Når robotten glider gennem vandet, ligner den mest af alt en ukendt dybhavsfisk, men faktisk består fiskeskindet af silikone og den svømmer rundt i en saltvandstank (Video: James Pikul).\nEn robot-dragefisk svømmer mod strømmen og bevæger brystfinnerne ved hjælp af rød væske, der cirkulerer rundt i tykke silikonerør i dens bug.\nDet lyder umiddelbart som noget fra en sci-fi-gyser, men faktisk er det en splinterny opfindelse, som et hold amerikanske forskere lige har præsenteret i det fine videnskabelige tidsskrift Nature.\nOpfinderne spår, at cirkulationssystemet i robotfisken muligvis kan give et svar på en af robotteknologiens helt store udfordringer.\n»Cirkulationssystemet i vores robot kan både drive den frem mekanisk og lagre energi. På den måde kan robotten være en mulig løsning på problemet med energilagring indenfor robotforskning,« siger James Pikul til Videnskab.dk.\nHan er adjunkt ved Department of Mechanical Engineering and Applied Mechanics, University of Pennsylvania og medforfatter på det nye studie.\nDe syntetiske blodbaner i den dragefisk-inspirerede robotfisk er lavet af sammenkoblede zinkiodid-strømcellebatterier, som indeholder flydende elektrolyt. (Foto: James Pikul)\nSådan virker fisken\nRobotfisken er en udholdende lille skabning.\nDen vejer kun 2,3 kilogram, men selvom der ikke er plads til tunge batterier ombord, kunne den under forskernes afprøvning af systemet svømme i op til 36 timer med en hastighed på halvanden kropslængder i minuttet imod en svag strøm.\n»Vi har ikke fået den til at lave nogen komplekse bevægelser. Fordi teknologien stadig er så ny, starter vi med det helt grundlæggende,« siger James Pikul.\nRobotfisken kan bevæge sig uden at være tilsluttet en stikkontakt, men udelukkende ved hjælp af det cirkulationssystem, som forskerne har indlejret i den.\nDen røde væske inden i den lille svømmer er nemlig ikke blod, men flydende elektrolyt, bestående af ioner, der bliver cirkuleret rundt i robotten via pumper, som er forbundet med henholdsvis halefinnen og bryst- og rygfinnen. Bevægelsen af væsken får fisken til at svømme, fortæller James Pikul.\nDen samme elektrolyt lagrer energi, og når energien bliver trukket ud af væsken, giver den både strømforsyning til pumpen og kontrolsystemet, som forskerne styrer robotten med. På den måde fungerer elektrolytten som fiskens batteri.\nI fiskens bug gemmer der sig altså et lukket kredsløb, som både producerer strøm og får fisken til at bevæge sig.\nHelt selvstændig er fiskerobotten ikke. Forskernes computer har forbindelse til den via bluetooth, så de kan sende et signal til fisken om, hvad den skal gøre. (Foto: James Pikul)\nSådan lagrer elektrolytten energi\nNår man lader fiskens batteri op, fyldes elektrolytvæsken med triiodide ioner. Jo højere koncentration, des mere er batteriet ladet på.\nDa ionerne i elektrolytten skal være i nærheden af den aktive del af batteriet, må den cirkuleres rundt, så de friske ioner kommer ind i batteriet.\nSådan fortsætter det, indtil der ikke er flere ioner i elektrolytten. Så er batteriet løbet tør.\nKilde: Jens Christian Andersen\nMulig løsning på problem inden for robotteknologien\nRobotfiskens cirkulationssystem kan være med til at løse en af robotteknologiens allerstørste udfordringer: At lave robotter, der fungerer optimalt uden at have en begrænsende ledning hængende efter sig, mener James Pikul.\nI batteridrevne robotter er der normalt et valg mellem at forbedre batteriets levetid og at robotten kan bevæge sig frit og ubesværet. Du kan ikke få lige meget af begge dele.\nFor at gøre batteriet kraftfuldt, så robotten kan køre i lang tid, må ingeniørerne tilføje flere batteripakker, men så bliver de også nødt til at gøre robotten større eller modificere den, så der er plads til batterierne ombord. Det begrænser dog dens ydeevne.\nDerfor er det smart, at robotfisken har et cirkulationssystem, som både tager sig af dens bevægelser og forsyner den med strøm. Flere funktioner i ét system sparer plads.\n»Hvis vi for eksempel bare havde forsynet robotfisken med almindelige lithium-ion-batterier, som kun kan bruges til enten at lagre energi eller skabe fremdrift, ville vi have været nødt til at lave fisken meget større og tungere. Det ville have gjort den langsommere,« forklarer James Pikul.\nHenter inspiration i biologiens verden\nSelvom mange robotter ligner mennesker eller dyr udenpå, er de fulde af batterier og motorer indeni. Men i det nye studie har forskerne taget inspiration fra biologiens verden for at optimere den lille mekaniske dragefisks indre.\n»Hvis du ser på de systemer, der findes i robotter, biler og elektronik i dag, så er de konstrueret til kun at udføre én opgave. Bilmotorer får for eksempel kun bilen til at bevæge sig fremad,« siger studiets medforfatter.\n»Men i biologien har vi komplicerede kemiske systemer, der er multifunktionelle. Muskler gør os i stand til at bevæge os, men de lagrer også energi. Det er en af grundene til, at vores krop er rigtig god til at gå omkring i flere dage uden at spise. Robotter er derimod meget sultne efter strøm, og det er en væsentlig begrænsning for teknologien.«\nPå grund af robotteknologiens problem med balancen mellem batterilevetid og bevægelighed er det smart, at systemet indeni fiskerobotten kan udføre flere opgaver ad gangen, mener James Pikul.\n‘Biorobotik’, hvor forskere lader sig inspirere af biologiske systemer i dyr og mennesker, ligesom de amerikanske forskere bag robotfiske-studiet, er ikke noget nyt indenfor robotforskning. På Syddansk Universitet laver de for eksempel robotter, som skal udstyres med kunstig dyrehjerne, eller som får sko af hajskind på.\nDen standhaftige fiskerobot kan padle derudad i 36 timer, men pumperne bruger dens røde ‘robotblod’ op, og så skal den lades op ligesom et batteri. (Foto: James Pikul)\nForskningsprojektet er finansieret af den amerikanske flåde, United States Navy.\nFin kombination af ideer, men de giver også begrænsninger\nBegejstringen for den lille fiskerobot bliver tonet lidt ned, da Jens Christian Andersen, lektor ved Institut for Elektroteknologi ved DTU Elektro, vurderer studiet for Videnskab.dk:\n»Jeg synes, det er en fin og smart kombination af batterier og hydraulik, og at få en fisk til at bevæge sig på en naturlig måde er spændende, så det er en sammensætning af fine ideer. Jeg er bare nervøs for kompromiserne, forskerne må indgå, for at kombinere teknologierne på denne måde,« siger DTU-lektoren.\nMed kompromiser mener han, at forskerne er blevet nødt til at vælge materiale, der gør, at fisken kan bevæge sig naturligt. Det begrænser robottens holdbarhed.\nSilikonen, som cirkulationssystemet er lavet af, reagerer nemlig med elektrolyttens ioner ved at opsluge dem. Det nedbringer batteriets levetid.\nFlot, at meget energi er presset sammen på lidt plads\nEnergitætheden i fiskerobotten er det mest imponerende ved forskningsprojektet, mener Jens Christian Andersen.\n»Ved at kombinere batterier og hydraulik har forskerne fået et meget kompakt system, hvilket de også fremhæver som det smarte ved projektet,« siger han.\nEnergitæthed dækker over, hvor mange kilowatt-timer og hestekræfter, forskerne kan få ud af den røde elektrolytvæske inden i fiskerobotten.\nEnergitætheden i fisken er 53 joule per gram. Det tal kan Jens Christian Andersen heldigvis oversætte til noget mere forståeligt ved hjælp af lidt hurtig hovedregning.\n»Lad os sige, at vi har en bil, der kører 1.000 kilometer på 60 liter benzin. Hvis vi skulle tage robotfiskens cirkulationssystem og putte det ind i bilen, ville vi kunne komme cirka 50 kilometer, så der er stadig lidt af en forskel,« siger DTU-lektoren.\nDer er altså langt igen, før vi kan integrere blodårerlignende elektrolyt-kredsløb i store motorkøretøjer og få en bedre ydeevne end forbrændingsmotorer med benzin.\nFiskens hale bevæger sig frem og tilbage ved hjælp af en pumpe i halen forbundet til katolyt, som samtidig lagrer energi. (Video: James Pikul)\nElektrolyt er et stof, der kan lede elektrisk strøm, hvis den indeholder ioner, altså elektrisk ladede atomer, som er i bevægelse.\nElektrolyt kommer både i fast og flydende form. Den flydende form bruges i lithium-ion batterier.\nDen slags batterier bruges i el-biler, bærbare pc'er, mobiltelefoner, kameraer, og har den højeste energitæthed for genopladelige batterier.\nFisken ville svømme hurtigere, hvis den var større\nEn sidste pointe fra Jens Christian Andersen er, at fiskerobottens ophavsmænd burde have gjort den større og tungere, så den kunne svømme hurtigere.\nSom den ser ud nu, må robotten nemlig holdes under vandet ved et lod, som forhindrer opdrift. Det kunne forskerne med fordel have erstattet med et større batteri med samme vægt som loddet, mener DTU-lektoren.\n»En missionstid på 36 timer er flot, men på den anden side er en svømmehastighed på 1,56 fiskelængder i minuttet ret beskedent,« siger Jens Christian Andersen.\nHan mener, at et større batteri kunne have skudt noget mere fart ind i fisken.\nJames Pikuls profil (UPenn)\nJens Christian Andersens profil (DTU)\nElectrolytic vascular systems for energydense robots, Nature (2019), DOI: 10.1038/s41586-019-1313-1


Det kan stadig svare sig at blive influenza-vaccineret, hvis man er i den særlige risikogruppe. Det er dog bedst at lade sig vaccinere inden influenza-sæsonen går i gang, lyder det fra Statens Serum Institut.\nMandag D. 7. JANUAR 2013 KL. 18:03 - opdateret Mandag D. 7. JANUAR 2013 KL. 20:23\nInfluenzaen hærger Danmark i øjeblikket, og mange danskere har ligget syge henover jul og nytår. Men kan det stadig betale sig at blive vaccineret mod virussen, hvis man endnu ikke er blevet smittet? Ja, lyder svaret fra Statens Serum Institut.\n- Vaccinen virker ganske vist først efter fjorten dage, men vi kan godt forvente, at der cirkulerer influenza-virus i flere uger endnu. Så selv om sæsonen snart er ved at gå retur, kan man alligevel godt nå at få en effekt af vaccinen, hvis man ikke allerede er blevet smittet, siger Tyra Krause, overlæge ved Statens Serum Institut.\nMan har imidlertid ingen gavn af vaccinen, hvis man allerede har haft influenza eller får influenza inden for de fjorten dage, hvor vaccinen ikke har nogen effekt.\nOg vil man have mest ud af influenzavaccinen, skal man få den, inden sæsonen for alvor går i gang i begyndelsen af oktober, hvor vaccinen desuden bliver tilbudt gratis for folk i risikogrupperne. Det gælder blandt andre folk på 65 år eller derover, folk med kroniske lidelser, svært overvægtige samt gravide i andet og tredje trimester.\n- Det er helt klart, at man får det bedste udbytte af vaccinen, hvis man tager den i starten af sæsonen, inden der begynder at cirkulere influenza, men da man over en sæson godt kan have influenza cirkulerende i seks til otte uger, kan man godt have effekt af den, hvis man ikke har været syg endnu, siger hun.\nInfluenzasæsonen løber normalt over otte uger, heraf et par uger med stigende aktivitet og fire uger med høj aktivitet efterfulgt af et par uger, hvor aktiviteten falder. Ifølge Tyra Krause er vi i øjeblikket to til tre uger inde i virusforløbet, og kan derfor godt forvente fem til seks uger endnu, men mest i de kommende to til tre uger.\nInfluenza er skyld i mange indlæggelser\nInfluenza-bølgen breder sig


Biludlejning Indien Cars-scanner\nSammenlign biludlejningssatser I Indien\nOnline booking af udlejningsbiler fra Indien. De mest populære bilmodeller lavet I 2019 med en rabat på op til 70%. 24-timer gratis afbestilling og ændringer af din booking.\nIndien. Specielt tilbud for biludlejning\nVi bekymrer os om dit budget og I samarbejde med udlejningsfirmaer fra Indien, laver vi regelmæssigt aftaler og lancerer specielle tilbud. Start med at tjekke rpiser for datoer, du er interesseret I lige I begyndelsen af planlægningen af din tur, så du har en bedre chance for at leje en bil med maksimale fordele. Den mest fornuftige tid er 2-4 måneder før starten af udlejningstiden inden for normale perioder og 3-6 måneder inden for højsæsonen.\nDu kan tage en bil til Indien og returnere den I en anden by uden nogle problemer. Bare søg efter passende tilbud ved at specificere returbyen, du har brug for. Søgeresultaterne vil kun vise tilbud fra de firmaer, der tillader returnering I en anden by. Den indikerede pris inkluderer allerede envejsafgift.\nPopulære destinationer i Indien: Goa, Kerala, Mumbai


Lad dine trægulve i Gentofte afslibe af en professionel fagmand\naf admin | jul 5, 2015 | Lokal |\nGentofte er en by med mange trægulve. Gamle og nye planke- eller parketgulve som med jævne mellemrum trænger til en opfriskning. Her er vi, som den lokale gulvpartner, dig behjælpelig med gulvafslibning, gulvafhøvling samt gulvbehandling af aller former for trægulve. Parketgulve i forskellige parketmønstre, såsom stavparket, sildebensparket og andet. I Gentofte er der mange unikke og smukke trægulve, som på en nænsom og blid vis må friskes op en gang imellem.\n” Trægulve i Gentofte forvandles blidt og nænsomt af os “\nDe smukke trægulve kan blive endnu smukkere ved vores hjælp. Træ og trægulve er en fryd forøjet og kan nærmest betegnes som et kunstværk. Her kan åre tegninger fortælle en historie og skabe en markant gulvoverflade med et smukt og naturligt spil. Om det er gulvafslibning, gulvafhøvling eller efterbehandling af trægulve så står vi klar med en professionel gulvløsning. Solide kvalitets løsninger til private, institutioner og erhverv i København, Odense og omegn, indenfor alle former for gulvrenovering.\nNOTE: Vi har et stærkt kvalitetsprodukt indenfor gulvrenovering og andre former for gulvarbejde, og bygger på mange års erfaring indenfor gulvhåndværket.\nGulvvirksomhed nær Gentofte\nAt være en af de førende gulvvirksomheder indefor gulvbranchen forpligter naturligvis. Derfor har vi nu en udvidet gulvservice, som består i gulvrådgivning, vejledning og gulvinspiration. Endvidere tilbyder vi, at du som kunde kan deltage aktivt med godkendelse imellem hver proces gennem hele gulvarbejdet. Med andre ord tilbydes du at godkende:\nen ‘udfaldsprøve’ inden gulvafslibningen sættes igang\nefter første grovslibning\nnår afslibningen er udført\nsamt en ‘afleverings forretning’ når det endelige gulvarbejde er udført. Dette er en ekstra service, som kan give nogle kunder tryghed i processen hvor andre ikke har nogen interesse heri. Naturligvis ud fra den begrundelse, at et stykke gulvarbejde som er overgivet til en professionel gulvmand og gulvfirma, er i de bedste hænder.\nKontakt os, – din lokale gulvmand i Gentofte for en snak om, hvad vi kan gøre for dine trægulve, så de bliver smukke samt slidstærke og rengørings venlige.


Dansk par troede ikke, at rugemor var blevet gravid, men så fandt de et billede på Facebook - TV 2\n06. jan. 2019, 13:01\naf Kristina Hohlmann & Peter Vesterlund Redaktion: Nikolaj Albrectsen, Jeppe Nørgaard og Christoffer Laursen Hald.\nDrømmen om at blive forældre forvandlede sig til det modsatte for et dansk par.\nDa Annika åbnede sin computer, skulle der gå få minutter, før hele hendes verden brød sammen. Annika og hendes mand havde ellers lagt drømmen bag sig, men i en hurtig indskydelse gik hun ind på Facebook og klikkede sig vej til profilen. Kvinden, der året før havde været deres rugemor, tonede frem.\nHele dokumentaren kan ses på TV 2 PLAY nu\nParrets forsøg var mislykkedes, og Annika forblev barnløs. Men det, hun nu så på skærmen, antydede noget andet. Annika stirrede på billedet af en skitse til en ny tatovering. Først fyldtes hun med forundring. Så jog panikken ned i hende.\nHalvandet år tidligere så fremtiden ellers lovende ud. Annika lå på sengen i sit soveværelse og talte i telefon med Rikke, som hun indtil nu kun havde skrevet med over nettet. Rikke ville være rugemor, og i telefonen lød hendes intentioner helt reelle. Hun havde også doneret æg til andre. Fra den aften tog projektet fart, og allerede få uger senere var de to kvinder i gang med at planlægge det forløb, der skulle hjælpe Annika til at blive mor.\nNoget, Annika og hendes mand havde kæmpet for i syv år med forgæves hormonbehandlinger og inseminationer, indtil en læge fortalte, at Annikas livmoder ikke kunne bære et barn. Tanken om et liv uden børn var ubærlig. Annika var egentlig gået i gang med at undersøge mulighederne for adoption, da hun fik kontakt til Rikke på netportalen regnbuebarn.dk. Det er et forum, hvor man kan søge hjælp, hvis man ikke selv kan få børn.\nFra profilen Babydreams skrev Rikke, at hun havde tre dejlige børn, og at alle burde opleve den glæde. At den optimale opskrift var en, man fandt ud af i fællesskab. Hun var 35 år og lød præcis som den type, Annika havde været på udkig efter.\nMange tak for din besked. Det er stort af dig at tilbyde. Vi har tænkt så meget, men vil også gerne høre dine tanker ang. økonomi, kontakt osv.\nJeg forestiller mig, at baby laves på klinik. Desværre har jeg ikke råd til at betale turen på klinik, og det koster jo en smule.\nVi er helt enige. Naturligvis betaler vi klinik m.m. Tænker på, om du har lyst til at mødes, så vi kan snakke mere om det praktiske og lige danne os et indtryk af hinanden?\nAnnika vidste ikke, om Rikke var i kontakt med andre barnløse par på det tidspunkt. Hun spurgte heller aldrig.\nAnnika syntes, at Rikke virkede anderledes end i telefonen, da de mødtes hos Rikke. Hendes øjne var undvigende, og der var noget underligt over hendes måde at svare på. Men da Annika spurgte til, hvordan hun havde det med at skulle give et barn fra sig efter fødslen, virkede Rikke pludselig meget overbevisende. Hun ville ikke have flere børn.\nEn af udfordringerne var, at læger i Danmark ikke må udføre den nødvendige behandling. Derimod er det ikke i strid med dansk lovgivning at få behandlingen foretaget i udlandet, så længe rugemoderen ikke får betaling for at bære barnet.\nAftalen mellem Annika og Rikke blev, at Rikke blot skulle have dækket sine udgifter i forbindelse med behandlingen og rejsen. De undersøgte markedet og fandt en fertilitetsklinik på Cypern, der kunne hjælpe.\nNogle uger senere sad Annika og hendes mand på en altan på et hotel på Cyperns sydside og skålede i en kold øl, mens solen varmede dem. De var i gang, og det havde været en god dag. Tidligere på dagen havde de været på klinikken med Rikke, og de donoræg, som klinikken havde udvalgt, var blevet befrugtet med Annikas kærestes sæd.\nOg nu havde de netop fået besked om, at det havde været en rigtig god befrugtningsprocent. Selvom æggene kom fra en cypriotisk ægdonor, så følte Annika en helt særlig tilknytning til dem. Måske mest af alt fordi klinikken havde valgt ægdonoren på baggrund af billeder af Annika.\nFå dage senere blev de befrugtede æg lagt op i Rikkes livmoder. Lægen ordinerede fred og ro, så Annika tilbød at hjælpe Rikke tilbage til hotellet, så hun kunne slappe af. Men Rikke afslog og tog selv af sted. Hun havde andre planer, som Annika endnu ikke kendte til.\nDen røde serviet\nFå dage efter ægoplægningen befandt Annika og hendes kæreste sig igen i Danmark. Annika sitrede af spænding for at høre fra Rikke og gik ingen steder uden sin telefon. Hun håbede på billedet af en positiv graviditetstest. Men de fleste beskeder, hun fik fra rugemoren, handlede om penge.\nRikke skrev, at hendes konto var i bund efter turen.\nJeg prøver at skaffe nogle penge.\nRolig, sveske. Jeg ved hvor meget, du allerede har fyret af.\nHar lige snakket med Kastrup. Fucking 220 kroner i døgnet.\nJeg ved snart ikke, hvad jeg skal gøre.. Har slet ikke alle de penge - dækker forsikringen ikke?\nFor første gang fik Annika fornemmelsen af, at det handlede om penge for Rikke. Men fordi hun ikke ville risikere stridigheder, overførte hun det beløb, Rikke bad om. Fra begyndelsen havde de to kvinder ellers aftalt, at Rikke fungerede som en såkaldt altruistisk - uselvisk - rugemor.\nHun skulle have dækket sine udgifter til behandlingen og turen til Cypern, men ikke mere end det. Derfor bekymrede det Annika, at Rikke nu bad om penge til andre ting.\nFå dage senere kom der en kryptisk besked fra Rikke. Det var et billede af en serviet med blod på ledsaget af teksten: "Så skete det midt i lufthavnen".\nJeg er helt nede- vil bare lige høre dig om du er sikker på at det er en rigtig menstruation el. måske kun blødning.\nFuldkommen sikker, det vælter ud som det plejer\nBilledet af servietten fik Annikas håb til at svinde ind. Turen til Cypern og alle deres strabadser havde været forgæves.\nRikke foreslog, at de kunne gøre et nyt forsøg, men det afviste Annika. Hun magtede det ikke og skrev i stedet et brev.\n“Kære Rikke. Jeg vil bare sige tak til dig, fordi du gjorde, hvad du kunne. Jeg selv er langt nede og går igennem en svær tid. Jeg havde det største håb, jeg nogensinde har haft, og følte, at jeg var så tæt på at få mit største ønske opfyldt".\nMed brevet ophørte kontakten mellem de to. For Annika gjaldt det om at komme videre. Hun var i midten af 40’erne, og et liv som mor føltes pludselig meget langt væk. Lige indtil hun den aften, 15 måneder senere, tjekkede Rikkes Facebook.\nPå profilen lå et billede af en tatovering, Rikke skulle have lavet. Der stod fem børnenavne på tatoveringen. Annika kunne genkende tre navne, som var de børn, Rikke havde i forvejen. De sidste to navne kendte hun ikke. Deres fødselsdato var skrevet ved siden af navnene. De var født den samme dag og måtte altså være tvillinger.\nAnnika og hendes mand kunne potentielt have været forældre til de to piger i mere end otte måneder uden at ane det. De var i chok.\nDen chokerende besked\nDagen efter ringede Annika til en advokat, der i flere år havde rådgivet par om brugen af rugemødre.\nDet var under denne samtale, at det næste chok strømmede gennem kroppen på Annika.\nAdvokaten genkendte rugemoren. Hun genkendte faktisk hele historien; turen til Cypern og de eskalerende udgifter. Den havde hun hørt fra et andet desperat par.\nDet andet par\nDen varme luft ramte dem i hovedet som et slag, da de steg ud af den kølige flykabine. De fik hurtigt deres bagage og blev hentet af en chauffør fra den klinik, der skulle foretage behandlingen. Julie og hendes kæreste var begejstrede over endelig at være på Cypern, ét skridt nærmere drømmen om at blive forældre.\nDeres rugemor Rikke landede med et andet fly samme dag. Julie havde fundet et godt hotel og booket ét værelse til sig selv og kæresten og ét til Rikke. Men Rikke sagde, at der var sket en fejl i bookingen, og at hun derfor var nødt til at bo på et andet hotel ti minutter væk. Julie syntes, det lød underligt, men tænkte ikke mere over det.\nI dag ville hun ønske, hun havde været mere skeptisk.\nTo måneder tidligere havde Julie fået kontakt til Rikke i den lukkede Facebook-gruppe ‘Søger en rugemor’.\nJulie var født med et sjældent syndrom, der betød, at hun ikke havde en livmoder. Hun ville aldrig selv kunne bære et barn, men hendes krop kunne godt producere æg. Derfor var det oplagt at gå rugemorvejen, for på den måde kunne hun og kæresten få et barn, der stadig føltes som deres eget kød og blod.\nHvad er egentlig grunden præcis til at du vil gøre det??\nvil nok bare gerne redde verden - kan mig bare social demokrat men synes godt man kan dele.\nJulie og Rikke havde mødtes og siden udviklet et venskab, der gjorde Julie tryg. Hun syntes, Rikke var fantastisk. Aftalen omkring økonomi var klar: Rikke skulle have dækket alle sine udgifter, men skulle ikke have nogen form for løn for at være rugemor.\nJulie tøvede ikke med at overføre penge, hver gang Rikke havde brugt et beløb på fertilitetsmedicin, scanninger eller andet. Det løb hurtigt op i mange tusinde kroner. Men hun stolede på Rikke.\nHar ikke lige fået overført de 5800 men var det alt?? Hel svært at holde styr på når der er mange forskellige ting på en dag.\nAhrg shit sveske fredag er jo helligdag så hvis du overfører imorgen skal du være hundret på det er en straks overførsel ellers er de her først mandag\nNu hvor de var fremme på Cypern, kunne deres plan endelig føres ud i livet: Julie skulle have taget æg ud, som så skulle befrugtes kunstigt med kærestens sæd. Herefter skulle det sættes op i Rikkes livmoder.\nPå femtedagen, efter fire dage med 30 grader og forsommerens sol, tog de hen på klinikken, og Julies æg blev sat op i Rikkes livmoder. Det var en stor dag. De havde gjort alt, hvad de kunne. Nu måtte de bare håbe, at Rikke blev gravid.\nDet, Julie ikke vidste, var, at Rikke blot to dage tidligere havde fået lagt æg op fra et andet dansk par.\nJulie havde ventet utålmodigt på beskeden i halvanden uge, som kom, da hun lå på sin terrasse og nød den danske forårssol. Rikke sendte et billede. Hun havde endelig taget testen.\nJulie skyndte sig at skrive tilbage til Rikke, at det naturligvis skulle fejres med champagne om aftenen.\nJulie og kæresten var lykkelige og forberedte sig med det samme på at få et barn i huset. Men glæden var kortvarig. Snart sendte Rikke flere billeder af graviditetstests, og de viste svagere og svagere resultater. Til sidst sendte hun også svaret på en blodprøve.\nHej sveske tallet er dalet. Så det her til morgen. Sådan noget pis\nHvad er tallet på??\nSå er det jo slut\nRikke mente, at det var en biokemisk graviditet, som ikke havde udviklet sig til en rigtig graviditet.\nJulie nægtede at lade sig slå ud. Hun gik straks i gang med at planlægge et nyt forsøg med Rikke, og halvanden måned senere fløj hun igen til Cypern.\nDer var lavet en ny aftale med klinikken.\nRikke skulle ankomme dagen efter.\nAfvist og aflyst\nMen Rikke dukkede ikke op. Hun var blevet afvist i lufthavnen, fordi hendes søn ikke måtte rejse med skoldkopper, sagde hun.\nJulie fik frosset seks æg ned på klinikken og betalte, så Rikke kunne komme senere og få lagt dem op, når hendes søn var blevet rask.\nI mellemtiden sendte Rikke mange opkrævninger for fertilitetsmedicin, hun havde købt. Julies bankkonto var tømt, og hun måtte være opfindsom for at skrabe pengene sammen. På det tidspunkt havde hun allerede brugt omkring 100.000 kroner.\nHvis hun havde undersøgt sagen nærmere, ville hun have fundet ud af, at medicinudgifter til et rugemorforløb ikke burde være tilnærmelsesvist så store. Hun ventede i stedet på, at Rikke rejste til Cypern, men der kom altid noget i vejen, som da hun skrev, at hun havde fået cyster på æggestokkene, og at hendes mave var udspilet. Hun sendte et billede til Julie.\nBilledet, som rugemoren sendte Foto: Privatfoto\nRikke jokede med, at det næsten lignede, at hun var gravid.\nBilledet, der gav chokket\nFem måneder senere var kontakten mellem Julie og Rikke ved at ebbe ud. Rikke svarede ikke på beskeder, og det irriterede Julie. Hun ville have den overskydende fertilitetsmedicin tilbage og forsøge at sælge den i håbet om at reparere lidt på sin ramponerede økonomi.\nHun gik på Facebook, men Rikke havde blokeret hende, så hun klikkede sig ind på Rikkes mors profil, og det var dér, hun mærkede chokket. Der lå et billede af Rikkes tre ældste børn, der holdt to nyfødte piger.\nI kommentarfeltet kunne hun se, at de nyfødte også tilhørte Rikke. Tårerne trillede ned ad Julies kinder.\nMåske var hun alligevel blevet mor.\nDe måtte have hjælp.\nAdvokaten satte par sammen\nJulie og hendes kæreste kontaktede en advokat, der var specialiseret i de juridiske aspekter af rugemorskab.\nDe blev senere sat i forbindelse med et andet dansk barnløst par, der også havde haft Rikke som deres rugemor.\nDe havde ligeledes været på Cypern med Rikke og ovenikøbet i samme uge.\nKvinden hed Annika, og hun var lige så chokeret som Julie over at få at vide, at Rikke var blevet insemineret to gange.\nMed kun to dages mellemrum.\nEn lykkeligt uvidende mand\nIngen kunne vide, hvem tvillingernes biologiske forældre var. Der var tre muligheder: Det kunne være ét af de to par. Eller det kunne være Rikke selv, hvis hun var blevet gravid med sin mand i samme periode.\nHan hed Ahmed og var egentlig separeret fra Rikke, men de var begyndt at se hinanden igen. Han var lykkeligt uvidende om alt det, der var sket. Han troede, at Rikke var rejst til Cypern for at støtte en veninde, der havde fundet en rugemor dernede. Han anede intet om, at det i virkeligheden var Rikke, der var rugemoderen.\nDa Rikke blev gravid, sagde hun til Ahmed, at han skulle være far igen. Det havde længe været en drøm for ham, og han håbede, det betød, de kunne leve sammen som familie igen – gerne i Rikkes hus på landet. Derfor var han lykkelig, da han et halvt år efter Rikkes besked lå med to nyfødte piger i sine arme. De var født to måneder for tidligt, men havde det efter omstændighederne godt.\nDe dårlige nyheder i e-boks\nEt brev i Ahmeds e-boks smadrede idyllen. Der var gået et halvt år, og Statsforvaltningen skrev, at en mand hævdede at være far til de to piger. Manden var kærester med Julie - den kvinde, som Rikke havde været på Cypern med.\nAhmed var lamslået: Hvad handlede det her om? Rikke sagde bare, at det var én stor misforståelse. Men Ahmed kunne ikke få det ud af sit hoved og fandt Julie på Facebook og skrev til hende. Hun kunne fortælle, at hun havde været på Cypern med Rikke. Det vidste Ahmed godt i forvejen.\nMen ifølge Julie havde Rikke ikke været med som veninde. Rikke var hendes rugemor.\nAhmed mødte Julie og hendes kæreste på fortovet foran byretten. Retten skulle forsøge at fastslå, hvem de sande forældre til tvillingerne var. Rikke dukkede ikke op. Hun havde meldt afbud, fordi en af tvillingerne skulle på skadestuen. Det var på fortovet, at Ahmed fik den næste ubehagelige overraskelse, for der mødte endnu et barnløst par op. De mente også, at tvillingerne kunne være deres. Det hele føltes mere og mere surrealistisk.\nDer var en form for samhørighed dér foran retten mellem de fem: Ahmed, Annika og Julie og kvindernes mænd. De var alle blevet bedraget af den samme kvinde, Rikke, og befandt sig i en ulykkelig situation, hvor de ikke vidste, om de var forældre eller ej.\nRetten besluttede, at der skulle foretages en dna-test, som ville afsløre, hvem der var far.\nSvaret kom først ni måneder senere, og da var tvillingerne allerede halvandet år gamle og havde boet hos Rikke i hele perioden.\nAnnika stod ude i haven, da telefonen ringede. Hendes mand fortalte, at de var blevet forældre. Han var den biologiske far. Selvom der i Annikas tilfælde var tale om et donoræg, og hun således ikke var biologisk mor, følte hun med det samme en stærk tilknytning til børnene. Det var hendes skyld, at de var kommet til verden.\nAnnika var ikke i tvivl. Hun ville kæmpe for de børn, og de skulle hjem og bo hos dem, så hurtigt som muligt.\nFor Ahmed var afgørelsen hård. Han var alligevel ikke far til sine to piger. Det var ufatteligt.\nEn hård dag i Statsforvaltningen\nAnnika og hendes mand sad tre måneder efter dna-svaret i deres bil på vej til Ringsted. Det var en dag, de havde set frem til, men også været ufattelig bekymret for. Nu skulle de i Statsforvaltningen for at få afgjort, hvem der skulle have tvillingerne - dem eller Rikke.\nVentetiden havde været hård, for Annika følte, at tiden arbejdede for Rikke. Jo ældre tvillingerne blev, des større tilknytning ville de have til Rikke, og det var noget, Statsforvaltningen ville vægte højt. Og nu var de allerede ét år og otte måneder gamle. Annikas vrede mod Rikke var massiv, og hun vidste, hun skulle kæmpe for at bevare fatningen, når hun skulle se hende i øjnene.\nMødet gik, som Annika havde frygtet. Sagsbehandleren virkede uinteresseret i hele forhistorien og det faktum, at det havde været aftalen fra begyndelsen, at Annika og hendes mand skulle have børnene. Hun behandlede nærmest sagen, som om det var en almindelig skilsmissesag, hvor forældrene ikke kunne blive enige om en samværsordning, syntes Annika.\nRikke fortalte, at tvillingerne var meget sensitive og havde svært ved at være sammen med andre end hende selv. Sagsbehandleren virkede enig i, at det var bedst at starte forsigtigt ud. Aftalen blev samvær en halv time hver anden uge, og det skulle foregå hjemme hos Rikke.\nEn halv time. Ovenikøbet hjemme hos den kvinde, de hadede mest af alle. Det var et kæmpe slag i hovedet på Annika.\nHun håbede på, at de på sigt ville få fuld forældremyndighed, og det mål syntes nu uendelig langt væk.\nMen det var ikke det værste. Annika var ikke biologisk mor og havde ifølge dansk lovgivning ingen ret til samvær. Der var derfor kun hendes mand, der måtte være med til samværet. Annika måtte ikke se de børn, hun betragtede som sine egne.\nDer er nu gået fire måneder siden mødet i Statsforvaltningen. Annika har stadig ikke set tvillingerne. Hendes mand har set dem to gange, men har valgt at sætte samværet i bero, da han ikke kan acceptere, at det skal foregå hjemme hos Rikke. Han og Annika har klaget og håber på en bedre aftale i fremtiden.\nRikke har ikke ønsket at stille op til et interview. Politiet har sigtet hende for groft bedrageri. Sagen er stadig under efterforskning.\nHovedpersonerne i historien har ønsket at være anonyme, blandt andet for at det ikke skal gå ud over børnene, hvis de bliver genkendt. De optræder derfor med opdigtede navne.\nFortællingen bygger på hovedpersonernes erindringer, retsdokumenter, Facebook-korrespondancer og mails.\nDokumentaren ’Den Falske Rugemor’ kan ses på TV 2 PLAY fra tirsdag morgen og på TV 2 tirsdag kl. 20.00.\nFor at kunne levere de bedste fortællinger til dig vil vi meget gerne høre, hvad du synes om denne fortælleform. Vi håber derfor, at du vil besvare disse få spørgsmål. Mange tak for din interesse.\nDokumentaren kan ses på TV 2 PLAY.\nDenne fortælling opleves bedst med lyden slået til.\nDu kan selvfølgelig også scrolle ned og fortsætte uden lyd.


Mentaliseringsbaseret terapi af Sigmund Karterud m.fl.\nManual og vurderingsskala\nSigmund Karterud og Anthony Bateman\nMentaliseringsbaseret terapi (MBT) er en videnskabeligt dokumenteret behandlingsform for borderline- eller emotionelt ustabil personlighedsforstyrrelse, og den anbefales af de britiske sundhedsmyndigheder. Der er i dag stor international opmærksomhed om MBT, og behandlingsformen afprøves på stadig nye lidelser, for eksempel personlighedsforstyrrelser generelt, spiseforstyrrelser, lidelser forbundet med brug af rusmidler, depressive tilstande, angsttilstande m.m. Denne manual omhandler individuel terapi.\nBogen redegør for mentalisering som et flerdimensionalt begreb. Principperne for MBT gennemgås. Det diskuteres, hvilke krav der bør stilles til psykoterapeutiske vurderingsskalaer. Udviklingen af en MBT-vurderingsskala beskrives. Derefter følger en detaljeret gennemgang af hvert af de 17 elementer i vurderingsskalaen. Bagest i bogen finder man selve vurderingsskalaen samt en skala for vurdering af mentaliseringsevne.\nMed denne manual har klinikere og forskere et unikt redskab til: 1) at tilegne sig MBT-holdning og –teknik, 2) at evaluere egen praksis, 3) at bedømme kandidater til supervision, og 4) at evaluere terapitimer i forskningsøjemed.\nSigmund Karterud er professor i psykiatri ved Universitetet i Oslo, leder forskningsgruppen for personlighedspsykiatri og er afdelingsoverlæge ved Avdeling for personlighedspsykiatri ved Oslo universitetssykehus. Han er forfatter til en række lærebøger.\nAnthony Bateman er, sammen med Peter Fonagy, grundlæggeren af MBT. Han er overlæge ved Halliwick Hospital i London og professor ved University College London. Han er klinisk supervisor, forsker og forfatter til forskningsrapporter, der har etableret MBT som en videnskabeligt funderet behandlingsform.\nBogen er oversat fra norsk af Bjørn Nake og har dansk forord af Morten Kjølbye.\nSe en anmeldelse af bogen på kulturkapellet.dk\n"[...]Selvom indeværende bog kun har et omfang på i alt 152 sider, er bogen en rigtig god indføring i en psykodynamisk terapiform, der terapeutisk kræver megen teknik og finesse, samt til at give et overordnet indblik i tankerne bag teoriens udviklingsmodel. [...] Denne bog kan også tænkes at være mere konkret og retningsgivende for, hvordan man i praksis udfører MBT end tidligere værker har været det. Der gives gode eksempler i bogen på, hvad der forventes af den enkelte terapeut. [...] Bogen udmærker sig ved at give gode, meget konkrete eksempler på teoretiske begreber som psykisk ækvivalens modus, teleologisk modus og forestillingsmodus. Begreber, der kun i begrænset grad er beskrevet så jordnært og eksemplificeret som i dette værk. Videre giver denne korte bog et fantastisk overblik over, hvad der præcist definerer MBT og MBT interventioner fra andre nært beslægtede terapiretninger. Bogen giver med sine 17 beskrivelser af hovedelementer i MBT både terapeuter, supervisorer og forskere en god rød tråd at vurdere og udøve MBT ud fra. Med tidligere værker er det blevet tydeliggjort, hvad der karakteriserede MBT, men med indeværende værk får man stukket konkrete guidelines og vurderingsredskaber i hånden, der dels er yderst anvendelige i den enkelte terapeuts faglige udvikling, men tillige som instrument til vurdering og scoring af kvalitet og efterlevelse, der er særligt vigtige i psykoterapi forskningen. [...]"\nwww.kulturkapellet.dk08. marts 2012


Politibetjent slået ned | TV2 Nord\nPolitibetjent slået ned\nEn betjent fra Hjørring Politi blev søndag aften slået ned, da han forsøgte at tilbageholde en 36-årig spiritusbilist fra Ingstrup, som han opdagede på vej på vagt i Hjørring.\n02. maj 2011, kl. 08:30 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nBetjenten er på vej til Hjørring fra Løkken, da han bliver overhalet af en sølvfarvet firehjuls-trækker med en trailer. Han bemærker, at bilen slingrer på vejen og vælger derfor at følge efter bilen, selv om han er klædt i civilt tøj.\nDa den 36-årige fører af firehjuls-trækkeren holder ind på tankstationen OK ved Løkken, vælger betjenten at tage kontakt til manden, som er tydeligt beruset, hvor han beder om mandens kørekort.\nMens betjenten ringer efter hjælp fra hans kollegaer på vagt, bliver han overfaldet af den 36-årige. Han flår kørekortet ud af betjentens hænder og slår betjenten i ansigtet. Betjenten får trukket sig fri og anholder den berusede mand, men igen går den anholdte til angreb.\nBetjenten bliver igen overfaldet og slået to gange, mens manden råber af ham, at "sådan en politilærling skal ikke blande sig." Herefter får betjenten trukket sin t-shirt op over hovedet, så han ikke kan se noget, mens han tildeles yderligere to slag.\nFørst herefter slipper betjenten igen fri og kommer væk fra overfaldsmanden, der kort efter kører fra tankstationen. Den 36-årige bliver efterfølgende anholdt ved Ingstrup af en patrulje fra Hjørring Politi, der er kommet deres kollega til undsætning.\nDen 36-årige mand fik med det samme inddraget sit kørekort, da en spiritusprøve viste, at han havde en promille på over 1,50. Han fremstilles i grundlovsforhør ved retten i Hjørring klokken 13.00 mandag eftermiddag.\nDen mandlige betjent var efter episoden godt forslået, og blev efter afhøringen sendt hjem.


Masturbation - www.jvfakta.dk\nEmnet er ikke ment som en støtte for VTS holdning til emnet, det er kun for at vise hvad VTS lære omkring emnet.\nBibelen omtaler eller fordømmer aldrig masturbation, selvom det er en almindelig adfærd og bør betragtes som sådan. Men VTS forbyder masturbation og Jehovas Vidner må ikke masturbere af den grund at det anses at være "urent" og man viser "grådighed", det leder til et udsvævende sexliv og kan føre til homoseksualitet. Masturbation er ikke i sig selv en grund til udelukkelses synd, men kan være grund til at en person ikke kan udføre visse opgaver i menigheden.\nMåden VTS i sine publikationer har valgt at håndtere dette emne, har gjordt masturbation til en grund til stor skyld hos mange vidner, især i deres teenage år. Bibelen omtaler aldrig masturbation, selvom det altid har været almindeligt for både maænd og kvinder. Derfor går VTS udover hvad Bibelen siger, når VTS taler imod denne adfærd.\nNogle af citaterne har en vis humoristisk værdi, når der er beskrivelser om personer som masturbere og rådgivningen omkring, at sove på siden eller skynde sig at blive gift, men at gifte sig for hurtigt eller blive opslugt af skyldfølelse og et så naturligt og almindeligt adfærd, har skadelige virkninger på vidners liv.\n2018 Bethel præsentations video om masturbation og anden uren adfærd\n"” Det at gifte sig kan hjælpe en til at undgå at ens begær fører til onani eller umoralsk sex"\n" Hvordan man vinder kampen mod masturbation\nMasturbation er en åndeligt usund vane som fordærver sindet og fører til at man bliver selvoptaget........) Du skal selvfølgelig tage nogle positive skridt i overensstemmelse med dine bønner. For eksempel må du bestræbe dig for at undgå dårligt selskab og enhver form for pornografi. Hvis dit problem med masturbation varer ved, skal du ikke tøve med at tale med din kristne far eller mor eller en åndeligt moden og omsorgsfuld ven"\nældste brev 7.juni,2006,s.2\nbogen- unge spørger--svar der duer, 1989,s.198\nVågn op! 22.sept.1992,s.16 Hører Gud når jeg beder til ham?\n"Nogle gange kan dét at bede være en hjælp i sig selv. Sandy kæmpede mod trangen til at masturbere. Hun siger: „Det at bede og tale med Jehova hjælper mig fordi jeg ved at når jeg har bedt ham om hjælp til ikke at masturbere, må jeg også lade være med det.“\nVagttårnet 15.nov,1970,s.525 Undgå homoseksualitetens snare\n" Det er således en hjælp i denne henseende at man gør sig klart at selvtilfredsstillelse eller masturbation ikke blot er et uskyldigt tidsfordriv men snarere en praksis der kan føre til homoseksualitet. Hvordan det? På den måde at egenhændig masturbation kan gøre det lettere og mere fristende for en at deltage i gensidig masturbation, hvilket er en form for homoseksualitet. Oprigtigt at kæmpe mod denne vane vil i vid udstrækning beskytte et ungt menneske."\n"Ligeledes er menighederne blevet gjort opmærksomme på urene vaner, som for eksempel masturbation, som kan føre til homoseksualitet"\nvagttårnet 1.jan. 1974,s.16- Løsrivelse fra selvtilfredsstillelses--Hvorfor? Hvordan?\nI denne promiskuitetens tidsalder må man give lægerne ret i at masturbation er „almindeligt udbredt“. Hvis vi søger oplysning i statistikken, hedder det: „Enhver seriøs statistisk undersøgelse vi har kendskab til viser klart at . . . mindst femoghalvfems procent af drenge og unge mænd mellem tretten og femogtyve år gennemgår kortere eller længere perioder med vanemæssig masturbation.“ Samme kilde siger om piger at „fyrre til halvtreds procent findes at øve egentlig masturbation“.\nHvad mener du om dette ræsonnement? Mener du at når masturbation er så udbredt, så gør det denne vane til en naturlig og normal legemsfunktion? At lyve og stjæle er i dag særdeles udbredt; det samme gælder brugen af tobak. Dog vil du nok ikke sige at dette gør disse foreteelser naturlige og rette, vel? Den almindelige forkølelse må siges at være ret udbredt, men det gør afgjort ikke denne sygdom normal og naturlig, vel?\nHvordan forholder det sig så med den påstand at masturbation skulle være uskadeligt? På flere sprog brugte man tidligere benævnelser der, som det danske „selvbesmittelse“, indeholder tanken om at krænke, tilsmudse eller skade sit eget legeme. Hvordan forholder det sig egentlig med dette?\nNu hævdes det ganske vist at en sådan skyldfølelse kun findes fordi de pågældende personer fra barndommen er opdraget til at betragte masturbation som noget usømmeligt. Mange siger at denne skyldfølelse er uberettiget. Men er det tilfældet?\nDe fleste vil indrømme at faktisk er det kun få forældre der tager sig tid til — eller viser deres børn tilstrækkelig interesse til — at tale med deres børn om masturbation. Hvordan kan det da være at den dreng eller pige som masturberer for første gang, ikke desto mindre har en følelse af skyld, af at det skulle han eller hun ikke have gjort? Hvordan kan det være at langt de fleste som kommer ind i denne vane, holder det skjult?\nFordi masturbation er noget unaturligt. Det er rigtigt nok at små børn ikke har nogen klar forståelse af det kønslige forhold mellem mand og kvinde. Men sammen med pubertetsalderen kommer en indre bevidsthed om at manden skal søge sin seksuelle tilfredsstillelse hos kvinden og omvendt. Masturbation er (ligesom homoseksuelle handlinger) en tilsidesættelse af den naturlige ordning. Det er én form for at vende sig fra „den naturlige omgang med kvinden“, at ombytte „den naturlige omgang med den unaturlige“. Det der er tilbage af den gudgivne samvittighed som alle mennesker har arvet, giver sig følgelig til kende ved at den misbilliger sådanne handlinger, hvilket mærkes som en indre følelse af skyld. — Jævnfør Romerbrevet 1:26, 27; 2:14, 15.\nSå selv om mange psykiatere og læger prøver at fremstille det som om skyldfølelse i forbindelse med masturbation udelukkende skal tilskrives ’miljøets indoktrinering og opdragende virkning’, forholder det sig måske snarere lige modsat. Det er faktisk mere sandsynligt at det er når denne skyldfølelse mangler, at dette skyldes at vedkommende i forvejen er blevet påvirket af andre til at tro at masturbation i virkeligheden er „helt i orden“, „normalt“, ja endda „gavnligt“. Det meste af vor tids propaganda prøver jo netop at undertrykke samvittigheden.\nDa masturbation er mod naturen, har den sin pris på det mentale område. Vanen indvirker på personens udvikling, følelsesmæssigt og i forholdet til andre mennesker, så vedkommende får svært ved at få en sund holdning til det modsatte køn og til folk i almindelighed. Vedkommende bliver måske indesluttet og får svært ved at opnå kontakt med andre. Endvidere kan masturbation, og gør det ofte, føre til homoseksualitet, hvor den der ikke længere er tilfreds med sin ensomme kønsleg søger en partner til gensidig seksuel underholdning. Skønt læger og psykiatere taler om at masturbation er noget normalt, kan de ikke undgå at iagttage hvor hyppigt vanemæssig masturbation bliver en alvorlig hindring for et lykkeligt og tilfredsstillende ægteskab senere i livet. Kendsgerningerne viser at det ikke er ualmindeligt at vanen bliver hængende efter indgåelse af ægteskab, og at dette til sidst bliver et så stort problem at den masturberende føler at han eller hun må søge psykiatrisk hjælp. Hvordan kan dette harmonere med at denne vane skulle være „normal“, „naturlig“ og „gavnlig“?\nDet er derfor naturligt for en sund og normal mand at føle en vis trang til seksuel tilfredsstillelse. Den ægteskabelige ordning giver mulighed for at denne kønsdrift kan komme til udfoldelse og blive tilfredsstillet. Men hvad så med dem der ikke er gift? Er masturbation det eneste middel — på nær utugt — til at lette det tryk kønsdriften kan udøve? Og hvis en mand ikke masturberer, vil ophobningen af sæd da virke skadeligt?\nSvaret på disse spørgsmål er nej. Der findes andre måder hvorpå kønsdriftens tryk kan reduceres. Man taler blandt andet om at „sublimere kønsdriften“ — det vil sige at lade trykket finde udløsning gennem forskellige ikke-seksuelle fysiske og mentale aktiviteter. Det vil med andre ord hjælpe en dreng eller ung mand til at forblive glad og tilfreds, hvis han holder sig travlt optaget af forskelligt arbejde og personlige interesser.\nHvordan så med sædens ophobning i kroppen? Der er ingen fare for at dette på noget tidspunkt skal forvolde nogen fysisk skade. Og med hensyn til den seksuelle interesse, så påvirkes den i virkeligheden langt mere af det man lader sit sind være optaget af. Desuden er det sådan at mandens legeme almindeligvis reducerer sædmængden ved periodiske udtømninger der finder sted om natten under søvnen. Blandt nittenårige unge mænd, for eksempel, siges det at kun knap fem procent ikke oplever dette. (Selv om sådanne udtømninger ikke finder sted, behøver det ikke nødvendigvis at være tegn på nogen fejl ved kønsorganerne.) Det der almindeligvis sker er at urinblæren fyldes i løbet af natten og øver et stigende tryk på de tilstødende sædblærer. Dette kan med mellemrum udløse en ufrivillig udtømning af sæd under søvnen.\nOfte er sådanne natlige udtømninger ledsaget af fornuftstridige, mærkelige og absurde drømme. Om dette fænomen skriver sociologiprofessor Herbert J. Miles:\n„Det voksende behov for at tømme blæren får personen til lidt efter lidt at bevæge sig fra søvntilstanden, hvor det bevidste sind hviler, hen imod den vågne tilstand, hvor sindet er aktivt og bevidst. Under denne gradvise overgang fra søvn til vågen tilstand befinder sindet sig i en slags ’skumringszone’ hvori det underbevidste sind er i virksomhed. Ideer og tanker optræder i en forvirret blanding, og der skiftes hurtigt fra én idé, oplevelse eller handling til en anden. Dette virvar af tilfældige, ukontrollable ideer kan indbefatte seksuelle tanker eller handlinger som ikke ville blive tolereret hvis det bevidste sind havde herredømme over tankerne.“ — Sexual Understanding Before Marriage, s. 160, 161.\nDer er derfor ingen grund til at nære nogen skyldfølelse på grund af sådanne udtømninger eller de drømme der ledsager dem — medmindre man véd at man har ladet sine tanker dvæle ved noget umoralsk eller i en usund grad har beskæftiget sig med seksuelle emner.\nMen er masturbation ikke et mere effektivt og tilfredsstillende middel til at udløse den seksuelle spænding end disse natlige udtømninger?\nNej; for i stedet for en simpel og øjeblikkelig udløsning af spændingen, erfarer den der masturberer at hele hans nervesystem kommer i en tilstand af svær ophidselse efterhånden som den seksuelle spænding opbygges ved den pirring han påfører sig selv. Han efterlades gerne med en følelse af utilfredshed og nervøs frustration. Dog fyldes han snart af en overvældende trang til at gentage handlingen. Det er en ond cirkel der er svær at bryde og som ikke giver nogen ægte tilfredshed.\nAt masturbation er noget unormalt og unaturligt støttes også af den omstændighed at mentalt skadede mennesker erfaringsmæssigt ligger under for denne vane. Som et fingerpeg i samme retning nævner The Bremerton Sun (Washington) at mange mentalt forstyrrede præster og nonner er kronisk forfaldne til masturbation.\nDen kristenes syn på masturbation\nDet er almindeligt kendt at folk i verden i dag, deriblandt også mange med tilknytning til en eller anden kirke, anbefaler og tilskynder til masturbation, idet de „har mistet al moralsk sans“. (Ef. 4:19, NW) I skarp kontrast hertil søger sande kristne at lære hvad Guds ord Bibelen siger om kønsliv og moral og at rette sig efter det. Det er sandt at ordene „masturbation“ og „selvtilfredsstillelse“ ikke forekommer i Bibelen. Moseloven omtaler det at „der går sæd fra en mand“, men som bibelkommentatorer påviser, er der her tale om ufrivillige, natlige udtømninger, ikke om masturbation. (3 Mos. 15:16) Imidlertid findes der i Bibelen principper som i tilstrækkelig grad dækker spørgsmålet om masturbation.\n....... Som vi har set er masturbation afgjort et „skadeligt begær“. Den er også „urenhed“, for handlingen er umoralsk, og dette forklarer hvorfor den der masturberer almindeligvis skammer sig over sig selv og skjuler sin frastødende handling for andre.\nVi læste før at lemmerne også burde gøres døde med hensyn til „havesygen, som er afgudsdyrkelse“. Dette berører også vort emne, for den der masturberer flytter sin hengivenhed fra Skaberen og retter den mod det der er genstand for hans havesyge, i dette tilfælde kønsorganerne, som får en urimelig stor betydning. Derved kommer denne vane til at grænse til afgudsdyrkelse, i lighed med oldtidens fallosdyrkelse, som var genstand for Guds had. I stedet for at være viet til Jehova ’med hele sin sjæl’ (Kol. 3:23, NW) kan man blive slave af sit køds seksuelle impulser, lyster og drifter og gøre disse til genstand for sin hengivenhed\n„Autoerotik“ betyder bogstaveligt et individs erotiske kærlighed til sig selv. Det er et udtryk der passende kan bruges om masturbation, for hvis denne vane fortsætter bliver vedkommendes tanker indadvendte således at han bliver selvoptaget og selvisk og får svært ved at knytte sig til andre. Af denne grund har nogle psykologer betegnet selvtilfredsstillelse eller masturbation som narcissisme, efter ynglingen Narkissos fra den græske mytologi, om hvem det siges at han blev så forelsket i sit eget spejlbillede at det førte til hans død.....\n’Men vil det ikke skade min personlige karakter og mit nervesystem at jeg undertrykker de seksuelle drifter?’ vil nogen måske spørge. Bogen Why Wait Till Marriage? svarer på denne måde: „Der findes ingen vidnesbyrd om at selvbeherskelse skader ens kønsliv. . . . Det er ham eller hende der går omkring og stiller alle sine inderste følelser til skue der er i størst fare. Den der har selvbeherskelse kan sagtens tåle at vente.“ Og dette er ikke noget stort problem hvis man har Guds ånd, for frugten af denne ånd indbefatter også „selvbeherskelse“. Med selvbeherskelse kan den kristne undgå alle former for misbrug eller krænkelse af sig selv, og vil tværtimod høste mange fordele — mentale, følelsesmæssige og åndelige goder som vil give langt større tilfredshed end „kødets gerninger“, der kun fører til død. — Gal. 5:19-23, NW.\nMen hvordan går det til at denne samvittighedstyngende vane overhovedet får tag i så mange?\nUndgå eller aflæg vanen\nHvis man forstår årsagen til en dårlig vane, er det lettere at undgå eller aflægge den. Vidste du for eksempel at mødre og fædre som blidt kærtegner et klynkende spædbarn på dets kønsorganer for at berolige det, ubevidst opdrager barnet til at begynde at masturbere senere? Drenge og piger begynder måske at lege med deres kønsorganer i pubertetsalderen, og hvis de ikke modtager nogen vejledning i forbindelse med dette, er det blevet en vane for dem førend de ved af det. Og hvis nogen ikke af sig selv begynder at øve selvtilfredsstillelse, er der stor sandsynlighed for at andre giver dem ideen, enten skolekammerater eller måske endog lærere.\nVisse undersøgelser tyder på at masturbation i mange tilfælde ikke så meget skyldes at trangen til seksuel tilfredsstillelse er vokset til en vis styrke, men i højere grad at vedkommende føler en bekymret, nervøs anspændthed af den slags som giver søvnløshed. Unge og også mange ældre som føler sig anspændte på grund af dybe følelsesmæssige problemer, tyr til masturbation som et middel til at flygte fra deres fysiske og følelsesmæssige ubehag. De opfatter masturbation som en slags beroligende middel der kan få dem til at glemme deres bekymringer for en tid. Derfor er det ofte sådan at netop mennesker der keder sig og er ubeskæftigede, som for eksempel fængselsfanger, især de der har været afhængige af stoffer, ofte masturberer\nVed at undgå det som tilskynder til masturbation har man store muligheder for at forebygge, så denne hårdnakkede vane aldrig får tag i en. Men hvad kan man gøre for at aflægge den?\nDer kan gives mange forslag. Undgå dårligt selskab, både i form af pornografisk litteratur og i form af mennesker med løse moralnormer. Sørg for at være travlt beskæftiget, både fysisk og mentalt. Lad ikke problemer opbygge nervøse spændinger som belaster sindet med ængstelse og bekymring. Dette kan lyde svært, men behøver ikke at være det, hvis man følger Bibelens råd i Mattæus-evangeliet 6:25, 33 og Filipperbrevet 4:8. Undgå at isolere dig fra andre; vær ikke for meget alene. For eksempel vil det sikkert være en fordel at dele soveværelse med andre familiemedlemmer, hvis det kan lade sig gøre. Lig på siden når du sover, ikke på ryggen eller på maven. Dette er nogle få forslag som kan være en hjælp i det daglige liv.\nNogle finder det meget vanskeligt at afbryde vanen fuldstændig konsekvent fra den ene dag til den anden. De erfarer med andre ord et eller flere tilbagefald. Når dette sker — som regel i en tilstand af halvbevidst søvn — opstår der hos dem en dyb skyldfølelse og en følelse af at de ikke er værdige til Jehovas barmhjertighed. Af denne grund er det ikke blot gavnligt men ofte tilrådeligt at de søger hjælp og opmuntring hos en kristen ældste. En pige med dette problem kan enten henvende sig til en ældste eller til en moden, respekteret kristen søster for at få hjælp. — Tit. 2:2-4.\nEndnu en ting der kan virke som en stærk tilskyndelse til at aflægge vanen, er ønsket om at få lov til at betjene den kristne menighed i større omfang. Hvis en mand „attrår“ et sådant privilegium, bør han mærke sig at et af de krav der stilles til kristne ældste er at de „kan beherske sig“. (1 Tim. 3:1; Tit. 1:8, NW) Hvis en mand regelmæssigt og vanemæssigt masturberer, står han da mål med et sådant krav? En der allerede beklæder et sådant embede har måske en kortvarig dyst med problemet, og hvis han kæmper og sejrer behøver han ikke at føle sig ukvalificeret. Men den der vanemæssigt øver masturbation og mangler selvbeherskelse, er i fare for at falde i overtrædelser af en alvorligere art. Han er næppe i stand til at tjene som ’et forbillede for hjorden’. (1 Pet. 5:2, 3) Ønsket om at kunne tjene Gud og sine brødre i kærlighed kan derfor også hjælpe en til at frigøre sig for den vane at øve selvtilfredsstillelse.\nUngdommen-Hvordan man får det bedste ud af sin ungdom(yy) 1977(dansk udgave) s. 38-39\n"Når man giver efter for seksuelle lidenskaber ved at masturbere, opbygger man ikke styrke til at klare en situation som kunne friste en til at bedrive utugt — eller homoseksualitet. Tværtimod opelsker man urette tanker og urette ønsker. Masturbation kan faktisk føre direkte til homoseksualitet, hvor den der ikke længere er tilfreds med sin ensomme kønsleg, søger en partner til gensidig seksuel underholdning. Dette sker langt oftere end du måske er klar over. I modsætning til hvad mange tror, er homoseksuelle ikke født med denne tilbøjelighed; deres homoseksualitet er en adfærd de efterhånden tilegner sig. Ofte er det begyndt med at de i en ganske ung alder er begyndt at røre ved en anden persons kønsorganer, og så har de fortsat med at begå homoseksuelle handlinge"


Tjek skat 2016. Skal du have skat tilbage: Tjek din årsopgørelse 13. marts\nSkattekalender Følg alle de vigtige datoer: Skat Jo hurtigere du indbetaler skatten af disse indtægter, desto færre ikke-fradragsberettigede renter vil du skulle betale. Ændrer du 2016 gore din penis lugt god skat TastSelv, kan du med det tjek se resultatet, og om du skal have overskydende skat eller betale restskat. Betaler du din restskat for i tjek 1. 2016 her og tjek:\nTJEK SKAT 2016 - burn energidrik pris. Skattekalender 2018: Følg alle de vigtige datoer\nTjek skat 2016, hvordan laver man en diskussion i en opgave Få tips, nyheder og gode tilbud fra os direkte i din indbakke\nTjek din PAL-skat for at undgå fejl og overtræk på din kontantkonto. Pensionsafkastskat PAL-skat afregnes en gang om året midt i januar. Årsopgørelsen er en oversigt over din skat for sidste år. Den kigger bagud og viser, hvad du har haft af indkomst og fradrag og betalt i skat. Årsopgørelsen. Log på med NemID · Log på med TastSelv-kode · Log på med autorisation · Hjælp til log på · Help in English · Beregn skatten · Beregn skat og skattekort. Årsopgørelsen er en oversigt over din skat for sidste år. Den kigger bagud og viser, hvad du har haft af indkomst og fradrag og betalt i skat. Årsopgørelsen kommer hvert år i marts, hvor du kan se, om du skal have penge tilbage eller har betalt for lidt i skat sidste år. Tjek din årsopgørelse Skattestyrelsen danner årsopgørelsen ud fra de oplysninger, vi har om dine indtægter, fradrag, banklån og andre forhold, som for eksempel om du har ejerbolig. De fleste oplysninger får Skattestyrelsen automatisk fra din arbejdsgiver, pensionsselskab, bank, fagforening osv. severin pålægsmaskine Hvis du ikke vil acceptere cookies, vælg Nej til cookies. Hvis du accepterer cookies, vælg Accepter cookies eller klik dig videre på siden.\nHent excel regneark med alle selskabers skatteoplysninger - vælg årstal foroven. skattelistecsv (OBS! fylder 40 MB). Få hjælp til at importere excel-arket til. Optager lån; Starter virksomhed; Får længere transport til job. Årsopgørelsen. Tjek din årsopgørelse og se, om du får skat tilbage eller skal betale restskat. Forside. Alt om økonomi, skat, SU I din årsopgørelse kan du se, om du skal have penge tilbage eller har betalt for lidt i skat Tjek din årsopgørelse. Har du betalt for meget i skat, betaler får du automatisk pengene tilbage på din Nemkonto. mar Skat har åbnet op for årsopgørelsen før tid. Som udgangspunkt er vi oppe at køre, og danskerne kan nu tjekke deres årsopgørelse. Vi tester vores . Du kan højst få ekstra fradrag på kroner for skatteåret Denne side er din adgang til condia.livetsmukt.com\nTJEK SKAT 2016 - carena boda. Skattekalender 2018: Følg alle de vigtige datoer\nHURTIGST MULIGT I Husk at beregne restskat af eventuelle aktieavancer ved aktiesalg, virksomhedsindkomst, udenlandske indkomster og andre skattepligtige indtægter, som du eventuelt har oppebåret i - men som ikke har pan gud indregnet på din forskudsopgørelse for Jo hurtigere skat indbetaler skatten tjek disse indtægter, desto færre ikke-fradragsberettigede renter vil du skulle betale. Ændrer du din årsopgørelse i TastSelv, kan du med det samme se resultatet, og om du 2016 have overskydende skat eller betale restskat. Betaler du din restskat for i perioden 1.\nPenge tilbage i skat tjek skat 2016 To tredje dele af skatteyderne får penge tilbage i skat, mens en tredjedel må punge ud. Er du en af de mange, der får et trist skattesmæk, kan du se, hvordan du slipper billigst muligt fra det i tv-indslaget herunder. De vil sædvanligvis være fortrykt i din skat årsopgørelse , hvorefter du ikke behøver at tilføje dem til din selvangivelse. Nedenfor er vist en tabel med fiktive årlige renteindtægter på kroner og årlige renteudgifter på kroner.\nmar Man skal tjekke, at man betaler den rigtige skat, siger kontorchef hos Skat . i , og hvis regningen er betalt senest den februar 2. mar Skat har sørget for ekstra bemanding og udvidet åbningstiderne på telefonerne, når det bliver muligt at tjekke årsopgørelsen for mandag. maj MARTS: TJEK OM DU FÅR SKAT RETUR Nu kan du i Tast Selv Klik her og tjek : Årsopgørelsen Skat udbetaler overskydende skat for\nSkat tyvstarter: Nu kan du se om du skal have penge tilbage i skat undgå bløde småkager\nLog på med NemID · Log på med TastSelv-kode · Log på med autorisation · Hjælp til log på · Help in English · Beregn skatten · Beregn skat og skattekort. Hent excel regneark med alle selskabers skatteoplysninger - vælg årstal foroven. skattelistecsv (OBS! fylder 40 MB). Få hjælp til at importere excel-arket til. Optager lån; Starter virksomhed; Får længere transport til job. Årsopgørelsen. Tjek din årsopgørelse og se, om du får skat tilbage eller skal betale restskat. Tjek din PAL-skat for at undgå fejl og overtræk på din kontantkonto. Pensionsafkastskat (PAL-skat) afregnes en gang om året midt i januar. Det betyder, at der den januar bliver trukket 15,3 % i skat af dit afkast på hver enkelt af dine pensionsordninger i .\nTjek skat 2016, frie vægte dicks Få tips, nyheder og gode tilbud fra os direkte i din indbakke\nHvis du ikke vil acceptere cookies, vælg Nej til cookies. Hvis du accepterer cookies, vælg Accepter cookies eller klik dig videre på siden. sænk din fedtprocent Nu kan du se, om du skal have penge tilbage i skat, eller om du har fået et skattesmæk. Skat 2016 åbnet op for årsopgørelsen før tid. Skat har åbnet op skat, at du kan se, om tjek skal have penge tilbage i skat.\ncondia.livetsmukt.com er Skatteforvaltningens digitale indgang til selvbetjening og vejledning om skatter og afgifter. Tjek din forskudsopgørelse så du hver måned får betalt den rigtige skat. På den måde undgår du at skulle betale restskat, når året er gået. Sænk skatten: Få styr på din årsopgørelse\nTjek det nu: Skal du have penge tilbage i skat? Borgere, der får penge tilbage i skat, får i gennemsnit 5000 kroner\nFølge: Vise ejakulation » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Tjek skat 2016 condia.livetsmukt.com


Hvad er en debitorrente? - IT-blogger.dk\nI forbindelse med lån skal der fremgå en såkaldt debitorrente. Men hvad er det egentlig en debitorrente betyder?\nRenter er jo en af de omkostninger der kan være ved et lån. Da der findes mange forskellige slags renter, har de forskellige navne. Et af dem der skal være opgivet ved et lån er den såkaldte debitorrente. Den kaldes ofte også for den effektive rente.\nDebitorrenten er lånets årlige rente inklusiv renters rente. Hvor stor debitorrenten er, afhænger af hvor ofte renten tilskrives. Det betyder at en rente der tilskrives daglig vil være højere end en rente der tilskrives månedligt, der igen vil være højere end en rente der tilskrives årligt. Hvorfor tror du kviklånsfirmaer ofte tilskriver renten dagligt?\nHvis for eksempel du låner 10.000 kroner med en årlig rente på 10%, så vil debitorrenten være 10,47% hvis renten tilskrives månedligt. Dette skyldes at renters rente skal beregnes med. Debitorrenten beregnes udfra følgende formel, hvor debitorrenten er i, r er rentesatsen og n antallet af terminer:\nI dette eksempel vil debitorrenten altså være i = (1+(0,10/12))^12-1 hvor 0,10 = 10% som var rentesatsen og der var 12 terminer fordi jeg ville beregne debitorrenten baseret på månedlige rentetilskrivninger.\nHvis jeg vil beregne samme debitorrente baseret på en daglig rentetilskrivning – altså som kviklånsfirmaerne gør – så beregner jeg\ni = (1+(0,10/365))^365-1 fordi der nu er 365 terminer. Dette giver en debitorrente på 10,52%. Du vil altså med denne metode betale mere i rente.\nNext story Sådan sletter du Facebookprofilen for en afdød person\nPrevious story Sådan ser du hvor meget du får i løn næste måned via Skat


Smoothie bowl med banan, blåbær og hindbær | Mad/opskrifter | By Louise L august 2017 – By Louise L\nGod formiddag kære, Her til morgen har jeg prøvet mig frem til en ny smoothie bowl opskrift. Det endte ud i denne lækre sag bestående af kokosskyr, banan, hindbær og blåbær. Da jeg er mere end tilfreds med resultatet tænkte jeg lige, jeg ville dele opskriften med jer: Ingredienser: 2 dl skyr med kokossmag 1 frossen banan 1 håndfuld frosne hindbær 1 håndfuld blåbær 1 tsk agavesirup Fremgangsmåde: Blend alle ingredienserne sammen og top med melon, bær, nødder og chokolade. Bon appetite♡\nJeg har lige brug for at slå noget fast… Jeg er skide f……. ligeglad med kalorier.!!! Jeg LYTTER til min krop… Spiser når jeg er sulten, stopper når jeg er mæt. Jeg spiser, hvad jeg har lyst til men selvfølgelig også med henblik på, hvad min krop har godt af. Og ja, det har da taget noget tid at komme til dette punkt, hvor jeg ikke behøver bekymre mig om vægt, kalorier, tøjstørrelse etc, men hold fast hvor er det det værd!! Det samme gælder faktisk træningen. Jeg er fuldstændigt ligeglad med, om jeg løber flere km og opnår en bedre tid i forhold til sidste gang, eller om jeg træner en halv time eller 2 timer. Mit formål med…\nDet her er faktisk VILDT grænseoverskridende – på trods af at jeg her på bloggen MANGE gange har skrevet om min spiseforstyrrelse og kampen ud af den. MEN i dag deler jeg noget, jeg ikke har delt med andre end mine forældre før nu: det første kapitel af min bog. Jeg har egentlig skrevet hele 2 bøger, men indtil videre har jeg desværre ikke haft held med at udgive dem. Det betyder bestemt IKKE, at jeg har givet op på min drøm at udgive dem, og faktisk har jeg et stykke tid gået og overvejet, hvorvidt jeg skulle dele den med jer her på bloggen – kapitel for kapitel. I dag har jeg taget skridtet videre og deler her det første…\nJeg spiser lige hvad jeg lyst til!\nI søndags kom jeg hjem fra 14 dages ferie på Gran Canaria (se ferievlog her). På min Youtube kanal har jeg lavet en lille madvlog, hvor jeg viser et udpluk af, hvad jeg har spist på ferien (se den her). Rent madmæssigt har det været den mest afslappede ferie længe. Aldrig før har jeg haft så ubekymret et forhold til mad, forstået på den måde at der ikke er nogen forstyrrende tanker og bekymringer såsom; hvis jeg spiser dette, er jeg NØDT til at spiser lidt mindre til næste måltid eller løbe en tur senere. Ej heller har jeg nogen bekymringer omkring, hvad vægten siger, når jeg kommer hjem. For ved I hvad: jeg er bedøvende ligeglad! Jeg har det godt…\nSå har jeg lavet en lille ferievlog om min tur til Gran Canaria – håber I kan li’ den. Det vil betyde super meget for mig, hvis I vil gå ind og følge min youtube kanal her. Jeg kommer til at uploade en del flere videoer derinde fremover med indhold om både sundhed, mad, træning, beauty og mode.\nI går aftes kom hjem efter min ferie til Gran Canaria. Det har været skønt at komme lidt væk fra DK og den elendige danske sommer, MEN det er nu også rart at være hjemme igen – i sin egen lejlighed, sin egen seng og i sine vante omgivelser. Her er lidt billeder fra den sidste uge af ferien. Har I været nogen steder henne i år?


Vegansk pasta - Køb online - Kikærtepasta, linsepasta mv. - Glutenfri pasta\nVegansk pasta - kikærtepasta, linsepasta mv.\nVegansk pasta - kikærtepasta, linsepasta, spaghetti, tortellini mv. i shoppen:\nEat pasta - run fasta\nVegansk sauce til pastaen >>\nSelvfølgelig skal der sauce til, når du spiser vegansk pasta. Se hele kategorien ‘vegansk sovs’ her >>\nVegansk pasta - Glutenfri pasta - Økologisk pasta\nVegansk pasta kan være alt fra kikærtepasta til linsepasta og boghvedepasta. Men traditionel pasta kan også være vegansk.\nHer på shoppen finder du de lidt mere spændende versioner af vegansk pasta. De fleste er både økologiske og glutenfri pasta -typer. Dog er Vantastic Foods veganske tortellini-typer ikke glutenfri.\nFælles for alle pastatyperne af bælgfrugter er, at de er sprængfyldt med super gode næringsstoffer. Især kikærtepasta og linsepasta har et højt proteinindhold. Derfor er de om noget smarte for veganere. Samtidig er de fattigere på kulhydrater end klassisk pasta af hvede. Og så er der langt flere fibre, mineraler og vitaminer i.\nDe forskellige typer af vegansk pasta af bælgfrugter, har varierende mængder protein. Men de ligger på mellem 19-25 gram protein pr 100 gram. Når det altså drejer sig om pasta og spaghetti, der overvejende er lavet af bælgfrugter.\nKikærtepasta - Natural\nKikærtepasta natural er en type vegansk og glutenfri pasta, der har et højt proteinindhold (22g/100g).\nPasta af bælgfrugter\nVegansk spaghetti og pasta af linser og ærter\nVegansk spaghetti og pasta af bælgfrugter har selvfølgelig også forskellige smagsnuancer og som nævnt; forskelligt proteinindhold. Vegansk pasta af varierende bælgfrugter har også forskellige næringsprofiler i forhold til kostfibre, mineraler og vitaminer. Men alt i alt er de alle sundere, end pasta lavet på hvedemel eller durummel.\nHvor for eksempel pasta af grønne ærter er mere sødlig i smagen, og kikærtepasta har et lidt højere fedtindhold. Derfor er det rart, at man kan variere det så fint.\nDer er flest typer vegansk pasta af bælgfrugter lavet af kikærter og linser. Kikærtepasta og linsepasta er klart de mest populære. Blandt andet fordi de indeholder rige mængder af de allerbedste næringsstoffer.\nVegansk spaghetti af gule linser & Fuldkornris\nVegansk spaghetti af gule linser og fuldkornsris har et højt indhold af vegansk protein (22g/100g).\nÆrtepasta (m. ramsløg)\nÆrtepasta af grønne ærter og ramsløg er endnu en variant af vegansk pasta med højt proteinindhold (19g/100g).\nLinsepasta (m. sweet potatoes)\nLinsepasta med sweet potatoes har det højeste proteinindhold af de varianter vi har: 25g/100g.\nVegansk pasta og spaghetti\nFordele ved vegansk pasta af bælgfrugter:\nVegansk pasta af bælgfrugter er blevet ekstremt populært de seneste par år. Netop pga. pastaens fantastiske næringsindhold.\nTraditionel pasta og spaghetti har stort set den samme mængde kalorier per 100 gram. Men det (og formen) er også det eneste, de to pasta-typer har tilfælles.\nKlassisk durumpasta indeholder ca. 70% kulhydrater, 10% protein og kun 2-3% kostfibre.\nPasta af bælgfrugter har derimod kun et indhold på ca. 50% kulhydrater, hele 20% protein (eller mere) og resten består næsten udelukkende af kostfibre.\nDet betyder, at sukkerindholdet i pasta af bælgfrugter er lavere, og så mætter det bedre pga. det høje indhold af protein og fibre.\nBoghvedepasta indeholder mange gode mineraler, fibre, proteiner og ikke mindst antioxidanter og aminosyren lysin.\nØkologisk og glutenfri pasta\nAlle varianter fra Seitz og Fit ‘n Free her på shoppen er både glutenfri og vegansk pasta og spaghetti. Ligesom du også finder glutenfri lasagneplader. Alle – på nær lasagnepladerne og spaghetti af majsmel – er økologiske.\nPasta af bælgfrugter er helt genialt, for glutenallergikere og for de, der bare vil skære ned på glutenindtaget. Ikke mindst for de der gerne vil have flere planteproteiner med i kosten. Og så skal man ikke glemme det lavere indhold af kulhydrater. Pasta af bælgfrugter er kommet for at blive.\nDu finder også økologisk og glutenfri pasta i form af boghvedepasta.\nBoghvedepasta er også fyldt med gode næringsstoffer og er også en glutenfri pasta -type. Boghvede har helt naturligt et højt indhold af sunde mineraler og også antioxidanter og aminosyrer. Det er selvfølgelig også en 100% vegansk pasta, og også denne variant er økologisk.\nLæs evt. mere om boghvede hos iForm her.\nVegansk pasta og vegansk spaghetti får akkurat samme konsistens og smag som pasta lavet af æg. Selvom det ikke nødvendigvis behøver være pasta af bælgfrugter.\nMen vi har valgt de mere specielle pastatyper til shoppen, for de almindelige typer kan fås i supermarkeder.\nVi samarbejder med ALB GOLD, der både har Seitz pasta og Fit ‘n’ Free. Det er et stort firma i Tyskland der især har specialiseret sig i glutenfri pasta. At det så samtidig er vegansk pasta, ja det skal man jo ikke klage over. Vi har valgt deres produkter, fordi smag og konsistens er i top. Deres pastatyper er fantastisk gode – uanset hvad man kalder dem.\nVegansk pasta med fyld\nVegansk tortellini – altså vegansk pasta med fyld – findes her på shoppen i 2 varianter. Begge er fra Vantastic Foods.\nVegansk tortellini med røget tofu og vegansk tortellini med fyld af Karl Johan Svampe.\nVantastic Foods kalder dem Capalletti – og det er praktisk talt det samme som tortellini.\nPasta af kikærter\nKikærtepasta - sunde fordele\nKikærtepasta er én af de helt store favoritter. Og det er der mange gode grunde til.\nUdover at det i sig selv smager som almindeligt pasta, og har akkurat samme konsistens, så er det langt sundere, end traditionel pasta.\nKikærter har et helt naturligt højt indhold af proteiner. Begge de typer kikærtepasta vi har, indeholder 22 gram protein pr 100 gram. Men det er slet ikke alt. Derudover indeholder kikærtepasta rigtig mange sunde mineraler. Blandt andet calcium, jern, magnesium og potassium. Og ikke mindst B-vitaminer. De gode næringsstoffer finder du derimod ikke meget af i traditionel pasta. Netop derfor er vegansk pasta af bælgfrugter blevet så populært.\nVegansk pasta af linser\nNår vi taler om vegansk pasta af bælgfrugter er linsepasta bestemt også en topfavorit.\nLinsepasta indeholder nemlig også rigtig mange sunde næringsstoffer. Og ser man på proteinindholdet, så er linsepasta topscoreren.\nDe typer af linsepasta vi fører, indeholder mellem 19 og 25 gram protein pr 100 gram. Det er vores linsepasta med sweet potatoes, der indeholder de 25 gram protein. Og så skal vi ikke glemme linsespaghetti’en i vores pasta-ramble, der også er en limited edition. Men det høje indhold af protein er slet ikke alt.\nLinsepasta - sunde fordele\nLinsepasta indeholder, ud over meget protein, også rigtig mange gode kostfibre og vigtige mineraler. Det har et lavt fedtindhold, og ikke mindst et langt lavere indhold af kulhydrater, end pasta af hvede el. durum.\nDerfor er det, ud over at være sundt og nærende for veganere og glutenallergikere, også ideelt for de på en LCHF el. KETO-diæt.\nVegansk pasta fra ALB-GOLD - Seitz\nALB-GOLD er firmaet bag både Fit ‘n’ Free vegansk pasta og Seitz vegansk og glutenfri pasta.\nFirmaet har i over 20 år været et af Tysklands førende pasta-producenter, og de følger med tidens tendenser. De har især fokus på bæredygtige kvalitetsråvarer og ikke mindst; bæredygtig emballage. At de så samtidig er oppe på dupperne mht. smag, form og næringsindhold, ja, det er jo bare skønt.\nALB-GOLD har med brandet Seitz specialiseret sig i glutenfri pasta. Fit ‘n’ Free-produkterne er særligt skabt, for de der har behov for ekstra proteiner. At alle varianter også er vegansk pasta, kan vi kun glædes over.


Nyheder – Side 2 – IGF Danmark\nIndsamling til coronaofre i Sunderbans\nUdgivet den 20. november 2019 13. maj 2020\nIndsamling til krisehjælp i Sundarbans – Cyklon\nSundarbans blev natten mellem d 9. og 10. november ramt af en ødelæggende cycklon ved navn Bulbul. Vi samler med vores indiske partnerorganisation JGVK ind til krisehjælp for at hjælpe den del af lokalbefolkningen, hvis afgrøder og ejendom er ødelagt.\nHvis du vil hjælpe med genopbygningen og oprydningen kan du donere et beløb med MobilePay eller bankoverførsel:\nKonto: (Nordea) 2680 6875-298-893\nSkriv “KRISEHJÆLP [DIT NAVN]” i overførselsoplysningerne, så vi registrerer dit beløb korrekt.\nBeløbet går direkte til JGVK’s aktion i Sundarbans. Vi vil selvfølgelig holde vores medlemmer opdateret omkring aktionens forløb.\nLæs mere om aktionen i JGVK’s lynrapport til højre:\nI samarbejde med IGF-Danmark og Svendborg gymnasium rejste 10 gymnasieelever i februar til Sundarbans, Indien for at besøge vores partner JGVK. Dels for at besøge VSN skolen og erfare det indiske undervisningssystem, dels for at få et indblik i de andre udviklingsaktiviteter, IGF Danmark og JGVK har gang i.\nEfterfølgende besluttede 5 elever at komme tilbage til Sundarbans for at undervise de lokale elever gennem etablering af lektiecafeer, som de bruges i Danmark. Efter studentereksamen rejste eleverne til Indien i oktober for et halvt år. En af eleverne, Nanna, vil støtte tekstildesigner Marianne Simmelkjær med hendes instrukser til sypiger i Indien.\nFra Indien har vi fået at vide at JGVK deltager i en international Science Festival som handler om globale forhold, og som er arrangeret af den vestbengalske regering fra d. 5.-8. november 2019. Det er en stor begivenhed, hvor tusindvis af mennesker deltager inden for forskellige fagområder og fra flere lande.\nTil denne festival har JGVK fået en bod, hvor man præsenterer sit arbejde med den holistiske udviklingsindsats i Sundarbans. Her har JGVK taget de danske eleverne med for at re-klamere for sit samarbejde med Danmark. De bor i Kolkata og deltager sammen med andre lokale folk fra Sundarbans. Disse Svendborggensere er blevet en stor attraktion. En masse af besøgende henvender sig til dem for at høre hvem de er, hvad de laver i Indien etc. På den måde er JGVK og Danmark kommet i fokus og har høstet stor popularitet og omtale, og ikke mindst har det været en oplevelse for de unge mennesker fra Danmark.\nMange hilsner fra Ganesh\nUdgivet den 18. november 2019 20. november 2019\nHjemmeside, medlemsskab og rejsebrev\nVi er meget glade for at præsentere en ny og opdateret udgave af vores hjemmeside. En af de unge fra Svendborg Gymnasium, der lige nu opholder sig hos JGVK og laver frivilligt arbejde, står for hjemmesidens fornyelse.\n”Bliv medlem” fungerer nu. Derfor kan du trygt anbefale dine venner at melde sig ind via vores hjemmeside. Kontingent betales fortsat via MobilePay eller til vores konto (se under ”Bliv medlem”).\nSe også under rejsebreve, hvor projektet ”Childrens Health” i 2019 har haft besøg af projektlederne, som har skrevet rejsebrev. [Link]\nUnge danskere arbejder frivilligt hos JGVK\nUdgivet 10. nov. 2019


Se: Aziz Ansari spiller kokken på en restaurant, der kun serverer 'sen brunch' på Kroll Show - Andet - 2022\nDe rige D-cks køber en restaurant og står hurtigt over for nogle problemer med deres pompøse nye kok\n"Dunch" serverer kun sen frokost, efter at Wendy og Aspen nægtes brunch kl.\nI et nyt segment af “Rich D-cks” på Kroll Show, Spiller Aziz Ansari den fremragende cast, arrogante nye kok på Wendy og Aspens netop købte restaurant "Dunch", som kun serverer sen frokost.\nHurtigt støder det forkælede par på kreative forskelle med kokken, da det bliver tydeligt, at Ansaris forhøjede syn på mad ikke helt vil fungere for restauranten, der allerede er fuld af sultne kunder, som de lige har købt for et par timer siden.\nAziz karakter forklarer tankeprocessen bag kun en af hans kreationer: “Jeg har en spinatpuré, som jeg serverer med en rødvin, der er en cabernet, der giver dig følelsen af, at du er på en raftingtur med alle dine venner og dig har denne følelse af, 'mand jeg skulle gøre flere ting med disse fyre.' "\nAspen (Kroll) siger til sin nye kok, at han gerne vil have, at han fokuserer på en stemning fra land til bord, fordi "han gerne vil have nogen" gårdsom som Joaquin Farnix, og han sidder ved et af vores borde. "\nDet går ikke godt. Se klippet herunder:\nSe videoen: Kroll Show - PubLIZity - Wendys Conversion ft. Jenny Slate (Juli 2022).\nCopyright 2022 \_ Se: Aziz Ansari spiller kokken på en restaurant, der kun serverer 'sen brunch' på Kroll Show...


Casestory: Mødelokaler med "legerum"\nIndretning af projektgruppe-lokaler, legerum og kantine for kendt østjydsk virksomhed\nI en smuk gammel bygning nær skov og strand, ønskede min kunde at skabe nogle inspirerende og kreative rammer for arbejdet i virksomhedens projektgrupper. Det var et meget bevidst valg, at dette projektarbejde ikke skulle foregå i virksomhedens daglige mødelokaler men derimod et andet sted hvor tankerne kunne flyde mere frit.\nDerfor rummer huset såvel mødelokaler som uformelle grupperum/legerum samt en hyggelig kantine, der kan bruges til fællesspisning, foredrag eller andre fælles arrangementer.\nMøbler, lamper og farver er valgt med henblik på at skabe en dynamisk, legende og uformel atmosfære, som kan understøtte udviklingen af nye tanker og idéer i projektgrupperne.\nF.eks. er der i det uformelle samtalerum og legerum på 1. sal anbragt Fatboys og et højt bord med barstole. Her er det er tanken, at man i pauserne skal kunne koble hjernen fra og f.eks. bruge kroppen med lidt Nintendo-WEE på fladskærmen eller et spil dart. En gåtur ved vandet kunne også være en mulighed.\nDe 3 mødelokaler i huset er indrettet forskelligt, så man kan opleve en ny stemning fra rum til rum.\nKantinen er indrettet i kælderetagen, hvor 3 rum er blevet slået sammen for at kunne rumme ca. 30 personer til spisning. Den har fået tilføjet lidt café-stil i form af den lange, højryggede bænk med caféborde foran. Den specialdesignede bænk fungerer også som lyddæmper i rummet. De sorte taburetter i formspændt asketræ, er valgt i stedet for traditionelle stole - igen for at prikke til tanken om, at ting måske kunne gøres på en anden måde.\nGulvet i kantinen er støbt beton i en varm lys grå farve, som passer så flot til kælderen i det gamle hus!\nHuset bruges i dag til mange forskellige aktiviteter i virksomheden - fordi medarbejderne godt kan lide at være i huset.\nKantine til spisning og andre fælles arrangementer\nUformelt samtalerum / legerum


Før Det danske redningsvæsen blev organiseret i midten af 1800-tallet havde Fanøs beboere i stor udstrækning selv udøvet redningsvirksomhed. Hertil benyttede de deres egne både, som fx ”Den gode Hensigt” og ”Det gode Haab”, disse var ofte redningsbåde og med ved strandinger, skipperne var Hans og Niels Brinch.\nDet var overladt til hvem som helst, som havde mod og erfaring til at redde skibbrudne, og på Fanø har der aldrig manglet hverken mod eller vilje til at gå gennem selv den hårdeste brænding, når menneskeliv var i fare. Erfaringen i at gennemføre en redningsaktion kunne være opnået i situationer, hvor de selv som skibbrudne på fremmede kyster, kunne være reddet.\nFlere gange er det reddede skib udsat og repareret på øens skibsværfter. Både arbejdet med udsætningen og reparationen samt bjergningen af gods og vrag har til tider givet store indtægter for beboerne. Mange kostbare skibsladninger er bjerget i land og solgt på auktioner til udenbys købere, hvorved båd- og lægterførere har haft gode fortjenester ved transport af godset.\nKun enkelte beretninger om disse mænds redningsdåd er ikke gået i glemmebogen, idet de er blevet indberettet til birkedommeren på Fanø, og således bevaret som vidnesbyrd for eftertiden. Vi kan stykke beretninger sammen fra nævnte beretninger, og historier fortalt i Kromanns Fanø Historie, redningsstationernes indberetningsprotokoller og gennem aviser.\nAlt arbejde stoppede når råbet lød, at et skib var ved at strande. Det blev råbt højt i byens gader: ”En skiv i æ straand”.\nAlle ilede til stranden, og redningsmændene nåede ikke altid at få støvler og olietøj på, men måtte gå i båden som de stod og gik, og kom derfor altid dyngvåde hjem. Dette vidste kvinderne, som i klitterne fik sat en kedel med øl i kog, så at både de skibbrudne og redningsfolkene kunne få en tiltrængt varm hjertestyrkning, når de nåede i land igen.\nStrandingerne, der blev den enes ulykke, blev i mange tilfælde den andens lykke – og hvad havet lagde for klitternes fod, behøvede man ikke at købe i dyre domme fra fastlandet. Strandingsauktioner var kystboernes markedsplads.


Home » Samtalekultur på arbejde » Samtalekultur på arbejde 2: Hvad stiller vi op med MUSen?\nPosted by Tina Lauritsen in Samtalekultur på arbejde On januar 16, 2019\nHVORDAN kan værdiskabende samtaler og god etik gå hånd i hånd på arbejdspladsen?\nHVORDAN kan vi have samtaler med hinanden, som har passende opmærksomhed på magtens tilstedeværelse og viser respekt om den personlige frihed?\nMin rundtur i arbejdspladsens samtaler begynder med et kig ind til MUS-samtalen. Og med 7 friske forslag til alternativ MUS-praksis.\nJa, hvad skal vi stille op med det kære barn?\nMUS-samtalen er en samtaletype, der umiddelbart ser ud til at have bidt sig fast som institution i arbejdslivet, og samtidig forbliver den både omstridt og omdiskuteret. For at forstå lidt om, hvad det handler om, kan vi med fordel skitse nogle af dens rammer op.\nDet første er præmissen. MUS-samtalen er barn af udviklingskulturen: Den lærende organisation, livslang læring, udviklingsmål, selvrealisering og en række andre begreber og udtryk betegner det billede af mennesker, samfund og arbejdspladser, som MUS-samtalen indskriver sig i. Det er et billede, der tager sit afsæt i ‘det ufærdige’; at vi så at sige kontinuerligt er på vej et sted hen i betræbelsen på at ‘færdiggøre’ – os selv som enkelt individ, vores arbejdspladser eller vores samfund. Og vel at mærke en færdiggørelse, der ud fra denne forståelse er som et punkt i horisonten, vi aldrig når. Udtrykket MedarbejderUdviklingsSamtale forudsætter medarbejderens udvikling som en given ting. Det er ikke et spørgsmål. At føle sig godt tilpas og tilfreds i sin arbejdssituation og have et ønske om, at det bare vil fortsætte som det er, er ikke rigtigt et standpunkt, der har vægt indenfor MUS-samtalens logik. Måske praktiseres det faktisk derude i det virkelige arbejdsliv, og i så fald kan den samtale jo hurtigt klares og ‘vinges af’. Men det er ikke, hvad der ligger i intentionen med den – og i mange sammenhænge er det nok heller ikke den mest populære tilgang. Uanset hvad vi mener om udviklingskulturen, må vi erkende MUS-samtalen som et produkt af den. Det er en samtale, der fuldbyrder sit formål ved at lægge et udviklings-blik på medarbejderen.\nDet er også en del af denne præmis, at medarbejderen vil værdsætte den opmærksomhed, der her gives til hans eller hendes arbejdssituation, og at han/hun glæder sig over at opleve sig set og lyttet til ved denne samtale. Sådan er det ikke altid i virkelighedens arbejdsliv. Måske kan vi sige, at den historiske præmis for MUS-samtalen – at medarbejderen ikke længere blot skal være et tandhjul i arbejdspladsens maskineri, men et levende menneske af kød og blod, som inddrages og lyttes til – på en vis måde er blevet overhalet af udviklingen. Det moderne arbejdslivs medarbejder tager i langt højere grad end tidligere respekten om sin egen person og arbejdsindsats som et selvfølgeligt udgangspunkt og griber selv ind/giver lyd/siger til, hvis noget ikke er som det skal være, eller hvis der er et ønske om særlige tiltag eller forandringer. Den gestus, som er MUS-samtalens udgangspunkt og berettigelse, lader til at spille ind i en arbejdskontekt, hvor det behov, som har installeret den, ikke længere er til stede i samme omfang.\nDet andet er set-uppet. MUS-samtalen er introduceret, markedsført, som en omsorgshandling; en opmærksomhed til og på medarbejderens trivsel og ja, udvikling. Den beskrives ofte som ‘en ligeværdig og åben dialog’ om medarbejderens ansættelsesforhold. I praksis varetages den de fleste steder af en leder eller afdelingsleder og er altså en klassisk asymmetrisk samtale; en samtale med et ulige magtforhold. Dén, der udviser omsorgen og opmærksomheden, er samtidigt dén, som er medarbejderens overordnede. Der er i dette set-up indbygget en form for dobbelt kodning, som uagtet alle gode intentioner er vanskelig at stille noget op med. Både leder og medarbejder er bundet af de roller og den opgave, de hver især har på arbejdspladsen, og det spænder i sig selv ben for en ligeværdig åben dialog. Lederen kan ikke hænge sin rolle (og dermed sin magt) i garderoben. Det forsøges sikkert ofte praktiseret, men da den jo så ‘tages på igen’, så snart samtalen er forbi, bliver illusionen det eneste resultat af øvelsen. Og en meget upassende illusion, hvor lederen foregiver noget, som virkeligheden ikke kan leve op til, og som derfor i værste fald kan skabe det modsatte for medarbejderen, end hvad der er intentionen, nemlig oplevelsen af svigt og misbrug af tillid.\nPå den baggrund kunne den korte diagnose lyde sådan her:\nMUS-samtalen er et udbredt samtale-koncept med gode bagvedliggende intentioner, men uden klare og realiserbare etiske retningslinier. Dertil er dets historiske forudsætninger ændret. Dets plads på arbejdsmarkedet bør seriøst revurderes.\nHvordan kan vi da tale sammen og om hvad?\nEn MUS-samtale mellem en leder (eller afdelingsleder) og en medarbejder kan kun praktiseres værdigt som en samtale mellem netop en leder og en medarbejder. Hvor gerne vi end ville, kan vi ikke ‘lege’ at vi har en ligeværdig dialog, hvis vilkårene for en sådan ikke er til stede. Stadig er der meget, vi kan tale om, hvis vi trutter rent i trompeten og ikke lader som om, det er en helt anden slags samtale, end det er. Medarbejderen må vide, at lederen er til stede, lytter og spørger, som leder med alt hvad det indebærer af ansvar for arbejdspladsen som helhed. Og altså også strategisk. Og lederen må vide, at medarbejderen ikke ‘åbner sit hjerte’ i samtalens rum, men agerer bevidst strategisk i varetagelsen af sin egen ansættelse. That’s the name of the game!\nMin lidt voldsomme fremfærd mod filosof Morten Albæks visioner omkring arbejdslivets samtaler (Med sjælen i markedsmaskinen) handler om netop dette: Når vi indgår aftaler med hinanden på arbejdsmarkedet, så er GENSTANDEN for vores aftale en særlig opgave, der skal løses. Det er altså en bestemt ‘afdeling’ af medarbejderens person og liv, som der indgås aftale med på arbejdspladsen, ikke hele dette menneske med alt hvad det har med sig i livet. Genstanden for aftalen – den opgave som medarbejderen skal løse og altså det, som man er sammen om på arbejdspladsen – er det, som lederen har adgang til at interessere sig for og med rette kan forvente konstruktiv udveksling omkring (og her er der som regel rigeligt med væsentlige emner at tage sig af!). Alt det, der ligger udenfor det område – fx hvad man har af videre karrieredrømme, hvad man evt. slås med i privatlivet, hvad der er meningsfuldt for én i livet eller andet – er ikke en del af aftalen. Det er medarbejderens ‘ejendom’, og lederen kan kun have adgang til det område, hvis medarbejderen selv inviterer ind.\nI min optik er det derfor helt forfejlet og etisk upassende for en leder at tage initiativ til at bevæge sig ind i de områder. Lederen må holde sig i skindet, holde sig til sin opgave og afvente, hvad medarbejderen har lyst til at dele. Hvilket ikke er det samme som, at man ikke kan tale sammen om eksistentielle spørgsmål og fællesmenneskelige anliggender, der ligger udenfor arbejdspladsens virkefelt. Tillid er som bekendt ikke noget, man kan tage, men noget man bliver givet. Som leder må man – i kraft af sin rolle og den magt, der knytter sig dertil – acceptere, at man i alt andet end dét, der vedrører arbejdspladsens anliggeder, må forholde sig i en afventende postion.\nAfslutningsvist kan vi binde en lille sløjfe på ‘det moderne arbejdslivs medarbejder’: Den gode leder er tilgængelig for sine medarbejdere. Hvis medarbejdere oplever, at deres leder er tilgængelig og dertil møder dem på en respektfuld og transperent måde, vil de opsøge denne leder for en snak, hvis de har særlige ønsker, eller hvis noget i deres egne eller de fælles arbejdsforhold kræver det. Hvis altså MUS samtalens berettigelse er at sikre, at medarbejderne har det godt, kan dette værdige formål lige så vel tilgodeses gennem det nærværende lederskab, som praktiseres i hverdagen. Hvis formålet med samtalen er strategisk og altså et behov for at indhente information og stillingtagen ift. dispositioner og forandringer, så tager lederen naturligvis initiativ til det. Det behøver man ikke en MUS-samtale-institution for at legitimere.\nLad os være praksisnære og slutte af med:\n10 friske forslag til MUS-alternativer\nSå her altså en kreativ liste til nye måder at tænke MUS på; begyndende tæt på den traditionelle MUS og gradvist tænkt længere ud af boksen. Måske er der noget på listen, du får lyst til at sætte i bevægelse på din arbejdsplads.\nDen frivillige. Bevar MUS som samtaletype, men gør den til en frivillig samtale, som medarbejderen kan aktivere, hvis han eller hun har lyst.\nDen selvvalgte. Bevar MUS som samtaletype, men lad medarbejderen selv bestemme, hvem han eller hun ønsker som samtalepartner.\nFra MUS til GRUS. Erstat MUS-samtaler med GRUS-samtaler, hvor samarbejds-teams en gang årligt taler sammen om relevante emner i deres fælles opgave. (Jeg skriver mere om GRUS-samtaler i seriens næste indlæg :))\nUpside down. Omdøb samtalen til medarbejdersamtale og gør den til medarbejderens årlige ret til at få sin nærmeste leder i tale. En ret som man kan benytte sig af eller ikke efter ønske og behov.\nMin time. Stil en time til rådighed én gang årligt til, at medarbejderen kan invitere en hvilken som helst kollega eller lederperson til en samtale om noget, som er væsentligt for den medarbejder.\nDen afspændte. Konverter MUS-samtalen til en årlig massage efter eget valg. Der findes mange mobile massører, der kan tage medarbejderne efter tur. Frivilligt naturligvis. En oplevelse er det i sig selv, når den afspændte stemning breder sig på arbejdspladsen.\nDen investerende. Brug udgiften til MUS-samtaler på et andet formål. Er der fx 20 ansatte og MUS-samtalen er årlig af en times varighed, bruges der 40 arbejdstimer årligt på den. Den ‘pose penge’ kan bruges til andre formål: At engagere en ekstern person til at inspirere personalet, at holde et udvidet personalemøde om væsentlige emner, at få en fælles kulturel oplevelse, at købe en sofa til personalerummet eller andet, som giver værdi i medarbejdergruppen.\nGod fornøjelse med det værdiskabende arbejde på arbejdspladsen.\nMogens Grejsen 17. januar 2019 | Svar\nJeg synes godt om, at samtalen bliver frivillig som nævnt under punkt 1. Med mulighed for at konvertere tiden til en anden type udviklings”samtale”, som nævnt under et af de følgende punkter.\nJeg er enig i at magtfordelingen ved en MUS samtale spiller ind.\nMen, hvis du nu ser lidt mere afslappet på den side af samtalens forudsætninger, så kunne man jo vælge, som samtalepartnere, at se sådan på det:\nMit job er medarbejder.\nDit er at være leder.\nOg vi respekterer, at sådan er det. Vi er begge vigtige brikker i det samme spil. Hvordan får vi så det bedst mulige resultat ud af det?\nJeg synes at du fokuserer meget på lederens magtposition. Jeg tror ikke på, at den har så voldsom stor betydning, når 2 ligeværdige MENNESKEr mødes for at fortælle hinanden om deres syn på, hvordan de hver især oplever at arbejdspladsen fungerer. Og på det grundlag søger at finde løsninger på, hvordan man i fællesskab kan få et til at fungere bedst muligt.\nMen …måske er der for længe siden jeg har haft kontakt med det virkelige arbejdsliv.\n…OG TAK FOR DET\nTina Lauritsen 17. januar 2019 | Svar\nTak for dine indspil, Mogens. Ja, du har da fuldstændig ret i, at jeg fokuserer meget på lederens magtposition. Og i det gode i at ’slappe lidt af’ og bare tale konstruktivt sammen. Her er det bare netop den side af sagen, jeg har ønsket at få lidt mere frem. Der er meget mere end dette, der kan siges om MUS-samtalen. Jeg er helt klar over, at jeg ikke dækker det hele.(et blogindlæg har sin afgrænsning, og mine er vist i forvejen rigeligt lange!) Vi er naturligvis altid ligeværdige mennesker; vi er bare ikke altid LIGESTILLEDE. Egentlig er min intention, at vi ved at have tilstrækkelig opmærksomhed på det netop kan få det LIGEVÆRDIGE frem på en VÆRDIG og ja, afslappet måde, fordi der er klarhed og ro omkring magt-forholdet. Tydelighed. Så vi ikke forgøjler noget og fx overlader samtalen til dobbelte dagsordner, som kan blive et underligt strategisk spil. Jeg kunne især godt lide din formulering: “Vi er begge vigtige brikker i det samme spil. Hvordan får vi så det bedst mulige resultat ud af det?” For det er jo præcis sådan det er! Forskellige brikker; begge vigtige!\nTak fordi du holder mig i ørerne 🙂