Makværk i marsken - Dansk Ornitologisk Forening\nonsdag 4. maj 2011 Bemærk! Dette er en ældre nyhed!\nMiljøministeriets foreløbige redegørelse om mulighederne for at forbedre og beskytte Tøndermarskens unikke naturværdier er utilstrækkelig og fyldt med misforståelser, mener Dansk Ornitologisk Forening (DOF), der kritiserer Tønder Kommune for at handle uetisk\nUbrugelig, mangelfuld og i bedste fald misforstået. I værste fald er redegørelsen fordrejet og uvederhæftig, så den kan minde om et stykke bestilt politisk arbejde.\nSå kontant sammenfatter Niels Riis, der er næstformand i Dansk Ornitologisk Forening (DOF), foreningens holdning til den foreløbige redegørelse til Folketinget, som Miljøministeriet har lavet og haft i høring.\nMinisteriets redegørelse bygger på rapporter om Tøndermarskens kriseramte bestande af ynglefugle, der er udarbejdet af Danmarks Miljøundersøgelser (DMU), og som giver en række konkrete forslag til at forbedre levevilkårene for blandt andet brushanen, sortternen og dobbeltbekkasinen, der er forsvundet som ynglefugle fra Tøndermarsken, mens engenes viber, rødben og store kobbersnepper er gået dramatisk tilbage i antal.\n- DMU’s rapport er grundig og nuanceret, men Miljøministeriet vælger i sin redegørelse at anbefale ét eneste virkemiddel til at forbedre forholdene for ynglefuglene. Ministeriet vælger ensidigt at fokusere på bekæmpelsen af ræve som løsningen på Tøndermarskens ynglefuglekrise ved at sige, at bare 9 ud af 10 ræve i marsken bliver skudt, så er alt godt. Det er ganske enkelt proportionsforvrængning og komplet urealistisk. Man kan ikke udrydde ræven i Sydvestjylland og slet ikke på grænsen til Tyskland, siger Niels Riis.\nDOF mener, at ministeriet i sin redegørelse spiller Sorteper over til den røde ræv i en grad, så det kan ligne en afledningsmanøvre til fordel for det landbrug, der sidder med nøglen til en løsning af marskens naturproblemer.\nMiljøministeriet ser i sin redegørelse stort set bort fra, at det er landbrugets og naturmyndighedernes drift og pleje af marskens enge, der er de helt afgørende faktorer for naturrigdommen og bestandene af engfugle i Tøndermarsken.\n- Det gælder generelt om at få en højere vandstand i Tøndermarsken ganske enkelt ved at holde på nedbøren og benytte de gamle bevandingsanlæg, så der altid er vand i grøfter og grøblerender til glæde for vadefugle, sortterner og flere arter af svømmeænder. Vi ønsker en højere vandstand i bevandingskanalerne.\nMiljøministeriet afviser i redegørelsen et selviscenesat og meget vidtgående forslag om at pumpe store mængder åvand ind over marskens enge, så en fjerdedel bliver oversvømmet i hele sommerhalvåret. DOF har aldrig argumenteret for, at der skulle pumpes så meget vand ind. Det er rene skræmmekampagner, når landbruget påstår, at naturens interesseorganisationer ønsker store dele af marsken sat under vand. Næh, det er en mere naturvenlig drift af vådere enge og en passende græsning af arealerne, der er de helt afgørende faktorer, som kan få bestandene af engfugle tilbage i Tøndermarsken, siger Niels Riis.\nNæstformanden i DOF kritiserer Tønder Kommune, der er sekretariat for Det rådgivende Udvalg for Tøndermarsken, for at handle uetisk og indiskret ved at gå til pressen på et tidspunkt, hvor Miljøministeriets redegørelse endnu blot er et udkast til høring i en snæver kreds.\nDanmarks Naturfredningsforening (DN) og DOF har i fortrolighed kommenteret den foreløbige redegørelse overfor Miljøministeriet, men har indtil nu holdt sig for gode til at kritisere udkastet offentligt.\n- Man kunne få den tanke, at Tønder Kommune forsøger at tage et billigt politisk stik ved at melde ud, at bare rævebekæmpelsen i marsken øges, så kan kommunen som naturmyndighed leve op til sine internationale forpligtelser om at passe på og forbedre levevilkårene for engfuglene i den naturbeskyttede marsk. Det er en bekvem løsning for kommunen, men på længere sigt kan det blive meget dyrt at vende det blinde øje til de nødvendige løsninger, der kan bane vejen for flere fugle, nemlig en naturvenlig drift af vådere enge med græssende kreaturer, siger Niels Riis.\nTlf. 22 10 72 76


Det børne- og ungdomspsykiatriske forløb – en guide til forældre | Dansk Psykolog Forening\nForside / P – Psykologernes fagmagasin / Boganmeldelser / Det børne- og ungdomspsykiatriske forløb – en guide til forældre\nDer har manglet en guide til forældre i det børne- og ungdomspsykiatriske forløb. ’Det børne- og ungdomspsykiatriske forløb – en guide til forældre’ er derfor mere end på sin plads. Forfatteren bag er Karsten Gjessing Jensen, der er speciallæge i børne- og ungdomspsykiatri, ph.d. og ekstern lektor ved Institut for Psykologi på Københavns Universitet. Bogen primært er tilegnet forældre, der træder ind i det børne- og ungepsykiatriske system og er skrevet i en erkendelse af, at børne- og ungepsykiatrien er ”en kompleks institution, som for børn og unge samt deres forældre kan forekomme uoverskuelig, overvældende og forvirrende”, som Karsten Gjessing Jensen skriver i bogen. Forfatteren har altså et ønske om, at bogen vil være en hjælp for forældre og give bedre samarbejde og øget ro. Jeg har kun respekt til overs for forfatterens intentioner og ærinde med bogen.\nBogen er delt op i 11 kapitler, og der er en vis kronologi gennem bogen fra den første mistanke om en psykisk lidelse, udredning, diagnostisk og til behandling. I bogen er der en ordliste, der forklarer de oftest brugte fremmedord og udtryk i børne- og ungepsykiatrien. Der er to appendikser i bogen. Den første er en liste over de mest anvendte psykiatriske og psykologiske tests og undersøgelser. Det andet appendiks er en liste over alle psykiske lidelser og adfærdsmæssige forstyrrelser. Litteraturlisten bagerst i bogen er forslag til videre læsning, og her er listen delt op i emner og psykiske lidelser. Litteraturen er ikke decideret faglitteratur men primært bøger, der henvender sig til forældre og børn i børnepsykiatrien.\nJeg har aldrig personligt været forælder til et barn, som har kontakt med børne- og ungepsykiatrien. I mit faglige virke har jeg derimod mødt mange familier og forældre med børn, der mistrives, og når jeg møder familierne, så er de enten i den meget svære proces, hvor de overvejer om barnet skal/kan undersøges i børnepsykiatrisk regi, ellers så er barnet blevet udredt og afsluttet i børne- og ungepsykiatrien, og familien står tilbage i det tomrum, der kan være, når primærsektoren skal overtage.\nDa jeg sad og læste bogen, prøvede jeg virkelig at læse bogen ud fra ”forælder perspektiv”. Altså om bogen gav mig svar på de ting, som jeg kan stå i som forælder til et barn der mistrives, eller som har en psykiatrisk sygdom eller udviklingsforstyrrelse. Men det kan jeg jo ikke. Og her synes jeg også, at bogen kan have en svaghed i, at det er en fagperson, der har skrevet en guide til forældre, og det virker ikke til, at han har haft forældre med på råd. Forfatteren skriver, at der er fagpersoner, der har læst manuskriptet igennem, og som han har sparret med. Jeg forestiller mig, at bogen ville være endnu mere relevant for forældre, hvis forfatteren havde sparret med forældre om indhold og sprog. Så havde han sikret sig, at bogen kommunikerede direkte med den tiltænkte læser.\nFlere gange i bogen er det tekstbokse med citater, men der står ikke, hvem der udtaler sig – men jeg fornemmer, at det er forældre, der udtaler sig. Der står for eksempel på side 86: ”Det kan være en kæmpe hjælp for dit barn at få medicin. For vores børn betyder det, at de kan fungere i hverdagen”. Jeg synes, at det ville klæde bogen at forældrenes stemme kom mere frem i bogen.\nBogen er, som før nævnt, skrevet med en intention om at vise, hvad der sker ”i maskinrummet” i børne- og ungepsykiatrien. Og det formål synes jeg, at bogen opfylder. Forfatteren får sagligt fortalt, hvad der sker i de forskellige faser af et forløb i børne- og ungepsykiatrien. Jeg mener, at bogen kan være med til, at forældre kan få et indblik i, hvad psykiatrien laver, og at der således kan ske en forventningsafstemning i forhold til, hvad psykiatrien kan hjælpe med. For som forfatteren skriver på side 91: ”Psykiatrien er kun en del af indsatsen. Psykiatrien stiller diagnoser, beskriver vanskeligheder, foreslår støttemuligheder og giver behandling i form af psykoedukation, medicin eller – om muligt – psykoterapi”.\nBogen når dog ikke helt i mål med at kommunikere direkte til forældre og familier. Psykiatrien er i disse dage mere og mere opmærksom på, at psykiatrien skal skabes med patienterne og ikke for patienterne, og næste version af denne bog vil forhåbentlig være skrevet med brugerinddragelse og samskabelse med familierne.\nAf Ditte Sennicksen, psykolog


Eibes Bogblog: Tre i krig - Lene Møller Jørgensen\nÅret er 1943, og Danmark er besat.\nEn dag kommer tyskerne og tager også Kaj, Ejner og Bettys skole.\nDa bliver det for meget for de tre børn. De tre starter deres egen krig mod tyskerne.\nDet bliver en farlig krig. En meget farlig krig.\nFlot fortælling i 4 bind af Lene Møller Jørgensen om de tre børn Ejner, Kaj og Betty, og deres kamp mod den tyske besættelsesmagt i Danmark under 2. verdenskrig.\nVelskrevet og spændende tidsbillede fra 40'ernes Danmark.\nDet der med at anmelde børnebøger er relativt nyt for mig. Jeg har altid læst for min datter, men har tit haft svært ved at holde hendes interesse fangen, for hun er en meget kræsen læser.\nFra at være en lille tyltøs er hun nu nærmest allergisk for prinsesser og "tøsebøger" og derfor er det bøger som "Kaptajn Underhyler" og "Dr. Z" der har fanget hendes interesse her på det seneste. Lidt drengede bøger med humor.\nHarry Potter er vi selvfølgelig i gang med, men hun kan nu godt lide bøger med billeder som hun kan følge med i.\nSå dumpede der for nylig en kasse med bøger ind med posten for nylig. 4 bøger i "Tre i krig"-serien og 4 bøger med Dorte Roholtes "Gyserklubben", og hun kastede sig med det samme over "Tre i krig".\nPudsigt nok havde hun netop i skolen læst lidt om 2. verdenskrig og var derfor helt hooked på ideen.\nOg nu har vi så læst dem. Sammen. Hun kan godt læse dem. De er relativt nemme med lix 12 og 13, men det er jo hyggeligere når mor læser op. ;-)\nHer til aften har vi så læst den sidste, talt om dem og hun har følgende besked til forfatteren:\n"Lene, du må simpelthen skrive flere i serien, for jeg vil vide hvad der sker. Du er god til at finde på historier og de er spændende!"\nHun har været meget begejstret for dem, hun syntes det var lidt uhyggeligt da lærer Hansen blev skudt og var berørt i scenerne med de jødiske børn. Det eneste kritik hun havde var faktisk at der skulle have været flere billeder.\nSom mor, voksen læser og boganmelder må jeg sige at jeg er meget positivt overrasket over disse bøger. Det er forfriskende at se en bogserie om 2. verdenskrig for de mindste læsere. Der er masser af uhygge at komme ind på uden at berøre de virkelig grumme ting, der skete dengang, og som de små ikke har behov for at kende til i den alder.\nBøgerne er lækre i kvaliteten. Gode kvalitets-hardbacks med afdæmpede farver og stemningsfulde illustrationer, der måske får mig til at tænke på min egen barndoms spændingsbøger.\nDet eneste kritikpunkt jeg kunne finde var at Ejner hedder både Ejner og Ejnar. Det skal forlaget lige lave en søg/erstat på, hvis bøgerne en skønne dag sendes til genoptryk. Det er lidt generende. Dog er det ikke sikkert at børnene opdager det.\nSå en helt klar anbefaling herfra. Det er en god måde at lære om krigen på uden at det bliver alt for bestialsk og uhyggeligt for de mindre læsere.\nSider: 4 bøger á 43 sider\nFlot fortælling i 4 bind af Lene Møller Jørgensen om de tre børn Ejner, Kaj og Betty, og deres kamp mod dvFlot fortælling i 4 bind af Lene Møller Jørgensen om de tre børn Ejner, Kaj og Betty, og deres kamp mod den tyske besættelsesmagt i Danmark under 2. verdenskrig. Velskrevet og spændende tidsbillede fra 40’ernes Danmaen tyske besættelsesmagt i Danmark under 2. verdenskrig. Velskrevet og spændende tidsbillede fra 40’ernes Danma\nLene Møller Jørgensen 23. april 2016 kl. 02.42\nKære datter Eibe<3\nJeg er SÅ glad for, at du kan lide Tre i krig. Og Ejnar, Kaj og Betty skal opleve mange flere spændende, uhyggelige og dejlige eventyr sammen.\nHils din mor!\nAnika Eibe 23. april 2016 kl. 11.23\nTusind tak for din kommentar. Min datter var MEGET glad for den og er meget stolt over sin nye rolle som anmelder. :-)\nJeg skulle hilse og sige mange tak, og at hun glæder sig til at læse de næste. :-)


Middelhavsfærger 2020/2021: øst og vest › faerge n.net\nBestil en færge » Færgedestinationer - Lande og regioner » Middelhavsfærger: opdag drømmestrande, historie og spændende metropoler\nMiddelhavsfærger: opdag drømmestrande, historie og spændende metropoler\nMiddelhavet færger Tirrenia Nuraghes og Moby Dada\nMiddelhavet er sammen med den nordlige del af Europa det mest populære rejsemål. Den korte rejse med fly, for eksempel til Mallorca, er ukompliceret og billig. Mange solskinstimer og milde til varme temperaturer næsten hele året gør Middelhavet attraktivt for krydstogtskibe.\nMiddelhavet som destination for en tur\nDen bedste rejsetid for en middelhavsferie\nHavne i Middelhavet\nTOP 10 udflugtsmål og seværdigheder i Middelhavet\nFAQ: Spørgsmål og svar om ferie i Middelhavet\nVores konklusion om Middelhavsferien med færge\nMiddelhavet betragtes som det mest populære rejsemål langs den nordlige del af Europa. Den korte rejse med fly, for eksempel til Mallorca, er ukompliceret og billig. Mange solskinstimer og milde til varme temperaturer næsten hele året rundt gør området attraktivt for krydstogtskibe. Derudover har destinationerne en dyb historie og spændende metropoler at tilbyde udover smukke strande. Middelhavsrejser er derfor præget af mangfoldighed.\nGrundlæggende skelnes der mellem det vestlige og østlige Middelhav, når man rejser med skib til Middelhavet. Havne som Palma de Mallorca, Palermo, Rom, Marseille og Barcelona betjenes på ruten “det vestlige Middelhav”. Hvis du vælger den østlige rute, stopper du i Venedig, Dubrovnik, Athen, Istanbul og de græske øer. Ofte er de relativt mindre bifloder også integreret i en sådan rute, så et stop i Egypten eller Israel er tænkeligt.\nKunne du tænke dig at rejse med skib gennem Middelhavet? Så tag et kig på vores nuværende middelhavstilbud:\nGrundlæggende er middelhavsture tilgængelige hele året rundt fra rejsearrangører. Hvis målet med din rejse er at nyde lidt sol og se de store hovedstæder, kan du roligt sejle på denne tid af året. Så hersker de perfekte temperaturer for at besøge alle højdepunkterne uden at svede og at shoppe meget. Hvis du hellere vil nyde drømmestrande, bør du helt sikkert tage på tur i sommermånederne. Det samme gælder, hvis du rejser med børn i skolealderen og er afhængig af sommerferien. Hvis dette ikke er tilfældet, er efteråret også en god tid. Så er det stadig varmt, men ikke så overfyldt i byerne.\nPalma de Mallorca forventer mere end to skibe om dagen, så håndteringsterminalerne er tilsvarende store, og der er flere køjer. Det er fire til seks kilometer til byens centrum til La Seu -katedralen. Rederierne organiserer shuttlebusser for seks til tolv euro for at bringe ankomende gæster komfortabelt til byens centrum. Der er også turistinfrastruktur som taxaer, offentlige busser og pengeautomater. At leje cykler eller lejebiler er ikke et problem, hvis du ikke kun vil udforske Palma, men hele øen. Vejen til bystranden Playa de Palma er ikke langt. ››› Færger til Mallorca\nHavnen i Alicante er ikke langt ude i havnen. En kort gåtur fører dig til havnens shuttlebusser, som leveres gratis af havnemyndighederne. De tager dig til udgangen af havnen. Derfra er du inden for få minutter i den direkte bymidte og tæt på alle de vigtigste seværdigheder. ››› Færger til Alicante\nMeget centralt beliggende færgeterminaler samt andre køjer nær akvariet og World Trade Center giver en kort gåtur til byens centrum. Da Barcelona er fuld af højdepunkter, som du skal passe på dine fødder for, anbefales det at bruge de blå havnebusser til at komme til centrum. Rundturstransport tilbydes til priser mellem seks og otte euro. Hvis du vil udforske byen på egen hånd, skal du bestille billetter på forhånd. Disse gør det muligt at passere de lange køer. ››› Færger til Barcelona\nValencia har et meget omfattende havneområde. De store afstande tillader ikke en gåtur til byens centrum. Bytransport og overførsler fra rederiet tager gæsterne der og tilbage for seks til tolv euro og stopper på et centralt sted. Busser kører også til bystranden, som ligger knap to kilometer væk, hvilket gør det let at nyde en svømmetur og hygge sig. ››› Færger til Valencia\nMalaga havn er rummelig med plads til flere skibe af denne størrelse. Der er et par butikker, barer og restauranter langs molen – gåturen til byens centrum skal stadig ikke undervurderes. Udover byens shuttlebusser og rederi kører et lille turisttog billigt til den gamle bydel.\nHvis du vil svømme, kan du dog nå den smukke sandstrand efter 300 meter uden at have behov for busbus. ››› Færger til Malaga\nHavnen i Napoli ligger overfor Castel Nuovo og er derfor meget central. Du kan gå til den gamle bydel. Shuttle busser er overflødige, og taxaer er tilgængelige for komfortable gæster. Napoli er vidunderligt at udforske til fods. En rackbane, bygget i 1928, kører også mellem den gamle bydel og Vomero -distriktet. Der er et slot der, som byder på fantastisk udsigt over byens centrum og vulkanen. ››› Færger til Napoli\nI Palermo er færgelejerne tæt på byens centrum – der er ikke behov for shuttlebusser eller andre overførsler her. Efter fortøjning kan den gamle bydel, katedralen og Norman -paladset besøges uden at vente. Især ved terminalen i havnen skal du passe på lommetyve, der kan lide at rode med mængden af ankommende turister. ››› Færger til Palermo\nRom ligger 80 kilometer fra havet, og derfor kaldes byen Civitavecchia som havn. Som følge af disse omstændigheder kaster skibene ikke af tidligt om aftenen, som det normalt er tilfældet, men forbliver på plads i en længere periode.\nDer er shuttlebusser til den første vej fra skibet til togstationen i Civitavecchia. Du bør forlade dette for enden af molen og gå til togstationen for at tage toget til Roms hovedbanegård. Dette er den billigste og hurtigste måde at nå den hellige by på. Går du alene, bør du købe en kombineret billet. Dette gælder så for lokal offentlig transport i Rom samt regionaltoget til og fra Rom. ››› Færger til Civitavecchia\nOlbias færgeterminal er meget moderne og centralt bygget. Cirka to kilometer fra byens centrum kan du gå eller alternativt bruge shuttlebusserne. De kører hvert tiende minut og stopper i centrum på rådhuset. Der er også et turistinformationskontor, der leverer kort og informationsmateriale. Derfra går et billigt lille tog, som du kan få et indledende overblik over. ››› Færger til Olbia\nPå Korsika ligger havnen i hovedstaden Ajaccio. Terminalen er centralt placeret. På knap ti minutter kan du gå til nogle smukke strande og byens centrum. Transfere har brug for det Ajaccio ikke, men taxaer er let tilgængelige på havnen. ››› Færger til Korsika\nPassagerstationen er på Kreta / Grækenland i hovedstaden Heraklion og er meget rummelig. Men da skibene normalt stopper tæt på byen, kan du gå til byens centrum på ti minutter. Gule linjer markerer ruten til bymidten fra havnekajen. Shuttle -busser er unødvendige, offentlige busser og taxaer kører, når det er nødvendigt. ››› Færger til Kreta\nDen moderne færgeterminal i Marmaris i Tyrkiet ligger tre kilometer fra byens centrum. Turen derhen kan varmt anbefales, da du vil støde på mange smukke butikker og promenader og også få et godt første indtryk af den tyrkiske storby. ››› Færger til Marmaris\nEfter 120 års byggeri er Peterskirken den ultimative af alle kirker i kristenheden og besøges af 20.000 mennesker hver dag. Så snart du træder på det, strammer det din ånde med entusiasme. Du vil stå i ærefrygt og beundre dette mesterværk af arkitektur. Du vil aldrig blive så imponeret af en kirke igen. Tag størrelsen, maleriet, konstruktionen og den enorme højde ind, og køb en billet til at bestige taget på Peterskirken.\nSagrada Familia blev skabt af den bizarre kunstner og arkitekt Antoni Gaudi. Bygningen er stadig ufærdig i dag, da Gaudi blev dræbt i en trafikulykke i 1926. Hver sten, der bruges her, er lavet i hånden. Efter afslutningen vil Sagrada Familia have 18 tårne, hvoraf det højeste vil være det højeste kirketårn i verden på 170 meter. Bizart og farverigt, sådan ser Sagrada Familia også ud indefra. Du bør tage nok tid til at besøge, der er meget at opdage.\nEtna vulkan på Sicilien\nPå 3352 meter er Etna den største stadig aktive vulkan i Europa og er et besøg værd når som helst på året. Der er et skiområde i det vulkanske område, og stolelifte går til en af de mellemliggende stationer. Du kan kun bestige Etna -bjerget i rolige faser, når en bjergguide tager dig til kanten af krateret. Hvis der meddeles små udbrud, er kraterområdet tabubelagt, og du kan maksimalt nå 2500 til 2700 meter.\nDen gamle by Pompeji blev som bekendt ødelagt af det kolossale vulkanudbrud på Vesuv. Alle mennesker døde, og byen blev begravet under lag af aske og pimpsten, mange meter tyk. Disse udgravninger er så fascinerende, at du bestemt ikke bør gå glip af denne strandudflugt. På grund af vind, vejr og andre ydre påvirkninger er udgravningerne desværre ikke for evigt.\nAmfiteater i Cagliari på Sardinien\nAmfiteatret i byen Cagliari blev bygget direkte ind i en sprække og bruges nu kun til sightseeing. I mellemtiden blev den igen frigivet til offentlige arrangementer. Den tids konstruktionsmetode er imponerende, hvor sådanne store strukturer blev skabt med de enkleste midler, nogle gange uden værktøjer.\nRuinerne af Kartago i Tunesien er et af landets højdepunkter. Byen blev fuldstændig ødelagt af romerne. Besøg resterne af Romerriget og vandreture i Hannibals fodspor kan kombineres med en udforskning af hovedstaden Tunis kombineres. På denne måde har du besøgt kultur og modernitet på en dag og samtidig et UNESCO World Heritage Site.\nMiddelhaveture, der foretager en omvej til Det Røde Hav, tilbyder de berømte Giza -pyramider som en udflugt til kysten. Med en alder på omkring 4500 år er de blandt de ældste vidundere i verden og er absolut værd at se. Gravene vil imponere dig meget og bringe dig tættere på landets kultur.\nStrandferien i Kairo tilbyder dig et farverigt potpourri af historie, kultur samt landet og dets folk. Besøg Saladin Citadel, som er fuldstændig bevaret, og Muhammad Ali -moskeen. Talrige museer og moskeer vil inspirere dig kulturelt. Det farverige Chan el-Chalili-marked får dit shoppinghjerte til at banke hurtigere. Overalt lugter du af krydderier, te, vandrør og mange souvenirs til dem, der blev hjemme, du kan købe her.\nKnossos er det vigtigste arkæologiske sted på Kreta. Hun er fra landet Grækenland er blevet tildelt European Seal of Cultural Heritage. Hele komplekset blev omfattende udgravet og restaureret for mange penge. Som et resultat kræver det ikke meget fantasi, men forklarer snarere det arkæologiske sted på en meget forståelig måde, når du besøger det.\nDen længste kløft i Europa på 13 kilometer tilbydes kun, når du rejser i sommermånederne. Det er kun åbent fra maj til oktober. Du kan tage på vandreture i kløften. Talrige kilder til drikkevand, sikkerhedsvagter, toiletter og skraldekurve er placeret langs vandreruten. Vandreturen er imponerende med sin varierede flora og fauna, især i de tidlige morgentimer.\nHvilke rederier tilbyder middelhavsfærger?\nMiddelhavsfærger drives af mange store rederier som f.eks Moby Lines , Tirrenia , GNV , Corsica færger , Korsika Linea og mange flere.\nHvad er klimaet i Middelhavet?\nMiddelhavsklimaet er mildt og middelhavsområdet. Somrene byder normalt på mere end 300 timers sol med meget lidt nedbør og ekstremt behagelige temperaturer. I vintermånederne skinner solen meget sjældnere. Regnbyger forekommer oftere, selvom der aldrig er lange regntider.\nHvilket tøj skal jeg tage med mig?\nEn blanding af alle tøjstilarter anbefales til en ferie ved Middelhavet. Selvom det vil være meget varmt på land i sommermånederne mellem maj og oktober, kan det blive lidt køligere på øverste dæk på grund af vinden fra skibet, især i aftentimerne. Hvis du også blev solskoldet i løbet af dagen, afkøler kroppen denne overophedning, og du bliver alligevel kold endnu hurtigere. Udover luftigt sommertøj bør du også pakke et par tynde jakker. Der bør aldrig mangle en paraply i din bagage. Robuste, slidte og komfortable sko er afgørende for udflugter i kysten i Middelhavet. Byer som Rom har meget at opdage, så du vil gå meget.\nEr en middelhavsrejse med en baby eller et lille barn mulig og anbefalet?\nEn tur til Middelhavet med en baby eller et lille barn er helt sikker og let. Hver af de besøgte byer har et veludviklet sundhedssystem, og der er altid en tysktalende læge om bord. Der er også en sygehus for nødsituationer. Derudover tilbyder rederier som AIDA, Costa eller Mein Schiff et sofistikeret børneprogram, så de små passagerer ikke kan kede sig. Nødvendigt tilbehør til babyer og småbørn kan bestilles på forhånd og lejes under hele rejsen. Disse inkluderer sengeskinner, babyalarmer, badekar, potter, toiletbeslag og selvfølgelig buggies. De indbyggede restauranter og barer varmer babymaden op. Børnestole er naturligvis tilgængelige i restauranterne om bord.\nHvilke kystudflugter anbefales i Middelhavet?\nStrandudflugterne, der er rundt Spanien , Italien , Frankrig og de andre Middelhavslande er alle værd at se. Der er passende tilbud til enhver smag. Dette skal hjælpe dig med at vælge det, der interesserer dig, og ikke blive på skibet, når det ligger for anker. I Middelhavsområdet grænser det op til absolut affald for ikke at se på de spændende metropoler.\nKan jeg selv organisere ture i Middelhavet?\nBlandt de kaldte havne er der nogle, der er så centrale, at selv at organisere udflugter ikke er et problem. Få er derimod mere komplicerede med hensyn til placering og transport. En guidet tur kan bestemt anbefales i disse.\nPalma, Palermo og Barcelona er eksempler på byer, som du kan udforske på egen hånd. Der kan du nå alle seværdigheder til fods, og bortset fra Sagrada Familia har du ikke lange ventetider før et besøg. Derudover er højdepunkterne tæt sammen og er forsynet med baggrundsinformation af lydguider.\nValencia er derimod svært at udforske selv. Der bør du bestille en guidet kystudflugt for at se alt vigtigt. Det samme gælder udgravningerne i Grækenland og historiske steder ved Det Røde Hav.\nEr svulmen meget stærk i Middelhavet?\nDønningen i Middelhavet er ikke særlig stærk under normale vejrforhold. På dage med mere vind kan det svinge lidt, hvorved kabinen også bestemmer havtilstandens styrke. Hytter placeret midtskibe er mindre modtagelige for at svulme på grund af skibsstabilisatorerne der er og er derfor et godt tip, hvis du har en følsom mave. I vintermånederne kan tordenvejr eller regn forekomme oftere end om sommeren. Der er dog normalt ingen store bølger eller stærke strømme.\nHar jeg brug for et pas eller er et identitetskort tilstrækkeligt til Middelhavsrejsen?\nEt identitetskort, der stadig skal være gyldigt, er tilstrækkeligt til de destinationer, der henvender sig til på en middelhavstur. Et gyldigt pas og et midlertidigt identitetskort eller pas accepteres også.\nSammenfattende er Middelhavet som destination for din næste ferie en absolut afbalanceret, varieret destination. De smukke drømmestrande langs de spanske og græske øer giver dig fred og afslapning. Krystalklart vand lader din sjæl dingle efter du har nydt de typiske lækkerier. Dit sind er udfordret i de betagende byer, der næppe kunne være mere forskelligartede. Ud over moderniteten i Palma eller Barcelona møder du den antikke by Rom, udgravninger i Grækenland og et fuldt kulturelt program i det østlige Middelhav. De franske destinationer inviterer dig til at slentre og nyde. Det er ikke for ingenting, at krydstogter til Middelhavet er blandt de mest populære – for hver generation.\nMiddelhavsfærger: opdag drømmestrande, historie og spændende metropoler Oplevelser & rejsebeskrivelser


DXC er klar til Folkemødet\nNews Article -- June 09, 2017\nÅrets største politiske festival slår dørene op i Allinge på Bornholm d. 15-18 juni. DXC er klar til at tage del i samfundsdebatten.\nSammen med IT-branchen inviterer DXC til debat på Folkemødet, hvor der sættes fokus på information-teknologiens udvikling og betydning for det danske samfund. DXC står i spidsen for hele 3 debatter på IT-branchens IT-parat skib – og du er velkommen!\nHvad er de menneskelige konsekvenser for arbejdsmarkedet, når maskinerne træffer beslutningerne?\nRobotter har for længst overtaget en række opgaver i industrien. Når Kunstig Intelligens, Robotics og Machine Learning holder deres indtog i andre brancher overtager computere traditionelt sikre og vellønnede jobs inden for f.eks. sagsbehandling, journalistik, revision og jura. Inden for journalistikken kan robotterne allerede nu kodes til at skrive korte kampreferater baseret på oplysninger om chancer og mål m.m. Inden for jura kan skøder nu udarbejdes af robotter. Samme billede vil vi kunne se i den offentlige sektor, hvor afstanden til robotafgørelser på udvalgte myndighedsområder kan være kort. Hvad er det for et arbejdsmarked, vi får, når mennesker erstattes af maskiner? Og hvilke udfordringer får vi, når maskinerne ikke blot udfører trivielt arbejde for os, men optræder som intelligente væsener, der træffer beslutninger på vores vegne? Hvad er de moralske, sikkerhedsmæssige og ikke mindst menneskelige konsekvenser? Deltag i debatten om, hvad vi gør, når robotterne kommer.\nDag: 15. juni 17:30 - 18:30\nSted: H12 IT-Paratskib - Bådpladser\nDen Digitale udvikling går stærkt. Hvilke kompetencer er der brug for? Og kan erhvervslivet bidrage?\nDen digitale udvikling går utroligt stærkt. Snart er alle vores ejendele digitalt forbundet, 3D print giver nye produktionsmuligheder og kognitiv læring vil sætte nye standarder. Danmark mangler allerede i dag 3.000 IT-specialister, og ca. hver tredje IT-virksomhed melder, at de har opgivet at besætte stillinger. Nye rapporter peger på, at vi bør opprioritere IT-området og uddanne flere IT-specialister, der kan omsætte de nye teknologier til konkrete løsninger. Hvis Danmark skal bevare sin konkurrenceevne, kan vi ikke bare forlade os på standardsystemer og kompetencer udefra. Herfra tårner spørgsmålene sig op: Ved vi, hvilke kompetencer der reelt er brug for på kort og lang sigt? Hvordan gør vi IT-faget mere populært? Hvordan bliver IT de flittige pigers foretrukne karrierevalg? Hvordan kan erhvervslivet bidrage til denne udvikling? I denne debat sætter vi fokus på både problem og løsning vha. deltagere fra relevante parter – politikere, uddannelsesinstitutioner samt erhvervsfolk.\nEnergidata og sensorer kan opspore tidlig demens. Er det fremskridt eller generende overvågning?\nKom med til denne sundhedspolitiske debat.\nDag: 17. juni 10:30 - 11:30\nSted: H12 IT-Paratskib – Bådpladser\nLæs mere om Folkemødet og alle arrangementer her.


Matematik B - VUC Storstrøm\nMatematik B er et fag der udstyrer én med nyttige færdigheder i dagligdagen og i samfundet samt træner logisk tænkning. Desuden er faget adgangskrav til mange uddannelser, såvel natur- som samfundsfaglige, hvor matematisk sprog og matematiske modeller ofte indgår som redskab.\nMatematik B bygger videre på matematik C, men der lægges mere vægt på matematisk tankegang, herunder bevisteknik.\nKursets indhold er opdelt i otte moduler, som hver afsluttes med udarbejdelse af skriftlige opgavesæt. De fleste af sættene består af en samling regne/problemløsningsopgaver, men enkelte består i udarbejdelse af en rapport om et projekt- eller emneforløb.\nMatematik B afsluttes med en skriftlig og en mundtlig eksamen. Til skriftlig eksamen har man fire timer til at løse et opgavesæt der består af to dele. Den første del skal besvares uden hjælpemidler og afleveres efter den første time. Efter yderligere tre timer, hvor alle hjælpemidler må benyttes, afleveres anden del. Til mundtlig eksamen har man 30 minutters forberedelsestid efterfulgt af 30 minutters redegørelse for et teoretisk emne. Spørgsmålene til mundtlig eksamen vil blive offentliggjort i god tid inden prøven.\nca. 35 timer\nRegression & vækst monotoniforhold\nI alt 260 ca. 250 timer


Apartment Mimice 5251b i Mimice til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nApartment Mimice 5251bMimice, Mimice, Kroatien - Se på kortApartment Mimice 5251bSe flere billederSe flere billederSe alle 24 billeder\nMere om Apartment Mimice 5251b\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Apartment Mimice 5251b et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Mimice. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. Nyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Mimice. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Alle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Apartment Mimice 5251b er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Mimice.


C-LOG, M.ID – Documentation Manager\nIdégrundlaget er opstået på baggrund af C-LOG’s løbende dialog med rederier, crew-agencies, udstyrsproducenter, skoler, træningspartnere og søfartsstyrelser, der har efterspurgt digitalisering og transformationen fra nuværende papirbaseret dokumentation for den søfarendes kompetence og kapacitet. Der er behov for en fælles digital platform der danner grundlag for en ny digital standard for udstedelse og registrering af certifikater og øvrig dokumentation. Projektet udvikles i tæt samarbejde med flere interessenter på tværs af den maritime industri.\nProjektets overordnede formål er at udvikle og pionerer en ny fælles digital standard og omkringliggende services for registrering, udstedelse og håndtering af dokumentation herunder; certifikater, beviser og log for søfarendes kompetence og kapacitet – her nærmere defineret:\n1. Skab fælles-procesunderstøttende platformsmoduler og services der gør det sikkert at tilgå og verificere dokumentation med høj integritet.\n2. Muliggør effektiv inter-organisatorisk koordinering og planlægning ved at facilitere sikker adgang til den søfarendes dokumentation, hvor fokus og ressourcer skifter fra compliance til udvikling af kompetence og kapacitet.\n#1: Connect – DLM-M-ID (integrationsmodul)\nOpen source integrationsmodul der muliggør integration til DC platformen og DLM-M.ID applikationerne som pivotal hub for dataflow på tværs af centrale (eksisterende) systemer, fra rederi, crewing, søfartsstyrelse, uddannelse og træning.\n#2: DLM – Documentation lifecycle manager\nApplikation til understøttelse af den fulde livscyklus for dokumentation. herunder registrering og udstedelse af dokumentation som certifikater, beviser og log. Services inkluderer bl.a. certifikatdesigner og versionskontrol – der skaber fleksibilitet vedi standarden og muliggør personalisering af certifikatet og justering af sikkerhedselementer.\nApplikationer og services er baseret på C-LOGs eksisterende blockchain og AI understøttende DC platform.\n– En effektiv koordinering og dataudveksling ved udstedelsen af dokumentation for søfarendes kompetence og kapacitet.\n– Integration og link dokumentation med sikker ID-verifikation på den søfarende under træningsforløbet og ved udstedelse af dokumentationen (i form certifikat proof-log).\n– Automatisering af processen regulativ compliance assessment (audit og kontrol), for hhv. rederi, og havnemyndighed, ved bl.a. at understøtte EU’s maritime single window (eManifest – SafeSeaNet) ved port of call proces.\n– Effektivisering og automatisering af tværgående processer mellem rederi, træning/ uddannelses og søfartsstyrelse specifikt i forbindelse med bl.a. planlægning og koordinering af søfarendes kompetence- og kapacitetsudvikling\n– Forhøjet sikkerhed og transparens specifikt for ID-KYC (know-your-customer) compliance.\n– Vi forventer, at projektet vil spare den maritime industri både tid og ressourcer forbundet med udstedelse, og registrering af dokumentation for den søfarendes kapacitet og kompetence.\nM.ID Documentation Manager


Evaluering af skolers brug af sorghandleplaner - PDF\nEvaluering af skolers brug af sorghandleplaner\nDownload "Evaluering af skolers brug af sorghandleplaner"\n1 Evaluering af skolers brug af sorghandleplaner Maria Elisabeth Hartmann Kræftens Bekæmpelse Projekt OmSorg\n2 Af projektmedarbejder, antropolog Maria Elisabeth Hartmann Grafisk tilrettelæggelse: Helle Træholt Wang Kræftens Bekæmpelse 2014 Patientstøtte & Lokal Indsats Projekt OmSorg Strandboulevarden København Ø Telefon Omslag og tryk: KLS Grafisk Hus A/S ISBN: Rapporten kan rekvireres ved henvendelse til Kræftens Bekæmpelse Projekt OmSorg Copyright 2014 Kræftens Bekæmpelse. Alle rettigheder forbeholdes. Stor tak til lærere og ledere på de syv skoler, der har deltaget i interviewundersøgelsen, til de lærere, der stillede op til telefoninterviewet og de skoleledere, der har besvaret spørgeskemaundersøgelsen. Tak til gode kollegaer i Kræftens Bekæmpelse, der har bidraget til evalueringen: Frederik Kyhn Bøge, Charlotte Taarnhøj Dahlstrøm, Annemarie Dencker, Anne Krarup Friis, Julie Giese, Didde Høeg, Henriette von Irgens-Berg, Anne Mette Tranberg Kejs, Lise Heiner Schmidt og Anette Thorsmark. Evalueringen er udført i perioden fra marts til december 2013.\n3 Indhold RAPPORTENS OPBYGNING OG LÆSEVEJLEDNING... 5 FORORD... 7 KAPITEL 1: INDLEDNING... 9 KAPITEL 2: KONKLUSION KAPITEL 3: ANBEFALINGER KAPITEL 4: RESULTATER Del I: Baggrund for skolernes brug af sorghandleplanerne Del II: Skolernes brug af sorghandleplanerne Del III: Skolernes brug af sorghandleplanen i forløbet efter en krise KAPITEL 5: EVALUERINGSMODEL OG -METODER LITTERATUR Bilag 1. Analyse af succeskriterier Bilag 2. Interviewguide skoleleder Bilag 3. Interviewguide lærer Bilag 4. Spørgeskema... 75\n5 Rapportens opbygning og læsevejledning Denne rapport udgør en evaluering af danske skolers brug af sorghandleplaner i Rapporten er struktureret, så du kan vælge at få et overordnet kendskab til evalueringen ved at læse de kommende sider, hvor evalueringens forord, indledning, konklusion og samlede anbefalinger er præsenterede. Det anbefales alle at læse rapportens indledning for at forstå baggrunden for og formålet med evalueringen. Hvis du ønsker en større forståelse af skolernes brug af sorghandleplanerne, kan du læse Kapitel 4: Resultater. Første del af resultaterne skaber et afsæt for at forstå skolernes brug af sorghandleplanerne ved bl.a. at beskrive andelen af skoler med en sorghandleplan og forskellige typer af sorghandleplaner. Anden del af kapitlet sætter fokus på, hvornår og hvordan skolerne bruger sorghandleplanerne. Tredje og sidste del af resultatpræsentationen viser, hvordan skolerne bruger sorghandleplanerne i tiden efter en krisesituation og diskuterer, hvilke udfordringer der er i den sammenhæng. I slutningen af hver af de tre dele af kapitlet er der en opsamling, der kort præsenterer de overordnede pointer. Kapitel 5: Evalueringsmodel og -metoder beskriver evalueringens forløb, de valgte metoder samt refleksioner over typer af data og databegrænsninger. Denne del afsluttes med etiske refleksioner over metodevalg. I bilag 1 findes en samlet oversigt over resultaterne for succeskriterierne for skolernes brug af sorghandleplanen. Bilag 2 og 3 udgør spørgeguides fra de kvalitative interviews og bilag 4 er det samlede spørgeskema. Anonymisering Alle skoler og ansatte er anonymiserede i rapporten. De er blevet tildelt pseudonymer, og hvor yderligere anonymisering har været nødvendigt for at undgå genkendelse, er forskellige oplysninger om de ansatte blevet ændret. 5\n7 Forord I Danmark oplever børn under 18 år hvert år, at deres far eller mor bliver indlagt med en alvorlig sygdom og ca børn mister hvert år en forælder. De fleste af disse børn bruger fem ud af ugens syv dage i skolen, og det er derfor vigtigt, at skolen kan håndtere børns sorg i forbindelse med alvorlig sygdom og dødsfald. Projekt OmSorg i Kræftens Bekæmpelse har siden 1995 arbejdet for at ruste skoler til at håndtere krise og sorg hos børn. I 1998 udgav Projekt OmSorg et idékatalog, der skulle inspirere skoler til at udvikle og implementere egne sorghandleplaner. Formålet var at give skolerne nogle fælles retningslinjer for, hvordan de skal handle, når et barn oplever krise i familien eller mister en nærtstående. Langt de fleste skoler har en sorghandleplan og bruger den, når de oplever dødsfald Denne evaluering viser, at 93 % af de danske grundskoler (98 % af folkeskolerne og 80 % af privatskolerne) har en sorghandleplan. Og skolerne bruger i høj grad deres sorghandleplaner, når de oplever dødsfald blandt elever og forældre. Faktisk har hele 76 % af skolerne brugt deres sorghandleplan inden for de sidste fem år. De skoler, der ikke har brugt deres sorghandleplan, forklarer det næsten udelukkende med, at de ikke har oplevet dødsfald. Sorghandleplanen opleves i høj grad som en støtte for skolens ansatte Evalueringen viser, at skolerne oplever sorghandleplanen som en støtte. Fx angiver 98 % af skolelederne, der har brugt skolens sorghandleplan, at handleplanen er et brugbart redskab, og de ansatte beskriver sorghandleplanen som en vejledning, der kan give ro og anvise retning i ofte kaotiske situationer. En udfordring for skolerne at bruge sorghandleplanen til sygdom og skilsmisse Men der er plads til forbedringer. Resultaterne indikerer, at skolerne ikke bruger deres sorghandleplan i samme systematiske grad ved alvorlig sygdom og skilsmisse, som ved dødsfald. Projekt OmSorg vil fremadrettet have fokus på at motivere skolerne til at bruge sorghandleplanerne også i dette arbejde. Ansatte i skolerne skal have viden om sorgens fortsatte betydning Evalueringen viser desuden, at skolerne har vanskeligt ved at holde fokus på sorg i tiden efter en krise. Det er vigtigt, at ansatte i skolen får viden om, at sorg er en langvarig proces, og at de ansatte får konkrete redskaber til at 7\n8 støtte børn i sorg over tid. Evalueringen peger på, at skolerne kan styrke indsatsen ved at have en fast tovholder på sorghandleplanen, der kan vejlede sine kollegaer i arbejdet med elever i sorg. Positive resultater, der skal bruges til at udvikle nyt tiltag Samlet set er det positivt, at skolerne i den grad har taget sorghandleplanerne til sig og bruger dem til at støtte børn i sorg. For forsat at udvikle støtten til skoler i arbejdet med sorghandleplanerne har Projekt OmSorg i samarbejde med Egmont Fonden igangsat et ph.d.-projekt, der inddrager børnenes perspektiver på indholdet af sorghandleplanerne. Sammen med denne evaluerings resultater skal projektet bidrage til en udvikling af et opdateret idékatalog til skolerne. København, marts 2014 Per Bøge, Projektchef Projekt OmSorg Kræftens Bekæmpelse Maria Hartmann, Projektmedarbejder Projekt OmSorg Kræftens Bekæmpelse 8\n9 Kapitel 1: Indledning Evalueringens baggrund Evaluering af skolers brug af sorghandleplaner Projekt OmSorg, under Kræftens Bekæmpelse, udgav i 1998 hæftet OmSorghandleplan. Et idékatalog for skolens møde med børn i sorg, der skulle inspirere skoler til at udvikle og implementere egne sorghandleplaner. Baggrunden for tiltaget var et ønske om, at alle børn, der oplevede sorg eller tab, skulle få hjælp i skolen. Herudover var det et ønske, at lærerne skulle føle sig kompetente til at handle omsorgsfuldt, og at skolens ansatte skulle betragte det som et fælles ansvar på skolen at hjælpe børnene frem for, at ansvaret hvilede på en enkelt lærer. I 1997 havde ca. 4 % af landets skoler en sorghandleplan, i skrivende stund i 2013 er andelen 93 %. Projekt OmSorg ved derfor, at langt de fleste skoler har en sorghandleplan, men ønsker viden om, hvordan handleplanerne omsættes til handling på skolerne, og hvordan handleplanerne støtter skolerne i arbejdet med at drage omsorg for børn i sorg. Dette med henblik på, at Projekt OmSorg kan iværksætte yderligere tiltag, der kan støtte skolernes brug af sorghandleplanerne som en del af deres omsorgsarbejde for børn i sorg 1. Ordforklaring En sorghandleplan er en skriftlig vejledning til skolens medarbejdere, der beskriver, hvordan de kan handle i krisetilfælde, primært i forhold til elevers, forældres og medarbejderes dødsfald. En kvantitativ undersøgelse af folkeskolelæreres brug af sorghandleplaner indikerer, at handleplanernes særlige styrke er som redskab til den umiddelbare handling efter et tab eller livskrise, men at opmærksomheden på det enkelte barn svinder hen, når skolens hverdag indfinder sig (Lytje 2012:98). Samme tendenser viser en tidligere påbegyndt evaluering af sorghandleplanerne (Madsen 2008). Et særligt fokus i nærværende evaluering er i forlængelse heraf, hvordan handleplanerne bruges i det langsigtede arbejde med at drage omsorg for børn i sorg. 1 Rapporten fokuserer primært på sorg som følge af dødsfald, men beskriver også sorg i forbindelse med livstruende sygdom og anden livskrise. Der veksles mellem at skrive børn og elever. 9\n10 Formål med evalueringen Evalueringen har to primære formål: 1. At undersøge, hvordan ledere og lærere på grundskoler i Danmark bruger skolens sorghandleplan med særligt fokus på brugen af sorghandleplanen til at håndtere sorg i den længerevarende tid efter en krise a. Herunder om sorghandleplanerne bruges i tråd med Projekt OmSorgs hensigt 2. At vurdere, hvordan Projekt OmSorg kan udvikle deres støtte til skolerne i brugen af sorghandleplanerne Succeskriterier for skolernes brug af sorghandleplanen For at kunne vurdere om brugen af sorghandleplanerne på skolerne opfylder de ønsker, Projekt OmSorg har hertil, er der i forbindelse med evalueringen blevet udviklet en række succeskriterier for skolernes brug af sorghandleplanerne. De succeskriterier, som har vist sig mest relevante for skolernes brug af sorghandleplanerne og hvor datamaterialet har den største udsigelseskraft vil fremgå undervejs i præsentationen af resultaterne 2. Ordforklaring I denne evaluering bruges krise til at beskrive situationen lige omkring et dødsfald. Sorg henviser til de følelser og reaktioner, der kan komme i forbindelse med en krise ofte i den efterfølgende tid. Målgruppe Evalueringens målgruppe er dels grundskoler i Danmark med henblik på at formidle redskaber til at udvikle, hvordan skolerne fremadrettet kan bruge deres sorghandleplaner. Dels er målgruppen Projekt OmSorg med henblik på at indarbejde resultater og anbefalinger i fremtidig strategi for indsatsen over for skolers brug af sorghandleplaner. Evalueringens metoder og datamaterialer Evalueringen baserer sig på datamateriale, der er indsamlet i maj-oktober 2013 ved hjælp af kvalitative og kvantitative metoder. 2 Rapporten fokuserer primært på sorg som følge af dødsfald, men beskriver også sorg i forbindelse med livstruende sygdom og anden livskrise. Der veksles mellem at skrive børn og elever. 10\n11 For at få indblik i indholdet af skolernes sorghandleplaner er 45 skolers sorghandleplaner indledningsvist blevet læst og analyseret. Herudover er der udført interviews med tolv lærere og syv ledere på syv forskellige folkeskoler for at få viden om, hvordan skolerne bruger deres sorghandleplan, og hvordan de ansatte oplever brugen af den. Det er suppleret med en spørgeskemaundersøgelse med 297 skoleledere med det formål at få viden om, hvilke skoler, der har en sorghandleplan, hvor meget og i hvilken forbindelse skolerne bruger sorghandleplanen samt hvordan lederne vurderer sorghandleplanen som en støtte. Spørgeskemaundersøgelsen er en repræsentativ stikprøve af alle Danmarks grundskoler, hvilket vil sige, at skolerne i undersøgelsen er repræsentative i forhold til størrelse, region og type (privat/folkeskole). Evalueringens anbefalinger er udarbejdet fra resultaterne fra det samlede datamaterialet. Udvalgte anbefalinger er blevet diskuteret og vurderet i et internetmøde med tre lærere og et telefoninterview med en lærer for at søge at sikre deres relevans og realisérbarhed. Metoderne og deres kvalitet er uddybende beskrevet i kapitel 5. Teoretisk forståelse af sorghandleplanerne og deres brug Den kvalitative analyse af sorghandleplanerne og deres brug finder sted inden for et interaktionistisk perspektiv. Det vil sige, at forståelsen af sorghandleplanerne er, at de er dokumenter, der får betydning, når de bruges af de ansatte (Mik-Meyer 2005:195). Deres betydning kan ikke løsrives fra de sociale processer, som de er blevet skabt i og heller ikke af de processer, hvori de bruges. Sorghandleplanerne kan skabe en ramme for handling, men det er først i de ansattes brug af handleplanerne, at deres betydning kan vurderes. Skolernes sorghandleplaner kan betragtes som en hensigtserklæring om, hvad skolen ønsker og har som mål, at der skal ske i de beskrevne situationer. De er en tekstlig forankring af beslutninger, der er blevet vedtaget. Selvom der kan have været strid om beslutninger, så fremgår uenighederne ikke i dokumentet. Her bliver uenighederne udglattet, hvilket dog ikke må forveksles med, at det i praksis forstås entydig eller bruges ensartet (jf. Mik- Meyer 2005: 197). 11\n12 Evalueringsspørgsmålet er, hvordan de ansatte bruger sorghandleplanen. Spørgsmålet lægger op til, at det er de ansatte, der handler med handleplanen. En anden vinkel, som også er relevant i denne sammenhæng, er, hvad sorghandleplanen gør ved og med de ansatte. Sorghandleplanen kan fx være med til at skabe en bestemt forståelse af sorg og gøre, at nogle reaktioner bliver synlige, og at andre fremstår mindre vigtige. Det er to forskellige, men kongruente, måder at forstå sorghandleplanens rolle på skolen. Begge danner ramme for resultaterne. 12\n13 Kapitel 2: Konklusion Evaluering af skolers brug af sorghandleplaner Dette kapitel vil præsentere rapportens overordnede konklusioner. De fleste skoler har en sorghandleplan og bruger den i tilfælde af dødsfald Der er 93 % af de adspurgte skoler i evalueringens spørgeskemaundersøgelse, der har en sorghandleplan. Det fordeler sig ved, at 80 % af privatskolerne og 98 % af folkeskolerne har en sorghandleplan. Af de skoler, der har en sorghandleplan, har 76 % brugt handleplanen inden for de sidste fem år. De skoler, der ikke har brugt deres sorghandleplan, forklarer det næsten udelukkende med, at der ikke har været tilfælde af dødsfald. Evalueringen angiver derfor, at skolerne bruger deres sorghandleplaner i forbindelse med elev- og forældredødsfald. Sorghandleplanen opleves i høj grad som en støtte Der er 98 % af de ledere, der har brugt skolens sorghandleplan, der vurderer den som et brugbart redskab. Både ledere og lærere oplever, at sorghandleplanen er en hjælp, der kan give ro og retning i krisesituationer. I og lige omkring et dødsfald bruges sorghandleplanen ofte som en form for tjekliste, der guider de ansatte igennem krisen. Sorghandleplanen kan tage et moralsk ansvar fra den enkeltes skuldre, når beslutningerne om, hvordan der skal handles er indlejret i sorghandleplanen og repræsenterer fællesskabets vejledninger. Derudover kan sorghandleplanen være med til at få de ansatte til at bryde deres berøringsangst i specifikke situationer. Lærerne og lederne fremhæver, at det er vigtigt at tage udgangspunkt i den konkrete situation og barnet i samspil med sorghandleplanens vejledninger. Sorghandleplanen bruges ikke systematisk i forbindelse med sygdom og skilsmisse Sorghandleplanerne bruges ikke systematisk i forbindelse med alvorlig sygdom og skilsmisse. Kun 7 % af skolerne har brugt den i forbindelse med alvorlig sygdom sammenlignet med, at 72 % har inkluderet beskrivelser af, hvad der skal gøres i forbindelse med alvorlig sygdom i deres sorghandleplan. I tilfælde med skilsmisse har kun 3 % af skolerne brugt sorghandleplanen, selvom 53 % af sorghandleplanerne indeholder beskrivelser af skilsmisse. Interviewene med lærere og ledere peger på, at motivationen for at bruge sorghandleplanen oftest er, at de ansatte oplever at stå i en usædvanlig situation, der får dem til at være på gyngende grund. Det, oplever de ansatte, at dødsfald er. Skilsmisse og delvist sygdom opfattes nærmere som en normal hverdagssituation, hvor de ansatte ikke har samme behov for et konkret redskab som støtte. 13\n14 Forudsætninger for en aktiv brug af sorghandleplanen De ansatte oplever, at der er åbne og private forældre, hvor de åbne betragtes som nemmere at være i dialog med end de private i forbindelse med kriser. Forældres manglende information til skolen om livsændringer i hjemmet kan udfordre de ansattes brug af sorghandleplanen. Herudover er det vigtigt, at ledelsen tager ansvar for skolens håndtering af krisesituationer ved selv at handle efter sorghandleplanens vejledninger og anerkende sine medarbejderes indsats. Det giver en mere koordineret og systematiseret indsats, og medarbejderne oplever sig i højere grad støttet i deres arbejde. Skolerne gennemgår ikke sorghandleplanerne jævnligt Evalueringens resultater viser, at skolerne ikke gennemgår deres sorghandleplaner jævnligt. Det kan vise sig problematisk, da nye erfaringer fra brugen af sorghandleplanerne således ikke bliver indføjet og nemt kan gå tabt. Mange af skolerne har heller ikke præsenteret sorghandleplanen i et medarbejderforum, siden den blev lavet, hvilket kan medføre, at lærerne ikke får kendskab til og ejerskab over sorghandleplanen. Det er vigtigt, at sorghandleplanen bliver gennemgået jævnligt for at sikre dens fortsatte forankring. En udfordring for ledere og lærere at bruge sorghandleplanen i tiden efter en krise Sorghandleplanernes særlige styrke er i krisesituationer, der ofte er præget er kaos og usikkerhed. Når hverdagen i skolerne indfinder sig igen, har sorghandleplanen ikke samme forpligtende status, som ved fx dødsfald. Mange sorghandleplaner har ikke inkluderet grundige beskrivelser af sorg eller hvad skolen kan gøre på længere sigt. De sorgteorier, der beskrives i sorghandleplanerne, er næsten udelukkende baseret på faseteorier, der illustrerer sorg som en fastlagt rute med en forventelig afslutning, hvilket nyere forskning gør op med. Evalueringen viser, at der er mange forskellige forståelser af sorg blandt lærerne også forståelser, der læner sig op af faseteorierne. Mange af lærerne oplever desuden at mangle konkrete måder, hvorved de kan støtte det efterladte barn i sorg. Evalueringen peger på, at der er behov for tiltag, der kan supplere en skriftlig sorghandleplan for at sikre, at lærerne kender til, husker på og har redskaber til at håndtere sorgens fortsatte betydning for eleven. 14\n15 Kapitel 3: Anbefalinger Dette kapitel har til formål at skabe et enkelt overblik over anbefalingerne til hhv. skoler og Projekt OmSorg. Du kan finde en uddybende beskrivelse af anbefalingerne i Kapitel 4: Resultater, hvor de enkelte anbefalinger står i sammenhæng med den analytiske pointe, som de udspringer fra. Anbefalingerne er skabt på baggrund af evalueringens samlede resultater. På baggrund af evalueringens resultater anbefales det skolerne: Forsøg at forpligte forældre til at informere skolen i tilfælde af kritiske forandringer i hjemmet Ledelsen skal tage ansvar for brugen af sorghandleplanen Hav en fast tovholder, der har lov til at følge op på de øvrige ansattes arbejde i forbindelse med børn i sorg Gennemgå sorghandleplanen én gang om året Inkludér en vidensdel i sorghandleplanen adskilt fra handlingsvejledningen Teksten i sorghandleplanen skal indeholde konkrete handlingsvejledninger, være utvetydig og baseret på fælles beslutninger På baggrund af evalueringens resultater anbefales det Projekt OmSorg: Målret formidling om udvikling og implementering af en sorghandleplan til privatskoler Udform elektronisk materiale med fokus på, hvordan skoler kan arbejde videre med deres sorghandleplaner Lav målrettet kommunikation og formidling om sorgens fortsatte betydning Vis konkrete måder, hvorved lærerne kan støtte børn i sorg i det længerevarende forløb efter en krise Udsend nyhedsbrev til en udvalgt kontaktperson på skolerne to gange om året for at motivere skolerne til at gennemgå deres sorghandleplaner Overvej, hvordan skolerne kan motiveres til at bruge sorghandleplanen i forbindelse med alvorlig sygdom og skilsmisse Støt skolerne i arbejdet med at få en fast tovholder ved at konkretisere tovholderens rolle og omkostninger 15\n17 Kapitel 4: Resultater Evaluering af skolers brug af sorghandleplaner I denne del af rapporten vil evalueringens resultater blive præsenteret. 1. Den første del af resultaterne vil beskrive sorghandleplanernes baggrund, udbredelse, udformning og forankring på skolerne, hvilket skaber et grundlag for at forstå skolernes brug af sorghandleplanerne. 2. Anden del af resultaterne vil snævre ind på den egentlige brug af sorghandleplanerne: Hvad motiverer de ansatte til at bruge handleplanen, hvordan oplever de brugen af sorghandleplanen og hvad gør sorghandleplanen ved de ansattes handlemuligheder? 3. I tredje del vil fokus rette sig mod skolernes brug af sorghandleplanerne på længere sigt og beskrive hvilken rolle sorghandleplanen spiller, når krise bliver til hverdag på skolen. Evalueringens anbefalinger står i tekstbokse i løbet af kapitlet. De anbefalinger, der er rettet mod skoler, står i en grøn boks. De, der er rettet mod Projekt OmSorg, står i en rød boks. I optakt til hver af de tre dele vil en fortælling baseret på nogle af de individuelle interviews blive præsenteret i en lilla tekstboks. De er eksempler på ansattes brug af sorghandleplanen og er med til at besvare spørgsmålet om, hvordan handleplanerne bliver brugt. Formålet er at give et billede af, hvordan en sorghandleplan kan få forskellige betydninger i forskellige sammenhænge og eksemplerne vil fungere som referencerammer for den videre analyse. 17\n18 FORTÆLLING 1: AT BRUGE SORGHANDLEPLANEN UDEN AT LÆSE DEN Det er mandag morgen. Læreren Susanne bliver ringet op, mens hun er på skolen. Det er Lucas mor, der fortæller, at Lucas bror er død. Susanne går straks ind på lærerværelset. Hun ved, at der i sorghandleplanen står, at der er et sorgbord, som skal tages i brug. Da det blev vedtaget som en del af handleplanen, var det til debat ikke alle var begejstrede for idéen. Derfor husker hun det tydeligt, selvom hun ikke læser i sorghandleplanen i situationen. Susanne tager fat i sin kollega Karen, som hjælper hende med at slå bordet op, sætte lys på og købe de blomster, der skal stå på bordet. Sorgbordet viser sig at være godt, fordi det hjælper mange af de små elever til at sætte ord på deres tanker. For Susanne er det også en måde at vise familien respekt. Til morgensang informerer skolelederen alle børnene om, hvad der er sket. Senere samler de sig i klasserne, og Susanne taler med sin klasse om det. Lucas er ikke selv i skole og kommer først en måneds tid senere. Susanne er ærgerlig over, at Lucas aldrig får set, at sorgbordet er oppe, men hun regner med, at nogle af børnene har fortalt ham om det. Han er nemlig højt oppe i hierarkiet, én de andre kan lide. Susanne synes, det er svært, at der går så lang tid, før han kommer i skole igen. Klassekammeraterne vil gerne se ham, og han får ikke mærket, hvor meget de tænker på ham den første tid. Da Lucas kommer tilbage, siger Susanne til Lucas, at han bare kan komme til hende, hvis han har brug for det. Ellers taler de lidt om det i håndarbejde, når det falder naturligt. Efter nogle måneder slutter skoleåret, og Lucas skal videre på en anden skole. Susanne regner med, at familien selv har orienteret om dødsfaldet på den nye skole. Hun synes, at forløbet er gået godt; det er gledet stille og roligt. Hun læser ikke i sorghandleplanen på noget tidspunkt i forløbet. 18\n19 Del I: Baggrund for skolernes brug af sorghandleplanerne - Denne del af resultaterne skaber et fundament for at forstå skolernes brug af sorghandleplanerne. 19\n20 Baggrund for skolernes brug af sorghandleplanerne Formålet med denne del af kapitlet er at etablere et udgangspunkt for at forstå skolernes brug af sorghandleplanerne. Indledningsvist vil Projekt OmSorgs idékatalog blive skitseret for at vise udgangspunktet for skolernes udvikling af egne sorghandleplaner. Det vil herefter blive opridset, hvor mange og hvilke typer af skoler, der har en sorghandleplan og forskellige kategorier af skolernes sorghandleplaner vil blive beskrevet. Det giver et indblik i, hvilket udgangspunkt lærerne har, når de bruger sorghandleplanerne til at handle ud fra i forbindelse med krise og sorg. Ved at vise, hvordan sorghandleplanerne er blevet udviklet, implementeret og gennemgået på skolerne, vil sorghandleplanernes forankring på skolerne blive diskuteret. Herefter vil det skitseres, hvordan forældrene kan skabe forskellige forudsætninger for, hvordan de ansatte kan handle i krisesituationer. Afslutningsvis vil pointerne fra denne del af resultaterne kort opridses. Sorghandleplanernes udgangspunkt: Projekt OmSorgs idékatalog For at give et indblik i udgangspunktet for skolernes arbejde med at udvikle deres egne sorghandleplaner vil følgende afsnit være en kort analyse af Projekt OmSorgs idékatalog (Bøge et al. 1998). Projekt OmSorgs idékatalog har fokus på udviklingen af en sorghandleplan Projekt OmSorg udgav i 1998 et idékatalog til skoler for at inspirere dem til at lave deres egne sorghandleplaner. Formålet var at give skolerne et redskab til at håndtere sorg og krise hos børn. Idékataloget er et oplæg til, hvordan skolerne kan udvikle deres egne sorghandleplaner ved fx at planlægge en pædagogisk dag. I idékataloget er der eksempler på gruppearbejde og forslag til, hvad en sorghandleplan kan indeholde, fx hvordan akutte situationer Idékataloget søger primært at inspirere skolerne til at udforme egne sorghandleplaner skal håndteres og hvordan man kan arbejde med tab og sorg i klasserne. Idékataloget søger primært at inspirere skolerne til at udforme egne sorghandleplaner ved på forskellig vis at forklare og vise, hvad en sorghandleplan kan, og hvordan den kan udformes. Idékataloget bærer præg af at være udformet i en tid, hvor der ikke fandtes sorghandleplaner på skolerne. 20\n21 Anbefaling til OmSorg: Udform elektronisk materiale med fokus på, hvordan skoler kan arbejde videre med deres sorghandleplaner Der er behov for materialer, der kan vise, hvordan skolerne kan arbejde videre med deres sorghandleplaner, snarere end opfordre skolerne til at udforme en handleplan. Materialerne kunne tænkes udformet både i hard copy-udgave og elektronisk, så det understøtter skolernes udbredte brug af smartboards, ipads og informationssøgning på Internettet. Andel af skoler med en sorghandleplan i 2013 Projekt OmSorgs idékatalog og arbejdet for at få skoler til selv at udforme sorghandleplaner har haft gennemslagskraft. Evalueringen viser, at ud af samtlige adspurgte 297 skoler i spørgeskemaundersøgelsen har 93 % en skriftlig sorghandleplan. Der er forskel på udbredelsen, når vi 93 % af skolerne har en handleplan ser på hhv. folkeskoler og privatskoler. Der finder vi, at 98 % af folkeskolerne har en sorghandleplan sammenlignet med 80 % af privatskolerne. De skoler, der ikke har en sorghandleplan, mener, de kan klare sig uden De 7 % af de adspurgte skoler, der ikke har en handleplan, svarer primært, at de klarer sig uden en plan i tilfælde af dødsfald eller, at de ikke finder det relevant at have en sorghandleplan. En af skolelederne forklarer eksempelvis, at de som en lille skole finder det mere relevant tage udgangspunkt i den konkrete situation og udarbejde en individuel plan. Anbefaling til OmSorg: Målret formidling om udvikling og implementering af en sorghandleplan til privatskoler Eftersom 20 % af privatskolerne ikke har en sorghandleplan, kan det overvejes at målrette råd og vejledning om fælles udvikling og implementering til privatskoler. Det vil være en fordel at formidle de gode erfaringer med at have en sorghandleplan. I den forbindelse er det værd at tage med i betragtning, at antallet af elever i privatskoler, særligt i de fem største byer, er steget de seneste år (Internetkilde 1). 21\n22 Karakteristik af skolernes sorghandleplaner Som beskrevet har langt de fleste skoler en sorghandleplan. Evalueringen viser dog, at der er stor variation i indholdet og omfanget af skolernes sorghandleplaner, hvilket giver forskellige udgangspunkter for, hvordan handleplanerne kan guide lærerne, når de skal bruge dem i situationer med sorg eller krise. En analyse af 45 sorghandleplaner viser, at de kan opdeles i fire typer: ugrundig, grundig, meget grundig og uden for kategori. Kategorisering af 45 sorghandleplaner 10 ugrundige Ingen konkrete vejledninger Handlingsvejledningerne er primært ansvarsfordelende Ingen beskrivelse af sorgreaktion eller følelser Ingen er konkrete omkring opfølgning efter krisen Tre fremstår som arbejdspapirer/råskitser De ugrundige er mellem 1 og 7 sider. 21 grundige Stor intern forskellighed, men alle med et eller flere indholdsområder, der er grundige De, hvis handleanvisende element ikke er grundigt, har en grundig argumentation eller stort fokus på følelsesmæssige aspekter Der er et overtal af planerne, der vægter handlingsvejledningerne De grundige er mellem 5 og 14 sider. 11 meget grundige De indeholder konkrete eksempler Handlingsvejledningerne er gennemarbejdede og detaljerede Alle har sorgreaktioner/følelser med Henviser til andet materiale, såsom fagbøger Nævner mange aktører, fx skolepsykologer; tænker i netværk De meget grundige er mellem sider. Tre uden for kategori Én er rettet mod forældrene frem for mod skolen og personalet Én er stort set ikke er handleanvisende, men har fokus på læring og følelser og har som eksplicit formål at skabe en bevidstliggørelse Én er en hensigtserklæring om at lave en sorghandleplan uden, at der foreligger en egentlig handleplan 22\n23 Skolernes sorghandleplaner er primært handlingsanvisende Af de 45 læste handleplaner har alle, på nær tre, et handlingsanvisende aspekt. Det er oftest inddelt i punktform og kan karakteriseres ved at bestå af anvisninger for: Hvad, der skal/kan gøres i forbindelse med en krise Hvem, der gør hvad i forbindelse med en krise Hvem, der skal give og modtage hvilke informationer i forbindelse med en krise Hvordan et dødsfald skal markeres (flag på halv stang, mindehøjtidelighed eller andet) De fleste af sorghandleplanerne er dog ikke ret konkrete i deres vejledninger. Det gælder særligt de ugrundige sorghandleplaner, men også i en vis udstrækning de grundige. Der står fx i en handleplan: Klasselæreren sørger for, at eleven mærker, skolen tager sig af situationen, men ikke, hvordan klasselæreren kan sørge for det. Et andet eksempel er en handleplan, hvor der i forbindelse med en elevs død, står: Det er vigtigt i klassen at finde en god balance mellem at mindes og at dyrke. Det uddybes hverken, hvad der skal hhv. mindes og dyrkes eller hvad begreberne indebærer. Da begreberne ikke har entydige betydninger, kan en sådan formulering medføre meget forskellige handlinger. Særligt, hvis sorghandleplanen ikke jævnligt bliver gennemgået blandt de ansatte eller ikke bliver brugt som dialogredskab i situationen. Et eksempel på et højere konkrethedsniveau er en skole, der i sorghandleplanen skriver i forbindelse med, hvis en elev mister en af sine nærmeste: Den, der får henvendelsen, skal finde ud af: - Hvad er der sket? - Hvornår skete det? - Hvordan er det sket? - Er jeres børn orienterede? - Kan de tale om det? De fleste af sorghandleplanerne er ikke konkrete i deres vejledninger I dette tilfælde får læseren flere konkrete vejledninger at handle efter, og sorghandleplanen kan i højere grad stå alene, hvis der ikke er mulighed for kollegial- eller ledelsesmæssig sparring. Det vil senere i rapporten beskrives, hvad mangelfulde vejledninger i sorghandleplanen kan have af betydning for brugen af sorghandleplanen. 23


Med 'Produktfeed' kan du lynhurtigt trække produkter fra din webshop ind i dit nyhedsbrev og på minutter lave, hvad der ellers let kan tage timer. Før du kan tage dit produktfeed i brug, skal du have et feed i din webshop. Hvis ikke du allerede har et produktfeed, fra fx Google Shopping eller Pricerunner, så er det noget din it-udvikler kan hjælpe dig med. Hvis du har et feed, så skal du blot mappe dine produkter. For at tage dit feed i brug, skal du bruge en indholdstemplate - enten en af Heyloyalty's stadardtemplates, eller en du selv designer.\nDenne guide indeholder: Sådan opretter du et produktfeed, integration med Heyloyalty, mapping, produktfeed templates, indsæt produkter i nyhedsbrev med produktfeed, Redigér i indholdet af dine produkter og avanceret søgning.\nDu kan i vores videoguide se, hvordan du opsætter dit produktfeed i Heyloyalty.\nNår du opsætter din e-mail i Heyloyalty kan du helt enkelt trække en blok med 'Produktfeed' ind i mailen, det sted, hvor du ønsker dine webshopprodukter vist.\nDu kan nu søge i produkterne i webshoppen ud fra navn, pris o.l. samt trække dem ind i nyhedsbrevet med drag-and-drop.\nSamtidig kan du vælge, hvordan de skal vises med overskrift, billeder, pris, beskrivelse, rabat eller hvad du ellers finder passende.\nFor at dette kan fungere, så kræver det blot, at der er opsat et produktfeed på din webshop.\nI det følgende forklarer vi, hvordan et produktfeed kan sættes op.\nSådan opretter du et produktfeed\nFor at overføre produktdata fra din webshop til andre systemer, som f.eks. Heyloyalty, skal du oprette et produktfeed.\nMed produktfeed mener vi en samlet oversigt over produkter og deres egenskaber fra din webshop i XML- eller JSON-format.\nHvor mange og hvilke produktdata du ønsker overført, bestemmer du selv ud fra, hvad der passer bedst til dine produkter. Typisk omfatter det navn, pris, beskrivelse og link til billede.\nDette produktfeed bliver samlet i et endpoint/en URL, som Heyloyalty bruger.\nHvis du ikke allerede har et tilgængeligt produktfeed fra eksempelvis Raptor (Vær opmærksom på ændrede metatags), så skal du have din webansvarlige til at udvikle det.\nHer vises et enkelt eksempel på, hvordan et produktfeed kan bygges op i XML. Hver enkel produktinformation/attribut skrives ind mellem de beskrivende tags, og så fortsætter listen alt efter, hvor mange produkter du vil have i dit produktfeed.\n<Productname>sprintersko Gel Air 3000</Productname>\n<Description>Dejlige, hurtige sko med stødabsorberende gel</Description>\nDit feed skal som minimum indeholde følgende (parentes er navnet i ovenstående eksempel):\nFelt navn (product)\nSale price (Price)\nVi anbefaler, at de billeder, der linkes til, er i 1:1 format i bredden og højden (fx 600x600px eller 500x500px) og i JPG format. Vi anbefaler dette, da det hjælper til et strømlinet udtryk i dit nyhedsbrev.\nIntegration med Heyloyalty\nNår du har dit produktfeed klar, kan du nu nemt integrere det i Heyloyalty.\nI Heyloyalty finder du Produktfeed under fanen ’Integration’.\nUd for Produktfeed klikker du på ’Redigér’, og du bliver så præsenteret for følgende vindue:\nSom det er forklaret i infoboksen, navngiver du dit produktfeed, indsætter URL’en til dit produktfeed og klikker på fluebenet for at godkende.\nListe: Du kan vælge om dette produktfeed skal være tilgængeligt på alle lister eller kun tilgængeligt på én specifik liste. Hvis du ikke vælger noget, vil produktfeed kunne vælge på samtlige lister.\nDette er nyttigt, hvis du har flere lande eller måske flere webshops knyttet til én Heyloyalty konto.\nNB: Hvis du skifter liste efter at have valgt produkter vil de oprindelige produkter blive i dit nyhedsbrev.\nDit produktfeed er nu registreret, og ud for URL’en kan du se, hvornår det sidst er blevet opdateret i Heyloyalty.\nOpdatering af produktfeed\nProduktfeedet opdateres automatisk hver nat 00.00 UTC (kl. 1.00 dansk tid) i Heyloyalty, men du kan også opdatere det manuelt ved at klikke på opdatér-symbolet, som ses på billedet nedenfor.\nFeedet kan være utilgængeligt i nogle sekunder eller få minutter imens det bliver opdateret. Perioden, hvor feedet er utilgængeligt, afhænger af datamængden, som skal opdateres.\nNår du har sat din mail op med produkter via produktfeed, så opdateres produkterne i den pågældende kampagne ikke inden udsendelse.\nI øjeblikket henter Heyloyalty produktdata ind, i det øjeblik du trækker et produkt over i din kampagne. Hvis mailen sendes dagen efter, så vil eventuelle ændringer i pris m.v. i dit produktfeed ikke komme med\nHvis det derfor drejer sig om produkter, der kan ændre pris m.v. inden udsendelse, så anbefaler vi, at du opdaterer dit produktfeed, og sætter dine ønskede produkter ind i nyhedsbrevet kort før udsendelse.\nFor at fuldføre dataintegrationen mellem dit produktfeed og Heyloyalty skal du ’mappe’ dine produktdata, så Heyloyalty kan gengive dem i det rigtige format.\nMapping er, kort sagt, at du fortæller, hvad dine produktattributter hedder i det tilhørende produktfeed, ud for hvad Heyloyalty kalder de samme attributter.\nProduktattributtens navn er det, der står inden for <>-klammerne i eksemplet med XML-produktfeedet.\nBilledet nedenfor viser, hvordan attributter fra produktfeed-eksemplet fra punkt 1 mappes op imod Heyloyaltys synonymer for samme data.\nDu udfylder felterne ud fra den data, du ønsker at knytte til hver enkelt produkt. Heyloyalty har felter til de mest almindelige attributter, men ønsker du at tilknytte yderligere datatyper, kan du benytte customfelterne nederst i mapping:\nPå den måde kan Heyloyalty tolke de data, der ligger i dit produktfeed.\nHusk at klikke ’Gem’\nIndentation/indryk i produktfeed'et\nHvis du har flere indryk (også kaldet indentation) i dit produktfeed, skal du tilføje lidt i din mapping.\nNedenfor ser du et eksempel på flere indrykninger.\nIndryk på det enkelte produkt\nI ovenstående eksempel er billedstien (imageurl) blevet rykket ind flere gange. For at omgås dette skal du tilføje information til din mapping.\nVed Json feed\nVed json feeds kan du tilføje "image.images.0.url" (hvis vi tager udgangspunt i ovenstående eksempel). I dette tilføje vil vores produktfeed funktion søge efter: "image", dernæst første element i dette indryk (dette er repræsenteret af et 0) og dernæst søge efter "url".\nHar du flere billeder med samme indrykningsstruktur og navngivning, kan du benytte "image.1.url", til at indikere at nu skal den søge efter næste instans.\nI dette tilfælde svarer "0" til at være første gang den finder et eksempel, "1" til at være anden gang, "2" til tredje gang og så videre.\nVed XML feed\nVed et XML feed kan du tilføje "image/images/url" (hvis vi tager udgangspunt i ovenstående eksempel). I dette tilfældevil vores produktfeed funktion søge efter første instans hvor "image/images/url" findes og benytte dette resultat som link\nHar du flere billeder med samme indrykningsstruktur og navngivning, kan du benytte "image/images/url", til at indikere at nu skal den søge efter næste instans.\nI dette tilfælde svarer "1" til at være første gang den finder et eksempel, "2" til at være anden gang, "3" til tredje gang og så videre.\nDu kan læse mere om strukturen på XML feeds her: https://www.w3schools.com/xml/xpath_syntax.asp\nIndryk på hovedelement (JSON feed)\n"Name": "Blå skjorte fra Heyloyalty"\nI ovenstående eksempel har du 2 indryk inden dine produktinformationer. I sådan et tilfælde skal du i feltnavn tilføje de 2 overordnede feltnavne.\nI eksemplet ovenover er dette "productinfo" og "items". Når dette indsættes skal det tilføjes lige som andre indryk (indentations) i et json feed: productinfo.items.\nHar du brug for et andet design eller supplerende informationer til dine feeds/produktvisninger, er det muligt at lave din helt personlige template direkte i Heyloyalty. Dette er muligt via menupunktet ’Template’, men kan også styles, når du indsætter produkter i maildesigneren på step 2.\nPersonlige skabeloner/’custom templates’ kræver, ligesom opsætning og integration af produktfeeds, visse tekniske forudsætninger. Derfor tilbyder vi opsætning samt sparring om indhold og design gennem vores tætte samarbejdspartner Loyalitetsbureauet.\nIndsæt produkter i nyhedsbrev med produktfeed\nHvor du før skulle overføre et billede, skrive overskrift, beskrivelse, pris og førpris osv. i flere celler, så søger du blot efter dit ønskede produkt. Heyloyalty finder produktet via dit produktfeed og henter det direkte ind i dit nyhedsbrev i din ønskede template.\nPå step 2 i kampagneoprettelsen under ’Vælg tabeller’ trækker du 'Produktfeed' ind i nyhedsbrevet. Et nyt vindue åbner, hvor du kan søge og indsætte dine produkter. Se eksemplet nedenfor:\nVælg det antal produkter (1-4), du vil vise pr. række i dit nyhedsbrev.\nVælg hvilket produktfeed, produkterne skal hentes fra.\nVælg din ønskede template. Skal det være Heyloyaltys standardskabelon eller en customtemplate efter dine ønsker. Brug endelig de tilgængelige templates.\nDu kan i styling indsætte CSS kodning for at style den yderste wrapper. Wrapperen er det design/HTML-kode, der ligger omkring produkterne.\nI feltet ’Find produkter’ kan du frit søge efter de produkter, der ligger i dit produktfeed. Der søges efter alt indhold fra produktnavn, produktbeskrivelse mv.\nRedigér i indholdet af dine produkter\nNår du har fundet de produkter, du ønsker i dit produktfeed, kan du redigere i indholdet af produkterne. Det gør du ved at klikke på fanen 'Indhold' øverst i venstre hjørne. Når du redigerer i indholdet, redigerer du i produktinformationerne i Heyloyalty - du redigerer ikke i produktinformationerne på din webshop.\nNår du har klikket i på 'Indhold', har du nu mulighed for at redigerer i indholdet på dine produkter i produktfeedet. De produkter, du har valgt skal være i dit produktfeed, er nu listet til venstre i vinduet. Du vælger, hvilket produkt du vil redigere indholdet i, ved at klikke på produkttitlen. I billeder ovenfor blev der valgt, "Biotherm Homme Auapower Kit", Tom Robinn Fire-Guard Conditioning Shave Gel" og "Beardbrand Urban Garden Skjeggvask (250 ml). Hvilket er de produkttitler, man kan vælge mellem under 'Indhold'\nUd fra de data, du har valgt at mappe dit produktfeed ud fra, kan du nu redigere i indholdet. I eksemplet kan der redigeres i produktnavn, billede url, url, beskrivelse, udsalgspris og original pris. Husk at du redigere kun i produktinformationen i Heyloyalty - ikke i produktinformationen i din webshop.\nOBS: Når du ændrer i produktinformationen, vil denne ændring overskrive den originale produktinformation. Det vil sige, at ændringen bliver gemt i Heyloyaltys system, hvilket betyder, at hvis du ændrer produktprisen fra 440 kr. til 400 kr. vil produktet fremover fremstå til prisen 400 kr.\nNu er det muligt at præcisere dine produkter ud fra kriterier, du udvælger. Det giver dig en bedre mulighed for at ramme dine modtagere med netop de produkter, der er relevante for dem. Det kan du gøre ved at klikke på 'Aktiver "Avanceret Søgning"'. Når du klikker på boksen, kommer der en notifikationsboks. Når du laver en avanceret søgning, bliver fanen 'Indhold' fjernet fra indstillingsmulighederne øverst i vinduet.\nNedenstående notifikationsboks gør du opmærksom på, at en eventuelt søgning på produkter vil slette det, du har skrevet, i feltet.\nFørst skal vælge, hvilket felt du vil sortere efter. Her vælger du ud fra titlen på de felter, du har mappet din produktfeed efter.\nDernæst skal du i visning af produkterne angive, om sorteringen skal være stigende eller faldende.\nEfterfølgende kan du yderligere præcisere, hvilke produkter der skal fremgå i produktfeedet ved at vælge et eller flere felter, hvor produkterne bliver vist ud fra et bestemt kriterie. Først skal du vælge et felt.\nSå skal du vælge, afhængigt af hvilket felt du har valgt, hvad der skal præcisere din søgning. Hvis du eksempelvis har valgt 'beskrivelse' kan du vælge, at beskrivelsen skal indeholde et bestemt ord.\nHvis du har valgt 'Produkt Id' kan du vælge et minimum for den nummeriske værdi, et er lig med, et max eller vælge to værdier, hvor den nummeriske værdi skal være mellem.\nHandlingen afhænger altså af, hvilket felt du vælger en handling ud fra. Hvis feltet har en nummerisk værdi, får du 4 valgmuligheder. Hvis feltet indeholder tekst, får du 1 valgmulighed.


Sjove gaveideer der sætter gang i enhver fest - Avisen.dk\nSjove gaveideer der sætter gang i enhver fest\n25. august 2020 20:43\nStår du og skal til en fødselsdagsfest eller anden fest, hvor der skal gives gave til? Men mangler du inspiration til selve gave? Så er du kommet til det rette sted. Særligt hvis du har en sjov gave i tankerne, som skal kunne sætte gang i smil og grin hos modtageren såvel som gæsterne. Læs med her og find inspiration til dit sjove gavekøb.\nSexlegetøj er en klassiker\nEn af de helt klassiske gaver, når det kommer til sjove gaver, er sexlegetøjet. Ved at give dette, er du helt sikker på en reaktion med røde, flove kinder og folk, der griner. Dildoer er særligt en af de ting, der bliver købt mest som sjove gaver til festen - både til mænd og kvinder. Vælger du at give sexlegetøj, er det dog en god ide at sætte et byttemærke på. Det er ikke alle, der har lyst til at beholde den, selvom de synes, at det er en sjov gave. Desuden er det en god ide at overveje inden købet, om modtageren rent faktisk vil finde det sjovt. Det er nemlig ikke alle, der synes, at sexlegetøj er noget, der skal pakkes op blandt venner og familie.\nSpil til festen sætter godt gang i den\nNoget andet du kan give af sjove gaver, er et spil, der kan spilles til festen. Dette vil helt sikkert sætte gang i selskabet. Sådan en gave er særligt et hit, hvis modtageren er en af dem, der bare elsker at spille, uanset om det er Ludo, Hint eller Flip Cup.\nDet kan hurtigt gå galt med spil til fester - særligt hvis der er alkohol. Derfor kan det være en god ide at lave en lille tømmermændspakke, der følger med til gaven med cola, panodiler og chip i.\nEn personlig, men sjov gave\nHvis du gerne vil give en personlig gave, der også er sjov, kan du gå i gang med at finde alle de fjollede billeder, du har af personen og de mennesker omkring ham eller hende og lave en fotobog ud af det. Her er det også en god ide at knytte en lille kommentar til hvert billede, hvor der står, hvor billedet er taget og til hvad. Dette er både noget, der kan grines meget over, men også grædes af glæde over. Minder er noget af det bedste, du kan give i gave, uanset om det er minder om gamle ting eller minder der skal skabes.


Stærk ungdomselite rykker: Nu venter DM og medaljechancer ved Nordisk Mesterskab - TÖLT Magasinet\nStærk ungdomselite rykker: Nu venter DM og medaljechancer ved Nordisk Mesterskab\nFoto: Privat, Christina Johansen m.fl.\nForside › Sport & Træning › Stærk ungdomselite rykker: Nu venter DM og medaljechancer ved Nordisk Mesterskab\nUngdomseliten har holdt den sidste træningssamling inden DM i juli. Ved Kjarnis Kr. Himmelfartsstævne blev der trænet finaler. Nu venter DM og udtagelsen til Nordisk Mesterskab, hvor Danmark spås meget gode medaljechancer i junior-og ungrytterklasserne.\nI vinter startede et nyt og ambitiøst program for ungdomseliten i Danmark, hvis mål er at sikre en positiv udvikling og tilgang af særdeles konkurrencedygtige danske ekvipager. Nu har programmets elitegruppe med omkring 30 deltagere været samlet tre gange. Næste samling er under DM i Herning juli, hvor der også skal udtages et landshold til Nordisk Mesterskab i Finland.\nTÖLT har talt med Dina Rosenberg Asmussen, formand for eliteudvalget i Dansk Islandshesteforening og Christina Løwe Johansen, der er tovholder for sportsrytterne og instruktør på ungdomselitesamlingerne.\nHvordan går det de unge ryttere lige nu?\n– Vi oplever, at både de unge og forældrene er glade for tiltaget med ungdomselitesamlinger. Det er fantastisk at se, hvordan rytterne rykker sig, føler sig mere og mere trygge, lærer de andre unge at kende og finder sammenhold i det, der egentlig er en enmandssport.\n– De giver udtryk for, at det er fedt at være på et hold med andre eliteryttere. Efter det seneste stævne, hvor det handlede om finaleridning, er de bare klar!\n– Jeg ser, hvordan de unge giver sparring til hinanden på en anden måde. De føler sig mere trygge ved hinanden og ved en stævnesituation, og de har fået en masse brugbar viden om at klargøre og dygtiggøre sig selv og deres heste til udtagelser og finaler.\n– Elitesamlingerne er tilrettelagt som et kontinuerligt forløb for, at de skal kunne præstere og ride på højeste niveau. Under den første samling arbejdede vi med at sætte realistiske mål både mentalt og fysisk. Anden samling handlede om at ride udtagelser. Være klar, varme op, ride ind i collecting ring, levere en god udtagelse og ride af.\nI har lige været samlet til Kjarnis WRL-stævne på Sjælland. Hvordan gik det?\n– Ved den tredje samling var finaleridning i fokus. Det foregik til Kjarnistævnet på Guldsmedegården, hvor der var junior- og ungrytterfinaler i alle A-klasserne. De unge overværede desuden finaler, hvor Julie Christiansen (erfaren landsholdsrytter og verdensmester i T2) kommenterede, og bagefter var der teori i rytterstuen.\n– Sportsdommer Marie Louise Christiansen tog dem med til udstyrskontrol, hvor de var med til at tjekke hestene og fik en masse god viden. Nu ved de præcis, hvordan man er ”fit to compete” med egne heste, og hvad man kan gøre for at komme godt igennem udstyrskontrollen. Der var fokus på den gode tone og forståelsen af, at det er i alles interesse, at heste og ryttere er så fitte og klar som muligt – også i finalesituationen.\n– Jeg vil også sige, at der er meget på spil for flere af dem, så der har været en del fokus på det mentale, som er vigtigt. Rytterne kan være meget usikre i den alder, selv om de er enormt dygtige.\n– Til Kjarnistævnet kørte de unges finaler hele søndagen, hvor både juniorer og ungryttere red med. Mange af dommerne var henne for at give input og gode råd, inden de skulle ride finaler, og dommerne gav udtryk for, at de kunne se, hvordan de unge tog tingene til sig til under finalerne. Det er dejligt, at vi har dommerne med på idéen om at have fokus på de unge.\n– Til langt de fleste stævner er det ikke muligt med særskilte finaler for juniorer og ungryttere, for de konkurrerer som regel mod seniorrytterne. Det kan godt give udfordringer, for det er slet ikke det samme, når man rider flere på banen, som man gør i en finale, som når man rider en udtagelse alene. Vi har faktisk tidligere haft unge, der aldrig har prøvet det, før de kommer til DM, hvor der er finaler for juniorer og ungryttere. Derfor håber vi, at der fremover kommer flere stævner med finaler for de unge.\n– Det er mega fedt, at stævnet hos Kjarni lavede plads til finaler for juniorer og unge. Gruppen føler sig nu betydeligt mere tryg ved fx DM. De står også stærkere i forhold til at skulle ride på landsholdet.\n– Det er for øvrigt vigtigt at sige, at elitegruppen både er for sport og gæðingakeppni. Ved anden samling stod Eyvindur Hrannar Gunnarsson for undervisning og teori omkring gæðingakeppni. Vi har forsøgt at lave en samlet gruppe, og det kan vi se giver venskaber og sparring på kryds og tværs. Nogle af gæðingakeppnirytterne valgte fx at komme eller deltage i sportsstævnet.\n– Efter NM slutter året, og så starter vi op igen og sigter mod VM 2023 i Holland. Deltagerne i elitegruppen skal have redet udtagelser til de krav, der er sat for at komme med i elitegruppen. Jeg oplever de høje pointkrav som en motivationsfaktor. For nogle af de meget resultatorienterede kan det godt virke stressende, men mange af de unge er utroligt udviklingsorienterede, og når man rider på det her plan, går man også efter resultater.\n– I elitesammenhæng er der en gruppe ungryttere, som bliver seniorer til næste år. Det ser vi i eliteudvalget som en ny opgave – at få integreret de nye seniorer på 21-22 år i elitegruppen med de voksne og meget erfarne ryttere. Det kan være en skræmmende overgang, men vi planlægger at tage fat på det og være med til at skabe et godt netværk blandt de unge seniorer.\n– Vi ved godt, at ungdomselitegruppen også kan være et svært sted at være, for det handler i bund og grund om at være bedst. Men man skal også kunne være social og en god holdkammerat, der udviser godt sportsmanship og horsemanship. Det taler vi meget om, og de unge er gode til det. De håndterer det flot og kommer med konstruktive evalueringer. Hvis en konkurrence ikke går så godt, får de noget ud af det. De rejser sig igen og kommer videre. – Og så er de rigtig gode til at sige tillykke til hinanden, når andre får et godt resultat.\n– Vi ser også, at de på kryds og tværs af landet blander sig og skaber venskaber. Fx var der mange jyder der tog til Sjælland til Kjarnis stævne pga. finalerne, ligesom vi så at mange fra Sjælland tog turen med hest til samlingen på Birkegården i Jylland selv om det er meget langt at køre for de unge ryttere.\n– Ja, vi hører, at nogle siger, at pointkravene til at være med i elitegruppen er høje. Men det skal de også være. Det er toppen af poppen.\n– Der er mange gode talenthold rundt omkring i landet, hvor man kan arbejde sig op til et meget målrettet forum som elitegruppen. Det er ikke et hold for alle, men det er et hold for dem, som virkelig vil og har ambitioner. I øvrigt blev kravene til elitegruppen for ungryttere og juniorer sat ned sidste år.\nDer er Nordisk Mesterskab i august. Har vores unge ryttere medaljechancer?\n– Ja! Jeg er sikker på, at vi har rigtig gode medaljechancer.\n– Vi følger selvfølgelig med i, hvad de unge i de andre lande får af karakterer og resultater, og vi kan se, at danskerne ligger meget stærkt. Hvis de præsterer deres bedste, kan vi sagtens slå de andre. Det er en lang tur til Finland, og selvfølgelig tager man af sted for at få en medalje med hjem. Der er ingen tvivl om, at de danske unge og juniorer har udviklet sig godt. Vi ser meget god ridning i Danmark, og vi er kommet op på et rigtigt højt niveau.\nSe resultaterne fra Kjarnis Kr. Himmelfartsstævne 2022 her.\nHvornår er man junior- eller ungrytter?\nMan er junior fra 12-15 år.\nUngryttere eller youngriders er 16-21 år.\nSponsorater er en nødvendighed\nUngdomselitesamlingerne er i øvrigt finansieret udelukkende af sponsorpenge. Julie Sandlau, Thomas Rørvang, Lis Lysholm /Stald Lysjolm og Kjarni Islandshesteklub har indtil nu sponseret elitesamlingerne\nHvad er kravene til ungdomselite?\nSport – Ungdoms Elite\nUngryttere: 16 til 21 år\nT.1 T.2 4.1 5.1 PP1 P2 P1 C4 C5\n6,70 6,90 6,70 6,60 6,30 u.8,00 sek.* u.24,00 sek.* 6,900 6,500\nSport – Junior Elite\nJuniorryttere: 12 til 15 år.\nT.1 T.2 4.1 5.1 PP1 P2 P1\n6,30 6,30 6,30 5,50 5,50 u.8,70 sek.* u.25,00 sek.*\n*Kvalifikation i P1 og P2, der kan opnås til et DRL-stævne med elektronisk tidtagning.\nKvalifikationskrav til Gæðingakeppni Elitegrupper\nAdgangskrav: Opnået point eller højere end beskrevet ovenfor. Skal være redet til DRL-stævne eller ved udenlandsk stævne med tilsvarende status.\n(Alder 22 år +) B-flokk (GDB)\n(Alder 22 år +) Ungdoms-flokk (GDY) (Alder 18-21 år) Teenage-flokk (GDT) (Alder 14-17 år)\n8,400 8,450 8,400 8,300\nAdgangskravet er gældende i den aldersgruppe man har kvalificeret sig i.\nSe mere om kravene her.\nLiv Egerland er med i ungdomseliten og deltog i sit første indendørs WRL-stævne til ICEHORSE FESTIVAL. Detaljen med stævnets ranglistestatus betyder noget for hende og de andre danske eliteryttere, der drømmer om en landsholdsplads til NM i august.