skoler, og i givet fald vil beskære midlerne til de skoler, som man erfarer benytter dem.\nIfølge Melchior tyder rapportens fund på en glidning fra "en konflikt om landområder, som kan løses ved en deling, til en eksistentiel religiøs konflikt, som ikke kan løses."\nMedlem af Knesset Zeev Elkin (fra Kadima-partiet) opfordrede regeringen til at vedtage "sanktioner mod Det Palæstinensiske Selvstyre for sådanne krænkelser [af Oslo-aftalen]," som han kaldte for "mere farlige end sikkerhedsmæssige krænkelser på langt sigt." Det Palæstinensiske Selvstyre har ifølge Oslo-aftalerne pligt til at undervise sin befolkning i fred og sameksistens med Israel.\nDirekte link til rapporten fra Palestinian Media Watch "Fra nationalistisk kamp til religiøs konflikt".


Øllet blev hans skæbne af Rune T. Kidde (Bog, Hæftet)\n> Bøger>Øllet blev hans skæbne: en cocktail af komikeren W.C. Fields\nØllet blev hans skæbne: en cocktail af komikeren W.C. Fields (Bog, Hæftet)\nDato for udgivelse: 28-10-1999\nForventes på lager: 28-10-1999\nØllet blev hans skæbne: en cocktail af komikeren W.C. Fields\nJohn Cleese har kaldt W.C Fields for den største af alle komikere. Mae West udtrykte sin mening om muligt mere kortfattet, da hun spillede sammen med ham på film: "Få ham fjernet!". Han var og er en mand, man elsker eller hader.\nThe Great Man havde mange ansigter. Han var en af verdenshistoriens bedste jonglører og en af tidens mest underholdende alkoholikere, en fremragende skuespiller og talentfuld tegner, der gik sin skæbne i møde med stråhat, høj cigarføring og kulsort, hæsblæsende humor.\nØLLET BLEV HANS SKÆBNE er en forrygende cocktail af manden og myten mixet af en trofast discipel gennem mange år, præsidenten for den danske folkebevægelse for W.C. Fields.


Holstebro er danmarksmester i udlicitering, og Viborg kan hente den største gevinst | Dansk Byggeri\nHolstebro er danmarksmester i udlicitering, og Viborg kan hente den største gevinst\nDer er stor forskel på graden af udlicitering i kommunerne i Midt- og Vestjylland. Holstebro udliciterede for eksempel 88 procent og Viborg 42 procent af driften af veje og parker i 2017. Men hvis Viborg udliciterede lige så meget som Holstebro, kunne kommunen spare 13 millioner kroner. Det viser beregninger fra Dansk Byggeri.\nDer er 45,5 millioner kroner at spare, hvis de otte midt- og vestjyske kommuner i højere grad lader private virksomheder slå græs, rydde sne og lappe huller i vejene. Gevinsten afhænger af kommunens størrelse og den nuværende grad af udlicitering. Samlet set kan landets 98 kommuner spare mere end en halv milliard kroner.\nNæsten 90 procent af de tekniske driftsopgaver blev i 2017 udliciteret i Holstebro, og kommunen kan kalde sig danmarksmester i udlicitering.\n- Det er interessant at se, at to nabokommuner som Holstebro og Viborg har en meget forskellig grad af udlicitering. Ifølge beregningerne henter Holstebro en besparelse ved at udlicitere, som andre kommuner også kunne få, siger formand for Dansk Byggeri Midt- og Vestjylland Niels Hansen.\n- Generelt er de midt- og vestjyske kommuner erhvervsvenlige, og de fleste af kommunerne sender en del af opgaverne i udbud. Kommunerne bør ikke tøve med at udlicitere flere tekniske driftsopgaver, siger Niels Hansen.\n- De private virksomheder udfører også arbejde for private kunder i konkurrence med andre virksomheder, og hvis de ikke var dygtige nok, så var de ikke en del af markedet. De private virksomheder har de rette maskiner og kvalificerede medarbejdere og kan fuldt ud leve op til forsyningssikkerheden.\nKommunerne i Midt- og Vestjylland udliciterer mere\nKommunerne i Midt- og Vestjylland har over de seneste år generelt udliciteret flere driftsopgaver på vej og park. Fra 2007 og 2017 er kommunernes udlicitering samlet steget fra 41,6 procent i 2007 til 45,4 procent i 2017.\nSe i de vedhæftede filer en oversigt over udliciteringen i Midt- og Vestjylland og en oversigt over udviklingen i kommunernes udlicitering fra 2007 til 2017.\nFormand for Dansk Byggeri Midt- og Vestjylland Niels Hansen, telefon 40 17 20 67 post@nh-byg.dk\nRegionskonsulent for Dansk Byggeri Midt- og Vestjylland Steen Høygaard, telefon 25 66 63 17,\nUdlicitering Midt- og Vestjylland.pdf


28. august 2019 - Wyndham-samarbejde | Comwell\nKoncernchef for Comwell Hotels, Peter Schelde, glæder sig over den nye internationale samarbejdsaftale:\n”Wyndham Hotels & Resorts er ét af verdens største hotelbrands og matcher vores værdier og brand. De har et stærkt internationalt salgsteam med globale kunder, hvilket betyder, at vi i fremtiden står stærkt på markedet, ikke mindst når vi i januar 2021 åbner vores første og største hotel i København. Vi ved, at vi herhjemme forventer en fortsat stigning i antallet af overnatninger og en stigende efterspørgsel på internationale møder og konferencer, så jeg har store forventninger til det kommende samarbejde med Wyndham og tror samtidig, at det vil styrke kædekraften i Comwell,” siger Peter Schelde.\nSamarbejdet med Wyndham Hotels & Resorts får ingen betydning for Comwells ejerskab, brand eller service, og hotellerne vil fortsat hedde Comwell. Comwell Aarhus bliver allerede medio september en del af Dolce by Wyndham.\nDimitris Manikis, koncerndirektør og administrerende direktør, Wyndham Hotels & Resorts EMEA, tilføjer: ”Med charmerende arkitektur og design, en spændende kulinarisk scene og en gæstfri befolkning er det ingen overraskelse, at Danmark tiltrækker stadig flere internationale besøgende. Landet har positioneret sig som et voksende center for konferencer og virksomhedsarrangementer, og vi er meget glade for at træde ind på dette attraktive marked med Comwell Hotels. Deres solide ekspertise inden for møder, konferencer, koncepter samt deres stolte renommé for at drive hoteller med en usædvanligt høj standard gør dem til et stærkt match for vores Dolce by Wyndham-brand og en perfekt partner til lancering af brandet i Skandinavien.”\nFakta om Comwell Hotels\nComwell Hotels er en dansk hotelkæde stiftet i 1969 og hovedsageligt ejet af Nic Christiansen Invest. Comwell Hotels har i alt 14 hoteller i Danmark og to i Sverige samt Centralværkstedet og Smedien i Aarhus. Desuden samarbejde koncernen med BC Hospitality Group om konferencecentret Comwell Conference Center Copenhagen i København. Comwell Hotels har 1.000 fastansatte medarbejdere og havde i 2018 en omsætning på 890,9 mio. kr. Herhjemme er Comwell Hotels kendt for deres store arbejde med bæredygtighed og har Det Økologiske Spisemærke i bronze på alle deres danske hoteller, hvilket blev præmieret med Årets Økopris i 2017 og i 2019 med prisen ”Industry Leader 2019” for Danmarks mest bæredygtige hotelkæde.\nWyndham Hotels & Resorts er verdens største hotelfranchiseselskab, med ca. 9.200 hoteller i mere end 80 lande fordelt på seks kontinenter. Med ca. 817.000 værelser, der henvender sig til den almindelige rejsende, indtager Wyndham en førende position i økonomi- og mellemklassesegmentet inden for hotelbranchen. Selskabet bestyrer en portefølje på 20 hotelbrands, inklusive Super 8®, Days Inn®, Ramada by Wyndham®, Ramada Encore®, TRYP by Wyndham, Hawthorn Suites®, Trademark Collection®, Wyndham® med flere. Wyndham Hotels & Resorts er også en førende udbyder af hotel management services, med administration af mere end 400 ejendomme. Selskabets prisvindende Wyndham Rewards® loyalitetsprogram tilbyder mere end 77 millioner aktive medlemmer muligheden for at indløse points på titusinder af hoteller, ferieklubresorts og ferieudlejning verden over.\nOm Dolce Hotels og Resorts by Wyndham®\nInspirerende omgivelser fostrer store idéer. Det er filosofien bag Dolce Hotels and Resorts by Wyndham®. Med en nøje udvalgt samling af unikke destinationer redefinerer Dolce moderne møder ved hjælp af kreative omgivelser, avanceret teknologi, nærende mad- og drikkemenuer og inspirerende aktiviteter. Fra Napa Valley til Provence tilbyder Dolces unikke beliggenhedslokationer til utrolige rejseoplevelser, hvad enten målet er møder eller afslapning på de prisvindende golfbaner, foryngende wellness eller nærliggende verdensberømte vinkældre.


Officielt: Danske kontihold møder stjernern... | Feltet.dk\n28. januar 2022 13:54Foto: Sirotti\nTeam coloQuick og Riwal Cycling Team er begge til start, når Tour of Norway til maj løber af stablen.\nDanske Team coloQuick og Riwal Cycling Team skal for andet år i træk op mod de store drenge ved ProSeries-løbet Tour of Norway.\nDe to danske mandskaber er nemlig blandt de hold, som nordmændene i dag har offentliggjort til ræset. De tre øvrige er Team Jumbo-Visma, EF Pro Cycling og Uno-X Pro Cycling Team.\nI de seneste dage har arrangørerne meddelt, at også andre WorldTour-mandskaber i form af Ineos Grenadiers, Bora-Hansgrohe, Trek-Segafredo, Quick-Step Alpha Vinyl Team, Israel - Premier Tech, Lotto Soudal, Intermarché og Team DSM vil være til start. Dermed vil hele 10 WoldTour-hold være til stede ved løbet.\nBlandt favoritterne til løbet vil man unægteligt finde Remco Evenepoel. Belgieren har i hvert fald tidligere ytret, at han vil være en del af Quick-Steps trup til ræset.\nÅrets Tour of Norway køres mellem den 24. og 29. maj over seks etaper, to flere end i fjor.\nSidste års udgave blev grundet coronapandemien udskudt til august, hvor Ethan Hayter vandt i overbevisende stil. Briten grundlagde sejren ved at vinde de to første to etaper, inden Mads Pedersen og Matthew Walls vandt de sidste to af slagsen.\nI 2021 fik Riwal Lucas Eriksson ind på den samlede ottendeplads, mens Mads Østergaard blev bedste coloQuick-rytter som nummer 16.\nFeltet ved Tour of Norway 2022\nGazprom RusVelo Cycling


FlexRegnskab tilpasset dit behov - PDF\nDownload "FlexRegnskab tilpasset dit behov"\n1 2008 FlexRegnskab tilpasset dit behov Værdiskabende regnskab til deltidslandmænd Projekt regnskab til deltidslandmænd har til formål at undersøge, hvordan man i Dansk Landbrugsrådgivnings regi, kan tilbyde rådgivningscentrene et alternativ til den måde, hvormed de arbejder med regnskaber til deltidslandmænd. Projektet arbejder på 2 områder: deltidslandmanden selv og rådgivningscentret. Hovedtemaet for deltidslandmanden er overskuelighed og systematik, og for rådgivningscentrene drejer det sig om fremstillingsprocessen (best practice) og værktøjer. Jesper Klintebjerg Fuglsang Dansk Landbrugsrådgivning, Landscentret\n2 2 FlexRegnskab tilpasset dit behov Indledning Siden 2006 har der været et ønske om øget fokus på deltidssegmentet i Dansk Landbrugsrådgivning, herunder er det specielt regnskabsområdet der har haft stor bevågenhed. Konklusion Projektet forventes, som forsøgt beskrevet, at indeholde 3 primære områder: En mappe til rådgiveren håndtering af kunder og regnskabsmateriale internt En mappe til kunden håndtering af regnskabsmateriale En markedsføringsplan Hvert af ovennævnte områder er ikke absolutte og skal ikke betragtes som enten-eller. Det enkelte rådgivningscenter kan vælge det/de områder eller produkter de føler passer ind i deres organisation. Udgangspunktet er desuden, at projektet levere, hvad vi kalder en 80/20 løsning dvs. at det enkelte center ikke skal forvente en endelig løsning, men løsning med mulighed for individuel tilpasning. Det er endvidere vores opfattelse, at alle lokale rådgivningscentre i Dansk Landbrugsrådgivning, kan levere et regnskab til deltidslandmænd af meget høj kvalitet. Det vi i projektgruppen tilbyder, er et koncept, der sætter system og struktur på, hvordan man kan håndtere deltidslandmanden, både over for landmanden selv, men også internt på centret. Baggrund Der er i Dansk Landbrugsrådgivning næsten lige så mange måder at lave et regnskab til deltidslandmænd på, som der er lokale rådgivningscentre. der er derfor et ønske om, at forenkle den måde, hvormed regnskaber til deltidslandmænd fremstilles. Dette vil medvirke til, for en stor del af deltidslandmændene, at de vil få et produkt der er tilpasset deres ønsker og behov, uden effekt på den kvalitet regnskabet har. Danske Deltidslandmænd har siden 2007 haft regnskabsområdet, som en af deres mest prioriterede fokusområder. Deres fokus har dog været centreret omkring prisen på regnskabet: det er alt for dyrt at få udarbejdet et regnskab i Dansk Landbrugsrådgivning det skal jo bare være et simpelt eller kun et forenklet regnskab, mere har deltidslandmanden ikke brug for. De områder (forenklet eller simpelt) blev taget op på deltidskonferencen i december 2007 på Koldkærgård Konferencecenter, hvor konsulenter der arbejdede med deltidslandmænd på de lokale rådgivningscentre mødtes. Der var her et ønske om, ikke udelukkende at arbejde med simple eller forenklede regnskaber, da der skal være mulighed for at knytte rådgivning til regnskabet. Indhold I projektgruppen har vi brugt de mange baggrundsinformationer der har været tilgængelig for os, og fundet frem til følgende formål for projektet: at levere et værdiskabende regnskab med fokus på de behov og forventninger, den enkelte deltidslandmand har. Vi ønsker i Dansk Landbrugsrådgivning at være landmandens foretrukne samarbejdspartner, derfor skal vi leve op til de krav og forventninger landmanden har. Det er dog ikke ensbetydende med, at vi ikke kan stille krav begge veje. Derfor arbejder vi i projektgruppen ud fra den devise, at det er i orden at begge parter forpligter sig i forhold til samarbejdet.\n3 3 FlexRegnskab tilpasset dit behov Vi har i projektgruppen derfor arbejdet på to niveauer: landmanden selv og det lokale rådgivningscenter. Ud over de to niveauer, har vi et overordnet punkt der handler om markedsføring af regnskabet i forhold til målgruppen deltidslandmænd både lokalt og på landsplan. Rådgivningscentret Som nævnt i indledningen er der stort set lige så mange måder at producere et regnskab til deltidslandmænd på, som der er lokale rådgivningscentre. Derfor, har vi i projektgruppen taget udgangspunkt i arbejdsrutinerne, da det ofte er her, der er stor forskel fra center til center. Produktionen af regnskaber Det er projektgruppens mål, at fremkomme med en vejledning til implementeringsprocessen (best practice) på udarbejdelsen af regnskaber til deltidslandmænd. I best practice forløbet, bliver der lagt vægt på at beskrive rutinerne og optimere arbejdsgangene på det lokale center, så produktionen af regnskaber bliver så strømlinet og optimal som mulig. Herved forventes det, at der kan reduceres i den mængde ressourcer og tid der bruges til udarbejdelsen af et regnskab. Implementeringsprocessen er ikke udelukkende en beskrivelse af best practice, men lige så meget en proces i sig selv. I processen arbejdes der med alle involverede parter (assistenter, konsulenter og ledelse) på rådgivningscentret. Der vil i projektet blive lavet en beskrivelse af, hvordan et best practice forløb kan skrues sammen og gennemføres på et center. Et eksempel herpå kunne være som nedenstående. Implementeringsprocessen forslag til Best Practice Involvering af ledelsen, herunder en forholden til tiltag på det strategiske, taktiske og operationelle niveau Etablering af en styregruppe (lille gruppe, typisk direktør og chef for økonomi) skal forholde projektet mod virksomhedens vision og strategi Involvering af alle medarbejdere der skal have berøring med området Ambasadørere skal findes og involveres sprede det glade budskab i organisationen Etablering af en Best-Practice-følgegruppe en gruppe der arbejder med implementering af området. Skal være sammensat af folk som alle medarbejdere på en eller anden måde kan identificere sig med Typisk procesforløb i tre til fire trin, fordelt over en periode på 1-2 måneder i efteråret 1. Opvarmning, (artikler, ledelsesinformation m.v.) 2. Kick-Off en time med Hvad går det ud på og hvorfor gør vi det? 3. Hel dag alle involveres man skal ned i materien Hvad betyder det for min dagligdag? Lever det op til mine kvalitetskrav? Hvad siger SKAT? Hvem har ansvar for hvad? M.v. 4. Opsamling hvem holder fast? Hvem følger op? Handlingsplan og plan for evaluering efter første sæson. Det er dog væsentligt at holde sig for øje, at det ikke drejer sig om en 100 procents løsning der fremkommer i projektet, men en vejledning til, hvordan et best practice forløb kan gennemføres, herunder også hvilke udfordringer man kan støde på, samt effekten af et best pracitice forløb på organisationen. Ansvarlig i projektgruppen for denne fase er: Peter Hansen, Jytte Gaardsvig og Thomas Abildgaard Rasmussen.\n4 4 FlexRegnskab tilpasset dit behov Økonomisystemet (Ø90) Spørgeundersøgelsen der blev sat i verden i efteråret 2007 viste, at der er mange forskellige systemer der bruges til udarbejdelsen af et regnskab til deltidslandmænd. I projektgruppen har vi taget udgangspunkt i Dansk Landbrugsrådgivnings eget økonomisystem Ø90. Det vil sige, at vi projektgruppen har afgrænset os til skatteregnskaber udarbejdet i Ø90 systemet primært med afsæt i virksomhedsordningen, dog er kapitalafkastordningen også en mulighed. Da Ø90 systemet er bundet op på antallet af posteringer i forhold til prisen for anvendelsen, har vi valgt at fokusere på, hvordan vi reducere mængden af indtastninger i Ø90. Der er derfor bl.a. fokus på følgende områder: Telefonregninger El-, vand og varme regninger Bil Løn Dette er bare nogle af de områder, hvor vi arbejder på at skabe nogle rutiner, hvormed der kan reduceres i omkostningerne til systemet, men også reducere ressourceforbruget på det lokale rådgivningscenter af den vej måske frigive nogle ressourcer til andre opgaver. Desuden bliver der fokuseret på, om Ø90 systemet bruges optimalt i forhold til segmentet deltidslandmænd. Der er bl.a. fokus på om mængden af udskrifter skal reduceres eller tilrettes segmentet, så der er bedre mulighed for at efterkomme landmandens behov og ønsker samtidig med at det er fyldestgørende. Diverse til centret Best practice og Ø90 systemet er de væsentligste punkter under det materiale der henvender sig til de lokale rådgivningscentre. Der vil dog være nogle andre punkter, hvor vi i projektet vil komme med nogle bud på noget støtte materiale eller værktøjer, der kan anvendes både over for nye medarbejdere men også nye og potentielle kunder. Det er bl.a. følgende punkter: Case eksempler på mulige kunder til FlexRegnskab Produktblad(e) Virksomhedsordningen kontra kapitalafkastordningen/personskatteloven Regnskabseksempel i Ø90 I forhold til centrene arbejder vi også på at frembringe 4 case eksempler på potentielle kunder til FlexRegnskaber. Vi udarbejder 3 forskellige cases på landmænd der med rette kan benytte sig af den nye metode for udarbejdelse af regnskaber, dvs. landmænd med forskellige produktionsstørrelser og omfang, og som får udarbejdet skatteregnskab efter virksomhedsordningen. Casene vil også beskrive de familiemæssige karakteristika der er, men også hvorfor det enkelte regnskab udarbejdes som FlexRegnskab. Desuden laves der en case, hvor landmanden med rette kan ligge uden for virksomhedsordningen og benytte sig af kapitalafkastordningen. Der vil i forlængelse af ovennævnte cases blive lavet et produktblad, der er knyttet op mod casene. Disse produktblade skal beskrive, hvad det er for et produkt landmand får. Der vil være en gennemgang af, hvornår og hvilke muligheder det giver at gå fra den ene skatteordning til den anden. Der vil dog være lagt vægt på virksomhedsskatteordningen.\n5 5 FlexRegnskab tilpasset dit behov Der vil være 1 anonymiseret Ø90 regnskabseksempel, der er knyttet op på en af casene, så det er muligt at se den røde tråd samt se, hvilket produkt landmanden står med i hånden. Der vil være 2 udskriftstyper af skatteregnskabet en på 19 sider og en på 32 sider. Landmanden - kunden Det er ikke nok kun at kikke på det lokale rådgivningscenter og hvordan de producere regnskabet, der skal også kikkes på, hvordan landmanden levere materialet til det lokale rådgivningscenter. Vi arbejder i gruppen med afsæt i en mappe til landmanden, hvor der er beskrevet hvad han skal gøre i forhold til håndtering af bilag, årsopgørelser, moms, m.m. Mappen er som udgangspunkt inddelt som i skema 1, men det skal umiddelbart ses som et forslag til en inddeling. Skema 1: indhold i kundemappen Indholdsfortegnelse Indehold 1. Vejledning Vejledningen til håndtering af bilag. Dette er afgørende for, hvad landmanden skal og hvordan han skal håndtere de forskellige regnskabsbilag, årsopgørelser, m.m. 2. Årets bilag Alle erhvervsrelaterede bilag der ikke er indeholdt i punkt Opgørelse fra SKAT 4. Diverse årsopgørelser 5. Lånekonvertering 6. Ejendomsskat og ejendomsvurdering Såfremt der forelægge en ejendomsvurdering skal den placeres her. 7. Værdipapirer inkl. Køb, salg, rente og udbytte 8. Momsopgørelse og momsvejledninden i perioden, som mappen dækker dog maks. 5 Herunder placeres de momsopgørelser der er udarbejdet for landman- år. 9. Bilag vedr. el-, vand, varme, telefon, løn og bil 10. Samarbejdsaftale mellem landmand og rådgivingscenter Såfremt landmanden selv udarbejder moms, placeres der herunder en vejledning i momshåndtering. Herunder placeres samtlige bilag der samles og konteres samlet som et bilag ved afslutningen af regnskabsperioden. Vi vil forsøge at udfærdige et aftalebrev der kan anvendes i forhold til landmanden. Formålet hermed er at forpligte hinanden, i forhold til hvordan de forskellige punkter i forhold til udarbejdelsen af regnskabet håndteres og hvem der gør hvad og hvornår. Dette skal ses som et værktøj til at formalisere kunderelationen. Skabelonen vil være et udkast til, hvordan et sådant aftalebrev kan udformes. 11. Statusseddel Statusseddel for regnskabsåret. 12. Til rådighed 13. Til rådighed 14. Til rådighed 15. Til rådighed\n6 6 FlexRegnskab tilpasset dit behov Det der er væsentligt er, at få struktureret landmandens tilgang til regnskabet, dvs. få systematik i den måde hvormed han/hun håndtere bilagsmængden og de områder der har betydning for regnskabet, herunder hvorledes privat opdeles i forhold til erhvervsmæssige aktiviteter. For at gøre en lang historie kort, gælder det om at systematisere den måde, hvormed landmanden håndtere sine regnskabsmæssige forpligtelser i forhold til det lokale rådgivningscenter. Markedsføring Markedsføring er delt op på to områder: landsdækkende og lokal markedsføring. Den landsdækkende markedsføring består i første omgang af præsentation på årsmødet for Danske Deltidslandmænd den 25. oktober, men også af en stand på årets Agromek i november, hvor det foreløbige resultat vil blive præsenteret. Der vil blive udarbejdet en skabelon for en lokal markedsføringsplan. Der sigtes her på to fronter: internt og eksternt. Den interne markedsføring skal gøre opmærksom på, at det lokale rådgivningscenter nu kan tilbyde regnskaber til deltidslandmænd. Den eksterne markedsføringsplan vil henvende sig til nuværende og potentielle kunder på centret. Det er projektgruppens forventning, at der kan skabes øget fokus på regnskaber udarbejdet i Dansk Landbrugsrådgivnings regi, via den landsdækkende markedsføringskampagne, hvormed den lokale samler op og gør den mere nærværende og skrædder syet til, hvordan det enkelte rådgivningscenter vil håndtere regnskaberne til deltidslandmænd. Skabelonen for en lokal markedsføringsplan vil først være klar primo Næste skridt Vi er i øjeblikket i gang med at præsentere produktet på forskellige møder med lokale rådgivningscentre. Præsentationen sker på møder, hvor de enkelte centre diskuterer muligheden for at lave en forretningsplan på området for deltidslandmænd, herunder regnskabsområdet. Projektgruppen holder møde næste gang medio december måned. Såfremt I har kommentarer eller ønsker som ikke er dækket eller belyst heri eller i mangler oplysninger, er I meget velkommen til at kontakte mig Jesper Klintebjerg Fuglsang på mail eller mobil Det tilstræbes, at projektets resultat bliver så fleksibelt, at det kan justeres inden for nogle rammer og dermed tilpasses det enkelte rådgivningscenter og den enkelte landmand, såfremt bedriften eller behov ændre/udvikler sig over tid. Projektgruppen Projektgruppen består af 6 personer. Der er repræsentation fra Gefion, LandboMidtØst og Landscentret. Den lokale repræsentation i gruppen medvirker til, at det endelige udfald af projektet har fundament i, hvordan der på de 2 lokale rådgivningscentre arbejdes med regnskaber til deltidslandmænd.\n7 Adresseliste Økonomirådgiver, Gefion Peter Hansen Tlf.: Mail: Økonomiassistent, LandboMidtØst Jytte Gaardsvig Tlf.: Mail: Konsulent, ØkonomiIT, Landscentret Jens Juul Andersen Tlf.: Mail: Marketingskonsulent, Udvikling, Landscentret Birgitte Wulff Mikaelsen Tlf.: Mail: Sygemeldt frem til foråret 2009 Konsulent, ØkonomiIT, Landscentret Thomas Abildgaard Rasmussen Tlf.: Mail: Virksomhedskonsulent, Udvikling, Landscentret Jesper Klintebjerg Fuglsang Tlf.: Mail:\n8 Projektdeltagerne er følgende: Jytte Gaardsvig, Landbo Midt Øst Peter Hansen, Gefion Thomas Abilgaard Rasmussen, Landscentret Jens Juul Andersen, Landscentret Birgitte Wulff Mikaelsen, Landscentret Jesper Klintebjerg Fuglsang, Landscentret


Nyheder 2009 | Onsevighavn\nBruger møde Onsevig Havn Bemærk datoen er 16 januar, ved en fejl er der skrevet forkert dato i Flyvefisken Bestyrelsen for Onsevig Havn indkalder hermed til bruger møde for Onsevig Havn, følgende punkter er på dagsordnen:\n– Status på hvor vi er i havneprojektet, samt hvad der vil ske i første halvår af 2010.\n– Projekt ren havn, Information om nye regler for bundmaling og nye regler for brug af Bedding, herunder vores projekt sammen med Dansk Sejlunion, hvor vi har fået tilskud fra Sejlermiljøpuljen.\n– Onsevig Havns vej til Blåt flag\n– Hvordan skal de nye badebroer udformes\n– Status på Onsevig Museum.\nAlle er velkomne bådejere, daglige brugere, badebro lavet, vinterbadere, lystfiskere, nysgerrige mv. kom og bliv informeret og hør om der er noget DU kan bidrage med. Sted Vindeby Forsamlingshus 16 januar 2010 kl. 10.00\nOnsevig havn har indsendt ansøgning om at få Blåt Flag afgørelse vil komme i maj. Havnen har taget dette skridt for at støtte op omkring Onsevig Klimapark og vise omverdnen at vi mener det.\nOnsevig Havn har fået endelig tilsagn om tilskud fra Fødevareministeriets pulje “Bæredygtig udvikling af fiskeriområderne” til projektet ” Projekt Charterskibe – Onsevig Havn”. Projektet blev godkendt og indstillet af Sjælland bestyrelse. Der er givet tilsagn om 390.000 kr. Det skal oplyses at FAG Sjælland, Fødevareministeriet og EU har deltaget i finanseringen af projektet. Tilskudet har gjort det muligt at få større skibe ind i Onsevig Havn idet der er anlagt ny vestmole.\nGadusn.dk præsenterer i samarbejde med Onsevig Havn Syddansk Mesterskab i Fladfiskeri Konkurrencen vil blive afholdt d. 2/10 2010. Foreløbigt regelsæt…endeligt regelsæt samt tilmeldingsblanket bliver udarbejdet i Marts/April. du kan læse mere her og på Gadusn.dk. Tilmelding til konkurrencen sker på Gadusn.dk. Linket til siden hedder:\nHavnen udlovede et årskort til den trailerbåd, der kom med de bedste forslag til det nye slæbested og broerne, dette for at få bruger indragelse med et formål at få lavet det bedste af det bedeste. Poul-Erik Hagemann kom med mange gode konstruktive forslag, som bliver indarbejdet i projektet og modtager som tak et årskort for slæbestedet.\nSejlklubbens hjemmeside ligger nu på Onsevig Havns hjemmeside, den udbyder der hostede sejlklubbens side har nedlagt denne service.\nNu er det sikkert at færdes på havnen igen, alle vejhullerne på havnen er lukket, Der er lagt astfalt i alle hullerne, vejudvidelsen bag beddingen er astfalteret. For at få det bedste resultat er det besluttet at den endelige astfaltering først vil blive udført i foråret.\nEntreprenør Troels Jørgensen har afsluttet sine arbejder på Onsevig Havn.\nOnsevig Havn har fået endelig godkendelse om tilskud fra Fødevareministeriets pulje Attraktive levevilkår i landdistrikterne til projektet ” Projekt Økoturisme – Onsevig i fortid, nutid og fremtid”. Projektet blev godkendt og indstillet af LAG Lollands bestyrelse i maj måned. Der er givet tilsagn om 50% af de samlede tilskudsberettiget udgifter dog max 631.425 kr. Det skal oplyses at LAG Lolland, Fødevareministeriet og EU har deltaget i finanseringen af projektet, egenfinanseringen af de andre 50% af finanseringen er tilvejebragt gennem tilskud fra A.P.Møller fonden og kassebeholdning.\nAstfalteringen af havnen er påbegyndt, efter der er nyastfalteret vil der komme med et forbud om transport med tunge køretøjer på havnen indtil 1 april 2010, ved tunge køretøjer forstår traktorer, busser, blokvogne, kranvogne mv.\nOnsevig Havn og Onsevig Sejlklub har fået tilskud fra Dansk Sejlunion til projekt ren bedding. Formålet med projektet er at informere om bundmalinger, samt opsamling af bundmaling fra havnens bedding således det ikke ender i havnebassinet. Havnen vil undgå at materialet fra fremtidige udgravninger ikke kan klappes i Langelandsbæltet med skal i depot.\nDen nye bedding er færdig, selv de største trailerbåde kan nu søsættes, bred t slæbested/rampe og vejbanen er udvidet bagved således at det er lettere at komme til/fra med bilen. Der er ved at blive etableret forbedrede parkeringsforhold og broer på siderne af beddingen ialt en investering på ca. 450.000 kr.\nOnsevig Havn/Onsevig Sejlklub har modtaget et tilsagn om etableringstilskud på op til 114.000 kr. følgende nybyggeri indgår i projektet: Samlings/multihus der skal være både opbevaringssted for kajakker ( der kan fjernes samt opholdsrum for forskellige aktiviteter ), Sauna, Grill/bålhus, Anlæggelse af to petaungbaner, Opstilling af 2 shetlere


Hvordan til at holde falske tænder hvide - Mosolyorszag.com\nFalske tænder har brug for daglig pleje ligesom naturlige tænder. Holde falske tænder hvide kan være vigtigt for udseende årsager, men den vigtigste grund til at holde falske tænder hvide er for sundhed. Beskidte falske tænder kan føre til mund infektioner og sætte resterende naturlige tænder eller tandkød udsat.\n• Børste falske tænder til at holde dem hvide. Falske tænder skal fejes dagligt, ligesom naturlige tænder. Brug en tandbørste, søm børste eller andre bløde børste og håndsæbe eller vask vaskemiddel. Skylle dem grundigt før du placerer dem tilbage i munden.\n• Blød falske tænder. En gang om ugen, sættetid falske tænder i en falsk tænder rengøring løsning. Disse produkter dræbe bakterier, der forårsager infektioner og gulfarvning af tænder. Det bedste tidspunkt at suge falske tænder er natten.\n• Brug eddike til at fjerne calculus. Calculus er en koncentration af mineraler salt, der vise falske tænder fra hvid til gul. Når calculus hober sig op, suge falske tænder i en opløsning af halvt eddike og halv vand.\n• Tegne falske tænder om natten. Sætte tænderne i en kop vand til at rense dem, mens du sover.\n• Skyl falske tænder med vand. Hold falske tænder under vandhanen for at rengøre dem efter at have spist for at fjerne madrester fra dem og holde dem hvide. Sidesten fødevarer partikler kan føre til calculus.\n• Mikrobølgeovn falske tænder. Hvis du har et komplet sæt af falske tænder, som indeholder ingen metaldele, hjælper mikrobølgeovn dem holde dem hvide. Mikrobølgeovne bekæmpe bakterier i vand, som rengøringsløsninger undlader at fjerne. Placer de forlorne tænder i din rengøring løsning og mikrobølgeovn i to minutter.\nHvordan til at holde falske tænder\n• Naturopatisk behandling for modermærkekræft\n• Helbredelsesmetoder for hæshed forårsaget af skimmelsvamp\n• Verapamil Gel for Peyronies sygdom\n• Trak skulder muskel symptomer\n• Jod allergisymptomer\n• Hvordan til at rense dit System hurtigere\n• Rehabiliteringsprogrammer for lysken skader


PP grundingsolie Alkydemulsion\n> Maling, udendørs>Grunding>PP grundingsolie Alkydemulsion\nTørrende træolie til lærk, fyr,...\nVandig grundingsolie. Trænger dybt ind i træet og forbedrer vedhæftningen til den følgende behandling. Modvirker optagelse af fugt og minimerer revnedannelse.\nHæmmer mug og skimmel på overfladen af slutbehandlingen.\nProduktanvendelse: Bruges udendørs til grunding af nyt og gammelt, tidligere behandlet eller nedslidt, bart træværk. Fx endetræ, vindskeder, sternbrædder eller stakitter før behandling med træbeskyttelse eller maling.\nIndendørs kun på vinduer og yderdøre.\nFør du maler Underlaget skal være rent, tørt og fast.\nFjern begroning - mug og skimmel - med facade- og trævask. Afvask med rent vand.\nAfrens nedbrudt træ grundigt og fjern alle gamle malingsrester.\nSlib blanke overflader matte.\nNår du maler Påfør grundingsolien med pensel. Aftør overskydende olie, så der ikke dannes laklag.\nEfter tørring skal der slutbehandles med vandig træbeskyttelse eller maling.


Nyt bandeopgør i Odense | TV 2 Fyn\nNyt bandeopgør i Odense\nOdense blev sent onsdag aften ramt af et nyt opgør i krigen mellem rockere og indvandrerbander. En 23-årig mand med relation til Hells Angels-støttegruppen AK-81 blev stukket med en kniv og slået.\nManden blev overfaldet her i krydset Ejskovsgade/Thomas B. Thriges Gade.\n23. okt 2008, kl. 08:47 Opdateret: 23. okt 2008, kl. 17:22\nOverfaldet sker blot én dag efter, at der blev affyret skud mod en indvandrerklub i det centrale Odense.\n- Det kunne godt ligne en tilbagebetaling fra i går, siger kriminalassistent Erling Toftemann fra Fyns Politi, der efterforsker sagen, til TV 2/FYN.\nOfferet holdt ved midnatstid sammen med sin kæreste i en bil i krydset Ejlskovsgade/Thomas B. Thriges Gade, da fire til fem mennesker, som holdt i en mørk bil bagved, pludselig kom stormende op til parret.\nDen 23-årige mand flygtede af sted, mens kæresten lukkede sig inde ved at slå centrallåsesystemet til. Den 23-årige mand nåede dog ikke langt, før han blev væltet omkuld af de fire til fem mænd, som herefter stak ham i henholdsvis låret og i den ene balde. Samtidig blev han flere gange slået med et stumt instrument. Offeret er nu indlagt, men meldes udenfor livsfare.\nPolitiet mener, at episoden er et eksempel på, at grupperne har en stor information om hinanden i og med, at overfaldsmændene har vidst, hvor offeret var.\n- De har sørget for at have information om hinanden, siger Erling Toftemann.\nPolitiet vil meget gerne tale med de personer, som sad i to andre biler - en grå og hvid bil - som holdt i det pågældende kryds, Ejskovsgade/Thomas B. Thriges Gade. Det gælder ikke mindst en 40-årig kvinde, som steg ud af sin bil og spurgte, om hun skulle hjælpe.


Jørgen U. Grønborg ⇒ Se alle kurser med Jørgen hos JUC her\n| Jørgen U. Gr&#...\nJørgen Grønborg har 40 års erfaring i løsning af familie- og arveretlige problemer. Han har undervist i familieskifteret på Aarhus Universitet, ligesom han underviser andre advokater, dommerfuldmægtige og advokatfuldmægtige på efteruddannelseskurser.\nSiden 1996 har han drevet hjemmesiden Familieadvokaten.dk, der igennem årene gratis har hjulpet hundredtusindvis af danskere med juridiske problemer. I 2006 modtog han Årets Hæderspris – en pris, der uddeles af Dreyerfonden til en advokat og en arkitekt, der i sin karriere har gjort en særlig indsats for sit fag.\nI 2017 underviser Jørgen på kurset Den nye lov om ægtefællers formueforhold sammen med Linda Nielsen. Jørgen har været medlem af det udvalg, der forberedte loven og han har mangeårig erfaring fra praksis og udarbejdelse af formularer.


Danske Svineproducenter - Hvad venter vi på?\nNyhedsarkiv » Hvad venter vi på?\nHvis dansk landbrug fik lov til at producere optimalt ville erhvervet kunne skabe 30.000 nye arbejdspladser og et nettooverskud på yderligere 30-35 milliarder kroner årligt, og det vel at mærke uden det vil gå ud over miljøet.\nDet fremgår af en artikel i dagbladet Effektivt Landbrug, der har været til foredrag med fremtidsforsker Jesper Bo Jensen fra Center for Fremtidsforskning. Det eneste der skal til for at drømmen kan gå i opfyldelse er, at politikere og embedsfolk lægger årtiers adfærdsregulering fra sig, så reguleringen af landbruget i Danmark kommer på niveau med det øvrige EU.\n- Jeg kan slet ikke forstå, hvad vi venter på, siger Henrik Mortensen og glæder sig over, at der endelig er nogen udenfor landbrugets egne rækker, der tør sætte fokus på erhvervets positive sider og store vækstpotentiale.\n- Det burde jo være lige til. Giv os nu nogle rimelige regler og reguleringer, som vi kan producere under, siger han.\nVirkeligheden er en ganske anden. I stedet for at sparke gang i job- og værditilvæksten i landbruget lægger regeringen op til yderligere regulering og udhuling af landbrugets muligheder for at øge produktionen. Man vil satse benhårdt på såkaldt bæredygtige og grønne industrier, imens virksomheder som Vesta vinker farvel til tusindvis af medarbejdere.\nHvor er alle de danske politikere som vel uanset politisk overbevisning skal sørge for, at det her samfund bevæger sig i en positiv retning? De færreste vil røre landbruget med en ildtang, og vi hører ingen politikere nævne, at vi med et bidrag til det danske handelsoverskud på 40 milliarder kroner om året er den sektor, som suverænt bidrager mest til Danmarks indtjening i udlandet.\nVi må ikke tage landbrugets bidrag til det danske samfund for givet. Antallet af svineslagtninger i Danmark er faldet med cirka 7 % i forhold til sidste år, og slagterierne vinker farvel til dygtige medarbejdere. Gode og indbringende produktionsarbejdspladser forsvinder, mens der hele tiden udtænkes nye veje til at regulere og lægge sten i vejen for landbruget.\nJeg var klar over, at politisk mod var blevet en mangelvare, men hvis man med åbne øjne er parat til at vinke farvel til 30.000 nye arbejdspladser og et nettooverskud på yderligere 30-35 milliarder kroner fra landbruget, står det værre til, end jeg frygtede.


Lidelsen er den samme i hele det østlige DR Congo\nSiden november har Læger uden Grænser (MSF), på hjemmesiden www.condition-critical.org, gjort opmærksom på menneskeskæbnerne i Nord- og Sydkivu. I regionerne Haut-Uélé og Ituri er historierne desværre de samme. Derfor sætter Læger uden Grænser nu fokus på de to områder.\nDen 14. januar 2009 Konflikterne i Haut-Uélé og Ituri har ikke fået del i verdens opmærksomhed på samme måde som i de to provinser mod syd, Nord- og Sydkivu. Derfor sætter Læger uden Grænser fokus på ofrene for konflikterne, på hjemmesidenwww.condition-critical.org\nDu kan læse mere om konflikten i det østlige DR Congo, se billeder fra området, se en dokumentarfilm om indbyggerne og læse nyheder på hjemmesiden.\nHerunder kan du se en reportage fra Haut-Uélé provinsen, hvor flere landsbyer er blevet angrebet af Lord’s Resistance Army. Laurant Ligozat, vicedirektør i Læger uden Grænsers operative hovedkvarter i Geneve, fortæller om situationen i regionen og læge Mathieu Bichet beretter om Læger uden Grænsers indsats i landsbyerne Faradje og Doruma i Haut-Uélé.


Holiday home Cuevas Morenas i Gran Canaria til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n-, Firgas, Gran Canaria, Spanien, 35330 - Se på kort\nMere om Holiday home Cuevas Morenas\nMed en praktisk beliggenhed i Gran Canaria er Holiday home Cuevas Morenas et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Gran Canaria. Gæsterne på dette hotel har glæde af grillfaciliteter på stedet.\nAtmosfæren på Holiday home Cuevas Morenas afspejles på hvert eneste værelse. fjernsyn, dvd-/cd-afspiller, køleskab, mikroovn, vaskemaskine er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Holiday home Cuevas Morenas.