Narcissisme, selvtillid og selvværd | wisemovement\nNarcissisme, selvtillid og selvværd\nI det følgende vil jeg redegøre for disse tre centrale begreber indenfor psykologien. De tre begreber er helt selvstændige begreber, men der er en vis sammenhæng og samhørighed i mellem dem.\nNarcissisme er om selvbeundring, selvoptagethed og selvdyrkelse, hvis betegnelse henviser til myten om Echo og Narkissos, der foruden narcissismen har givet navn til begrebet ekkolali. Forskellige teoretikere benytter begrebet forskelligt, hovedsagelig enten som et personlighedspsykologisk fænomen eller som et socialpsykologisk og kulturelt problem i moderniteten.\nI vores moderne vestlige samfund, har vi overskuddet til at realisere os selv og gøre karriere jf. Maslows behovspyramide herunder. Dette betyder dog langt fra at vi har et godt liv, og at vi har det godt med os selv. De fleste menneske har behov for at blive værdsat og bekræftet af andre mennesker. I dag ser vi mange mennesker udføre alle mulige forskellige bedrifter for at blive set og anerkendt af andre. Fx kan man stille spørgsmålstegn ved alle de marathonløb, Ironman, bjergbestigninger m.m. om det i virkeligheden ikke blot er få at få denne bekræftelse udefra frem for at klappe sig selv på skulderen og bevise noget overfor sig selv. Det kan naturligvis også være en kombination. Mange bruger det også til at finde ind til sig selv og lære sig selv bedre at kende. Der kan også være meget terapi i det. Det især i en tid, hvor det kan være en udfordring at finde den sande mening med livet.\nMange går i dag utroligt meget op i deres udseende. Fx har modebranchen aldrig været større og der bruges enorme summer på tøj, kosmetik, wellness og plastikkirurgi. Vi vil se godt ud og ligne de perfekte modeller fra medierne, og vi vil have evig ungdom. Dette er narcissisme på højeste plan.\nJeg er også narcissist. Jeg er æstetiker. Jeg elsker at se smukke ting omkring mig, og prøver også selv at se godt ud. Jeg er ikke nogen skønhed, men jeg vil gerne gøre noget for at se godt ud. Jeg træner fx rigtig meget. Det er hovedsageligt fordi jeg elsker at mærke min krop udføre forskellige aktiviteter, og jeg kan godt lide at presse min krop til det yderste, men jeg kan heller ikke sige mig fri for, at jeg gerne vil have at andre skal synes, at jeg har en god sporty æstetisk krop. Herunder er den narcissistiske Brian. Fotografen er en meget dygtig veninde, der kunne få de bedste sider frem i mig, når nu materialet ikke var bedre ;o). P.s. selvironi er en meget vigtig ting…\nHvor er selvværdet henne i dette. Selvværdet har den højeste værdi af disse tre begreber, ja måske indenfor psykologien i det hele taget. Et godt selvværd er fundamentet for et godt liv. Det at føle at du dybest set er noget værd som person, at du accepterer dig selv som dig er, og ved hvilken værdi du har for dig selv og for andre. Dette er det bedste omdrejningspunkt, du kan have. Hvis du har et godt selvværd, behøver du ikke gå og bevise en masse ting overfor dig selv og andre hele tiden. Du ved, hvad du står for, og hvad du kan. Dette skal dog ikke forstås på den måde, at du ikke skal eller vil udvikle dig, og udvide grænserne for din formåen, men det betyder, at du uanset hvad er i overensstemmelse med din personlighed og identitet.\nMange tror at selvværd og selvtillid er det samme, men sådan forholder det sig ikke. Selvtillid er naturligvis en tillid til dig selv, men det er en tillid til dig selv i forskellige situationer. Du kan have selvtillid, når du skal spille bold, lave mad, holde foredrag m.m. Selvtillid er godt at have, når du skal udføre noget, du ved, du kan, men når du så kommer i nogle situationer, du ikke har været i før eller har haft den store succes i før, ja så er det, at du kan miste troen helt på dig selv og gå i baglås…….hvis altså ikke du har en god portion selvværd. Selvværdet er altså det grundlæggende personlighedsmæssige kerneselv. Selvtilliden er derimod forbundet til handlinger i forskellige situationer. Herunder laver jeg fx mange af de ting, hvor jeg har selvtilliden i orden. Det er min comfortzone, selvom jeg hele tiden prøver at udvide den.\nSelvværdet arbejder jeg en del med selv. Her er meditation og yoga en god ting, fordi du herigennem kan komme helt ind til dit kerneselv, se på hvem du er og finde fred i dette. Der findes mange gode meditationsteknikker og yogaøvelser til dette. Herunder har jeg udvalgt to af mine favoritter.\nBåde i meditationen og yogaen mærker du din krop 100%. Det er herigennem, at du får en fantastisk følelse af VÆREN i din krop. Efter min opfattelse og erfaring, er de to “teknikker” en god vej til at finde selvværdet og dermed en bedre livskvalitet. Måske kan du få inspiration fra denne side Yogalove.\nLove, body awareness and wisdom


Forsvarets tilpasning til Europas nye sikkerhedspolitiske miljø - et stigende behov for ukonventionelle militære operationer? | dkvs\nForsvarets tilpasning til Europas nye sikkerhedspolitiske miljø - et stigende behov for ukonventionelle militære operationer?\nEr Forsvaret forældet og skal det omlægges totalt? I Militært tidskrift nr. 1/1992 beskrev jeg en række muligheder for dansk forsvar vedrørende et bidrag med ukonventionelle militære styrker til NATO’s nye organisation. I denne artikel er det hensigten at videreudvikle de tidligere fremsatte tanker på baggrund af den sikkerhedspolitiske udvikling i Europa i almindelighed og konklusionerne i mit speciale på den Videregående Officersuddannelse i særdeleshed.\nDet er især den intensive pressedækning af konflikten i det tidligere Jugoslavien, som har medført en voldsom debat om det militære instrument som et muligt politisk middel, der har foranlediget mig til at skrive denne artikel. De mange forslag fra de såkaldte mihtæreksperter, fagforeningsformænd, poHtikere og andre lægmænd om en hurtig og radikal omstrukturering af forsvaret efterlader dog et vigtigt spørgsmål: Om en styrkesammensætning, der sigter mod øjeblikkets varmeste politiske sag, Balkankonflikten, kan imødekomme de generelle krav i Europas nye sikkerhedspolitiske miljø. Derfor er det min hensigt med denne artikel at belyse, nogle af de krav og kriterier, som kan være afgørende, hvis militære styrker skal anvendes i krisestyring.\nPå grund af debattens karakter, hvor kun styrkernes omfang synes at være interessant, vil jeg tage udgangspunkt i kendsgerningerne i det nye sikkerheds- pohtiske miljø, således som de er opregnet i NATO’s nye strategi. Disse kendsgerninger danner grundlaget for den efterfølgende belysning af hvilken type af militær kapacitet, der kan blive nødvendig i fremtiden. I den igangværende debat synes endnu ingen for alvor at have berørt, hvilke behov de militære styrker egentligt skal dække, og hvilken type af styrker, der er brug for. Tilsyneladende antages det, at balancen mellem den nuværende doktrin, organisation og teknologi blot skal reguleres ved en øget tilgang af højteknologi.\nDen sikkerhedspolitiske situation i Europa er endnu langt fra afklaret. Således kan de nuværende sikkerhedspolitiske organisationers, FN, CSCE, NATO, WEU og måske EF, indbyrdes forhold medføre, at det internationale samfund kan tvinges til at resignere og lade konflikter forløbe uden, at det griber effektivt ind. En lang række udviklingsmuligheder står åbne, spændende fra eksempelvis en europæisk sikkerhedsmekanisme i form af et funktionsduehgt CSCE i henhold til FN- pagtens artikel 53, til et hegemoni, hvor EF hævder sin sikkerhed gennem økonomiske og mihtære midler. En forudsætning for denne artikel er derfor, at den ikke retter sig mod nogen specifik organisation, som fremtidens muhge sikkerhedspolitiske magtudøver. En anden vigtig forudsætning omfatter legitimitetsproblemerne vedrørende eventuel fremtidig magtanvendelse.\nUdviklingen i legitimitetsproblemets ydre aspekt, kan på længere sigt ikke forudses. Dette aspekt omfatter især forholdet vedrørende de hidtidige normer i det internationale samfund, eksempelvis princippet om ikke-indblanding i et lands interne anliggender. Der kan tænkes en udvikling af Folkeretten, der "tillader et mindre brud" for at afværge noget, som er et langt værre brud, eksempelvis en aktørs forsøg på at intimidere med masseødelæggelsesvåben, grove brud på Genev ekonventionerne eller andre humanitære krænkelser. En udvikling, der giver CSCE og måske endog NATO eller WEU legitimitet til intervention i freds- skabende øjemed kan heller ikke udelukkes.\nUdviklingen i legitimitetsproblemets interne aspekt; den indenrigspolitiske tilslutning til indsættelse af militære midler med deraf følgende risiko for tab af menneskehv, er heller ikke forudsigehg. Det forudsættes derfor, at legitimitetsproblemerne løses på en måde som medfører, at indsættelse af militære midler bliver en realistisk option. Hvis problemerne ikke løses bortfalder således relevansen af den samlede debat om, hvorledes forsvaret skal indrettes for at kunne blive anvendt i sådanne operationer, som på kort sigt ikke vedrører det nationale forsvarsformål.\nKonklusionen af disse forudsætninger er, at artiklen kun behandler de kapacitetsmæssige aspekter, som vil gælde, hvis de ovennævnte forudsætninger opfyldes. Det skal hertil præciseres, at artiklen ikke omfatter de decideret fredsbevarende operationer, som håndteres meget tilfredsstillende af det nuværende forsvar.\nI adskillige af de forslag om Forsvarets nyorientering mod mulige fremtidige opgaver, som er fremkommet i medierne, synes vort nuværende eneste sikkerhedspolitiske grundlag at være glemt: Danmarks tilhørsforhold til NATO i almindelighed og Alliancens nye strategi i særdeleshed. Denne tilsyneladende forglemmelse antyder, at perspektiverne i strategien måske ikke helt er blevet erkendt på grund af det umiddelbart mest påtrængende sikkerhedspolitiske problem, som er konflikten på Balkan.\nStrategien fremhæver, at Vesteuropas nye sikkerhedspolitiske interesseområde nu omfatter området fra Kola-halvøen i nord til Nordvestafrika i syd. I dette område eksisterer der et bredt spekter af risici, som ikke skyldes kalkulerede aggressionshensigter mod Alliancen, men derimod de negative konsekvenser af økonomiske, sociale og politiske vanskeligheder, herunder etniske rivaliseringer, territoriale stridigheder og befolkningseksplosion. Disse risici kan næppe på kort sigt udvikle sig til direkte trusler mod NATO-territorium, men kan medføre kriser som virker destabiliserende for europæisk sikkerhed. Stabiliteten i det europæiske interesseområde skal derfor grundlæggende opbygges gennem politiske midler og ikke gennem militære. Det er imidlertid en kendsgerning, at der optræder et betydeligt antal mihtære faktorer i dette område, hvoraf den kvantitativt stadigt mest betydende faktor er det militære potentiel i det tidligere Sovjetunionen. Selv efter implementeringen af CFE-traktatens første trin vil der eksistere ca. 260.000 stykker traktatbegrænset materiel mellem Atlanten og Ural. Traktaten begrænser kun kampvogne, pansrede kampkøretøjer, artilleripjecer, kampfly og kamphelikoptere, og ikke mindre våbensystemer som eksempelvis håndvåben, mandbårne panserværnsraketter og småkalibrede morterer, der ofte er væsentlige faktorer i lavintensitetskonflikter. Der vil altså selv efter 1996-97 stadigt befinde sig ganske betydelige mængder af mihtær udrustning i det europæiske område. Heraf befinder mindst halvdelen sig i de meget ustabile og potentielt krise- eller konfliktramte øst- og centraleuropæiske lande og i særdeleshed i Rusland.\nHerudover er der en i øjeblikket noget nedtonet risicizone i Mellemøsten og landene syd for Middelhavet. I disse lande foregår der en voldsom opbygning af militær magt og en spredning af militær teknologi. Af særlig vigtighed er faren for udbredelse af masseødelæggelsesvåben og balhstiske missiler; sådanne våbensystemer er overordentligt efterstræbte blandt adskillige lande i denne region. Blandt disse lande er der flere, der er stærkt antivestlige og som internationalt ofte reagerer efter andre normer end Vestens. Dette kan medføre alvorlige problemer under krisestyring, hvor opnåelse af succes kan være betinget af, at parterne forstår hinandens signaler.\nKonklusionen af disse kendsgerninger er, at de militære styrkers sammensætning blandt skal kunne opfylde tre formål:\n1. At virke som en troværdig og stabiliserende faktor, som kan modvirke, at en eventuel fremtidig samling af en større angrebsstyrke kan kalkuleres som en gennemførlig aggressionsmulighed mod Vesteuropa. I sin yderste konsekvens, at kunne standse en sådan større aggression.\n2. At kunne deltage i krisestyring i forbindelse med regionale konflikter, med henblik på at hindre spredning, hævde humanitære principper eller eventuelt standse konflikten.\n3. At kunne deltage i krisestyring i forbindelse med forsøg på intimidering af europæiske lande med langtrækkende masseødelæggelses- våben fra magter, der iøvrigt ikke besidder væsentlig angrebskapacitet.\nKrisestyringsbegrebet -hvad er en sikkerhedspolitisk krise?\nI Alliancens strategi anvendes begrebet krisestyring som en procedure, der fortrinvis bør omfatte rene politiske midler, men hvis det er uundgåeligt, også omfatter anvendelse af militære midler. Desværre definerer strategien ikke begrebet en krise, hvilket kan medføre en række uheldige overføringer af begreber fra Den kolde Krig. I den gamle situation, hvor truslen om den altødelæggende kernevåbenudveksling var det altoverskyggende element, kunne en krise defineres som en fase i et lands udvikling, hvor dets afgørende interesser, måske dets eksistens, stod direkte eller indirekte på spil.\nI fremtiden vil hovedparten af kriserne næppe kunne medføre en potentielt eksistenstruende situation for Vesteuropa, men eksempelvis øget indre politisk pres, voldsomme flygtningestrømme eller ustabilitet kan gøre militære løsninger uundgåelige. Da beslutningstagernes krisestyringsmæssige begrebsverden formentlig endnu hviler på Koldkrigstidens, kan overføringer herfra medføre, at foranstaltninger træffes for sent eller aldrig på grund af, at et militært indgreb i en given krise kalkuleres ud fra en eskallationsfare, som ikke længere er til stede.\nDerfor omfatter en væsenthg del af analysearbejdet vedrørende forsvarets fremtidige struktur, hvorledes en krise skal defineres, og hvilke midler den kan løses med. Det militære aspekt heri vil især bestå i at fastlægge kravene til styrkerne i forbindelse med krisestyring. I forbindelse hermed skal det analyseres om den nuværende doktrin, organisation og teknologi er egnet, eller om der skal ske justeringer eller ændringer. Kun herved kan beslutningstagerne præsenteres for graduerede og afpassede optioner, som kan sikre at målene opnås med færrest mulige omkostninger. Resten af artiklen omfatter derfor de mulige krav til de militære styrker i forbindelse med anvendelse i krisestyring, og bygger på en tese om, at fremtidens sikkerhedspolitiske krisestyring kan nødvendiggøre en opprioritering af elementer, som hidtil har haft mindre opmærksomhed i den mihtære begrebsverden.\nForudsætninger for en effektiv krisestyring\nUdgangspunktet for belysningen af nogle af konsekvenserne for militære styrkers anvendelse i krisestyring tages i en af de hidtil anerkendte teorier om krisestyringens elementer: Ifølge Borbjerg og Espersen: ”Militær efterretningsvirksomhed som led i krisestyring" (FOV 1980), er forudsætningerne for effektiv krisestyring:\n1. Et fyldestgørende informationsgrundlag.\n2. En effektiv beslutningsproces.\n3. Hensigtsmæssige og troværdige virkemidler.\nDen militære medvirken vil især omfatte informationsfremskaffelsen og tilvejebringelse af hensigtsmæssige og troværdige virkemidler, idet den militære deltagelse i beslutningsprocessen væsentligst vedrører rådgivningsvirksomhed om militære forhold og muligheder. Forholdene vedrørende beslutningsprocessen behandles ikke yderligere.\nEt fyldestgørende informationsgrundlag\nI mange sikkerhedspolitiske kriser kan der opstå en spænding mellem den politiske og den militære opfattelse af situationen. Hidtil har denne forskel bestået i det militære ønske om tidlig iværksættelse af foranstaltninger til beskyttelse mod overraskelse, i modsætning til det politiske ønske om at løse problemerne, uden at de eskalerer til højere niveauer af voldsanvendelse eller krig.\nEt sådant skisma må formodes fortsat at kunne bestå trods ændringen af "trusselskarakteren". Hidtil har beslutningstagerne været tilbageholdende med brugen af magt på grund af faren for supermagtskonfiikten.\nFremover vil beslutningstagerne blandt andet kunne være tilbageholdende af tre årsager:\n1. På grund af den politisk mindre håndterbare uvished, hvor man vanskeligt vil kunne bevise en trussel. Eksempelvis om en given intimiderende magt virkehg har masseødelæggelsesvåben, eller om det virkeligt er nødvendigt at gribe ind i en given regional konflikt.\n2. På grund af egen opinions sandsynhge voldsomme politiske pres i forbindelse med tab af egne menneskeliv eller blot faren herfor.\n3. Ved indsættelse af en større militær kapacitet vil man kunne komme i en situation, hvor man pohtisk ikke vil kunne tåle en løsning gennem forhandling (det militære skridt vil kunne fremstå som en fejlbedømmelse), eller hvor styrkerne bindes i en langvarig og blodig guerillakrigsførelse.\nDet er derfor sandsynligt, at den politiske ledelses krav til informationsgrundlagets påhdelighed vil være stigende, jo mere uklarhed og ustabilitet, der præger en given situation. Således kan det være en forudsætning for, at en krise ikke udarter sig til krig, at der ikke er fejl i informationsgrundlaget. For så vidt angår sikkerhedssfæren, der omfatter NATO og den tidligere Warszawapagt, vil man fremover kunne opnå en hidtil uset grad af militær gennemsigtighed, gennem CSCE’s to grundlæggende regimer CFE og CSBM. Gennem disse vil man opnå at kunne observere militære styrkers størrelse og beredskab i en sådan grad, at et større konventionelt overraskelsesangreb næppe vil være muligt. Derimod kan der være et alvorlig problem vedrørende fremskaffelse af et fyldestgørende informationsgrundlag i forbindelse med krisestyring udenfor CSCE-området, eller hvis en deltager begår traktatbrud.\nDette problem er todelt:\n1. Problemer under den strategiske indhentning, som skal danne grundlag for beslutningen om indsættelsen af militære midler, og som fortsætter løbende.\n2. Problemer under den operative indhentning efter, at der er taget beslutning om indsættelse af militære styrker, herunder i visse tilfælde også efter, at de er blevet indsat.\nProblemer i forbindelse med den strategiske informationsindhentning.\nI forbindelse med indhentning af informationer, som skal danne grundlaget for beslutningen om at indsætte styrker eller at undlade det, vil det normalt være mindst risikabelt at anvende midler, som ikke er synligt territorialkrænkende. Ofte anses teknologisk informationsindhentning, specielt rumbaserede indhentningsmidler, for at være fyldestgørende. Det var sådanne midler også under den langsigtede strategiske efterretningsvirksomhed under Den kolde Krig. Disse midler opnåede gode resultater, i forbindelse med identifikation og stedfæstelse af afgørende våbensystemer eller større militære koncentrationer. Imidlertid har satellitovervågning nogle begrænsninger, som ofte glemmes når der fokuseres på kapaciteten under optimale forhold.\n- Banebegrænsninger. Disse medfører, at der skal vælges mellem kontinuerUg overvågning fra en geostationær position i 36000 km højde eller en overvågning i intervaller på ned til ca. 100 min i lave højder.\n- Tekniske begrænsninger. Vejrforholdene har stor indflydelse på resultaterne fra satelUtter, der anvender optiske teknikker på alle bølgelængder. Dette kan medføre, at der i overskyede perioder ikke kan leveres brugbare resultater fra den type af satelitter. Vejrforholdene kan i en vis udstrækning overvindes med radarbaserede systemer. Et sådant er Synthetic Aperture Radar (SAR) systemet og eksisterer endnu kun i form af den amerikanske Lacrosse-satellit, som er vejruafhængig. SAR-teknologien har dog den alvorlige begrænsning, at der kun kan opereres i højder mellem 500-1500 km., hvorfor det ikke kan udføre kontinuerlig overvågning. Desuden er målfremstillingen kun et radarekko og systemet vil derfor være meget sårbart overfor modforanstaltninger, eksempelvis sløring af en mobil missilaffyringsrampe som en civil bus eller en lastvogn.\nStørsteparten af de systemer, der er til rådighed nu, og i den nærmeste fremtid, er således konstrueret mod de målfremtoninger, som var nødvendige for beslutningsprocessen og krigsførelsen under den kolde krig. Det må derfor forudses, at sådanne midler næppe vil kunne levere de fornødne informationer i et lavintensitetsscenarium, som kunne omfatte militskrigsførelse, eller i et scenarium, hvis eneste afgørende militære elementer kunne være enkelte mobile leveringsmidler for masseødelæggelsesvåben. Desuden leverer radarsystemer, og endvidere signalopklaringssatelitter, kun indikationer og ikke bekræftede informationer, hvilket kan være et krav hvis krisestyringen skal være "fejlfri". Denne påstand underbygges af de strategiske fejlbedømmelser som skete i forbindelse med Golfkrigen, hvoraf de væsentligste var fejlbedømmelse af stadet og omfanget af det irakiske atomudviklingsprogram, Iraks evne til at levere masseødelæggelsesvåben med ballistiske missiler og den overordnede militære kapacitet. Disse fakta kan dog ikke umiddelbart overføres til et givet europæisk krisescenarium, men det må dog vurderes, at det vil være endnu sværere at indhente informationer i det langt mere diffuse miljø i en lavintensiv regional konflikt, hvor der ikke optræder så entydige militære mål.\nEt eksempel fra borgerkrigen på Balkan på et kriseelement, som man ikke havde pålidelige informationer om, var mistanken vedrørende de påståede serbiske koncentrationslejre. Heraf opstod et voldsomt pres på beslutningstagerne på grundlag af enkelte filmoptagelser fra sensationsjagende TV-stationer. Herudover lagde forlydender om massakrer på baggrund af grædende ofre eller beskydning af egne civile, yderligere dramatik i det informationsgrundlag, som der skulle træffes beslutninger på. Alle krigens parter anvendte propaganda og fordrejninger eller direkte løgne både mod hinanden, men også overfor pressen eller observatører. Et sådant informationsgrundlag synes ikke at være det rette at træffe beslutninger på vedrørende indsættelse af militære styrker. Normal efterretningsaktivitet har herudover vanskeligt ved at fremskaffe pålidelige oplysninger i et sådant miljø, som kan være præget af usandheder og krigspropaganda. I forbindelser med kriser ses det endvidere ofte, at officielle observatører hindres i at nærme sig eller opholde sig i sensitive områder. Der er derfor et behov for midler, som kan dække hullerne i de tekniske strategiske indhentningsmidlers kapacitet.\nProblemer i forbindelse med den operative informationsindhentning\nHvis militære styrker indsættes i et givet område vil indhentningen lettes, idet et større antal systemer vil kunne anvendes. Sådanne systemer vil især omfatte de tekniske systemer, som er konstrueret til kravene under kamphandlingerne i en højintensiv krig og de findes på de taktiske og operative niveauer. Disse systemers kapacitet skal imidlertid ses i snæver sammenhæng med de ovenstående forhold, idet disse systemer endnu er de eneste, der er til rådighed i forbindelse med krisestyring.\nDesværre demonstrerede Golfkrigen, at sådanne systemer ikke tilstrækkeligt sikkert kan levere de nødvendige informationer, hvis der skal gives en afpasset reaktion i en given krisestyringssituation, der oftest vil præges af et tidspres.\nUnder Golfkrigen medførte satsningen på teknologi tre essentielle operative fejlbedømmelser:\nStyrken i Kuwait-området blev anslået til 540.000 mand, med over halvdelen i selve Kuwait: Det virkelige tal var ca. 250.000 mand, med omkring 150.000 i selve Kuwait.\n2. Iraks beholdninger af mobile SCUD-leveringssystemer blev anslået til ca. 35: Det virkelige tal var omkring 200.\n3. Det blev anset som en kendsgerning at Irak havde flyttet store mængder af kemiske våben til Kuwait-området: Der blev ikke fundet et eneste våben her.\nDet skal fremhæves, at Koalitionen fra august 1991 frem til krigsudbruddet anvendte stort set alle aktive indhentningsmidler, fra de flybårne AWACS og JSTAR (Joint Surveillance and Target Acquisition Radar) til kamppladsbaserede målopklaringssystemer, som omfatter alle former for målopklaringsradarer, elektronisk krigsførelsesudstyr og elektronisk observationsudstyr. Disse systemer har i forbindelse med en krisestyring, hvor man endnu ikke synligt er gået ind i et givent område, den alvorlige begrænsning, at de har begrænset rækkevidde og derfor ikke kan indsættes uden at man udfører en synlig territorialkrænkelse.\nI selve kampsituationen var målopklaringen under Golfkrigen ved hjælp af sådanne systemer uovertruffen, men denne kapacitet vil formentlig ikke kunne udnyttes i en lavintensitetskonflikt, hvor der ikke optræder en entydig militær organisation og entydige militære mål. Et af problemerne med sådanne systemer er, at de er udviklet til det tidligere storkrigsscenariums succeskriterier. Her rettedes den militære aktivitet mod mål, som detektorer let kunne skelne fra baggrunden. De mest sofistikerede systemer som det flybaserede JSTARS og det rumbaserede Lacrosse kan således stedfæste ethvert bevægehgt objekt indenfor et for et korps’ interesseområde ved hjælp af den nyeste radarteknologi. Men de kan som førnævnt ikke tilstrækkeligt præcist fungere i en lavtintensiv krigsform, hvor der måske end ikke optræder disse systemers egentlige mål: Større pansrede enheder.\nEt andet eksempel, der viser, at de nuværende systemer er mindre egnede under krisestyring er bombningen af Amiriya-bunkeren, som skete på baggrund af signalopklaring. Dette medførte omkring 300 civile dræbte. Iraks placering af militære installationer blandt civilbefolkningen omfattede iøvrigt også transport af balHstiske missiler mellem civil trafik. Vedrørende de fly- og dronebaserede kamerasystemer er det vanskehgere at bedømme fejlprocenten, dels på grund af, at mange oplysninger er klassificerede, dels fordi kun få kilder omhandler dette aspekt. Det fremgår imidlertid af den 1200 sider lange rapport om Golfkrigen, som Pentagon afleverede til den amerikanske kongres, at der var alvorlige identifikations- og stedfæstelsesproblemer under hele luftkrigen, hvilket i flere tilfælde medførte mange civile dræbte. Dette faktum understøttes også af, at det jo var yderst vanskeligt at detektere de mobile irakiske missilleveringsramper under selve konflikten selv i det ubevoksede og ubebyggede landskab. Desuden prægedes skadesbedømmelsen (Bomb Damage Assessment) af fejl, hvilket i mange tilfælde medførte voldsommere ødelæggelser end det var mihtært nødvendigt.\nDet kan derfor konkluderes, at de i øjeblikket rådige tekniske systemer er mindre egnede til at levere et informationsgrundlag, som er tilsrækkeligt præcist i lavintensitetskonflikter, hvor der ikke er en entydig militær organisation, hvor målene optræder snævert mellem civilbefolkningen og hvor der eventuelt er flere parter, som bekæmper hinanden. Et meget væsentligt krav i forbindelse med orienteringen af de militære styrker mod deltagelse i krisestyring, herunder fredsskabende operationer, er derfor en styrkelse af evnen til at skaffe de fornødne informationer.\nHensigtsmæssige og troværdige virkemidler\nKravet om hensigtsmæssighed. I den hidtidige krisestyringsteori har to mål været fremherskende:\n1. Hævdelse af aktørens nationale interesser.\n2. Hindring af en væbnet konflikt.\nI fremtidens sandsynlige krisetyper kan det være vanskeligere at anvende sådanne målsætninger. Hvis krisen omhandler en borgerkrig kan Vesteuropas sikkerhed jo næppe trues på kort sigt og hindringen af konflikten vil i givet fald netop være mislykket. I forbindelse med en sådan krise vil den militære magtanvendelse kunne have tre mål:\n1. At sikre og støtte en humanitær indsats.\n2. At lægge politisk pres på de eller den krigsførende med henblik på at gennemtvinge politiske forhandlinger og løsninger.\n3. At skabe fred.\nHvis krisen omhandler forsøg på politisk afpresning med masseødelæg- gelsesvåben kan Vesten stå i den situation, hvor eftergivelse kan udløse en bølge af lignende trusler, hvilket kan medføre at der ikke efterlades andre muligheder end anvendelse af militær magt. I forbindelse med fremtidens mest sandsynlige krisetyper, som ikke følger mønstrene fra Øst-Vest- konfrontationen, vil man kunne stå over for aktører, som man mistænker for at handle irrationelt eller efter andre normer. Det vil være karakteristisk for den nye type konflikter, at det vil være vanskeligt for beslutningstagerne at bevise nødvendigheden af brug af militære midler.\nI sådanne krisetyper vil det være ønskeligt at udnytte den teknologiske overlegenhed, for derigennem at nedsætte risikoen for egne tab. En dækkende betegnelse herfor er det militære fagudtryk: "At undgå at komme i føling." Et af de mest bekvemme militære midler vil derfor være anvendelse af fly eller styrede missiltyper. Herved kan man undgå at binde sig i en direkte konfrontation hvorved løsningen vil være relativt billig og risikofri, og endvidere ville man kunne udnytte Vestens teknologiske overlegenhed optimalt. Imidlertid er en ren flyoperation behæftet med ganske betydelige politiske risici. Denne er væsentligst forbundet med et absolut krav om opdaterede informationer om målet og et hermed forbundet lige så absolut krav om absolut præcision og fejlfrihed i våbenanvendelsen. Det vil være en betingelse for absolut fejlfrihed i våbenbrugen, at målet er under uafbrudt observation i længere tid før operationen og især i den sidste periode før. Således vil et blot få timer gammelt efterretnings- billede være yderst risikofyldt med hensyn til den politiske reaktion hvis der opstår civile tab.\nEt eksempel på sådanne problemer var den amerikanske flyoperation mod Libyen i 1986, hvor der mod forventning var civile omkring målene, hvilket piloterne ikke i alle tilfælde var i stand til at se under våbenleveringen. Desuden, og det er ikke uvæsentligt, landede adskillige bomber uden for målene, blandt andet i den franske ambassade. Også under Golfkrigen forårsagedes adskilhge civile tab under luftkrigen. En operation, specielt i forbindelse med en borgerkrig, hvor Vesten griber til militær magt med et humanitært sigte vil civile tab være aldeles uholdbare. En anden mulighed er, at Vestens teknologiske og styrkemæssige overlegenhed indsættes fuldt ud. Denne option er næppe særhg reahstisk, dels er den uhyre kostbar, dels er overdreven magtanvendelse næppe politisk håndterbar.\nHerudover er det netop karakteristisk, at især i forbindelse med borgerkrigens milits- og guerillakrigsførelse vil den teknologiske overlegenhed ikke kunne udfoldes på anden vis end ved en voldsom ødelæggelse af infrastrukturen. Et meget vigtigt krigshistorisk eksempel herpå er Vietnamkrigen, hvor de amerikanske styrkers forsøg på at vinde en sådan konflikt med højteknologi medførte et politisk nederlag. "Udvalget vedrørende forsvarets udvikling i 90’erne" taler om et indsnævret teknologisk svælg i sådanne krisetyper (Bilag 2, p.35). Blandt andet derfor er de forslag, der plæderer for, at Hæren skal omskabes til en lille højteknologisk udrykkestyrke ganske unuancerede og har overhovedet ikke taget højde for de vilkår som sådanne operationer skal gennemføres under. Selv hvis europæiske storbyer trues af enkelte masseødelæggelsesvåben, og iøvrigt ikke af anden militær kapacitet, er indsættelse af store konventionelle styrker heller ikke en realistisk option. Heller ikke i dette scenarium kan Vesten vælge en strategi, hvor der gives et gensvar mod civile mål. Det kunne derfor være et krav, at der er rådighed over styrker, som det ikke er så politisk risikofyldt at indsætte.\nKravet om troværdighed. Hidtil har troværdighed været forbundet med kvantiteten og kvaliteten af styrkerne. Begrebet relativ kampkraft, hvilket i denne forbindelse vil sige kvantitative sammenligninger mellem NATO- og Warszawapagtstyrkerne, har haft væsentlig indflydelse på troværdighedsbegrebet. I de her omtalte krisetyper kan netop sådanne begreber give et troværdighedsproblem. I forbindelse med kriser hvor Europa trues af enkelte masseødelæggelsesvåben eller hvor der kun er tale om ikke eksistenstruende lokale eller regionale konflikter, vil de implicerede aktører kende Vestens vægring mod at indsætte styrker på landjorden. Denne vægring kan især have to årsager:\n1. Faren for tab af egne soldater.\n2. Indsættelsen af hærstyrker kan medføre, at man går ind i konflikten på modstanderens præmisser.\nModviljen mod egne tab er indlysende. Men i sådanne scenarier vil indsættelse af landstyrker medføre en alvorlig risiko for en binding i en langvarig og blodig konflikt og for en optrapning af den igangværende konflikt. Troværdighed i forbindelse med sådanne kriser vil derfor kun i mindre grad være forbundet med andre aktørers eller modstanderes tro på den egentlige militære slagkraft, men snarere på troen på om det er politisk muligt at indsætte mihtær magt.\nDa den seneste udvikling har vist, at militære løsninger næppe på længere sigt kan undgås, vil der kunne opstå et stigende behov for militære optioner, hvis perspektiver ikke virker så skræmmende i den vestlige opinion. Sådanne optioner indebærer også, at det gøres klart for givne aktører, at man råder over virkemidler, som man i deres øjne har viljen og evnen til at indsætte også tidhgt i en krise. Dette vil især være nødvendigt, hvis enhver indsættelse af militær magt ikke skal gennemføres som en panikreaktion på baggrund af det politiske pres som nyhedsmediernes kan skabe. Disse krav kan derfor medføre, at ukonventionelle militære operationer må overvejes betydeligt mere indgående end tidligere og især, at mulighederne heri erkendes af de politiske og militære beslutningstagere.\nDe nuværende teknologiske forudsætninger\nEn væsentlig forudsætning for NATO-styrker evne til at gennemføre operationer uden fejlangreb, som ikke foregår i umiddelbar nærhed af en indsat landstyrke, stammer fra Follow On Forces Attack (FOFA) -konceptet. FOFA blev udviklet af SACEUR fra 1979, som et modtræk til Warszawa- pagtens fortsatte opbygning af en massiv offensiv kapacitet, og det deraf følgende behov for NATO for at reducere det stærkt ufordelagtige konventionelle styrkeforhold ved General Defensive Position. For at kunne gennemføre FOFA blev der iværksat en omfattende analyse af kravene til de teknologier, som skulle give mulighed for at rette afgørende slag mod de massive pansrede opfølgestyrker, som skulle forstærke 1. echelonstyrkernes angreb ind på NATO-territorium. Den deraf følgende teknologiske udvikling betinger således en væsentlig del af de detektions- og våbensystemer, som NATO-styrker råder over idag og i en overskuelig tid fremover. Efter bortfaldet af den massive trussel har SACEUR iværksat en omformning af FOFA i retning af Joint Precision Interdiction (JPI), som endnu ikke er et godkendt NATO-koncept. Dette koncept arbejder videre med de samme teknologiske forudsætninger som FOFA. Det vil være umuligt her at gennemføre en tilbundsgående belysning af problemerne vedrørende denne teknologi, som blev skabt til storkrigsscenariets vilkår og forudsætninger. Men der kan fremføres to citater fra troværdige kilder, som belyser problemerne vedrørende evnen til at gennemføre operationer i stor afstand fra egen militær organisation.\nEn uklassificeret rapport fra den amerikanske kongres’ Office of Technology Assessment belyste i hvilken grad evnen til at gennemføre FOFA var opnået i 1986 således:\n"Currently NATO has little capability to strike very deep....\n"Systems that have undergone significant development -some currently under development and others unfunded -could be available in the late 1980s or early 1990.\nDisse citater fortæller altså hvilket stade teknologiudviklingen havde opnået efter 6-7 års udvikling.\nOm evnen er opnået eller kan opnås belyses af to citater fra de uklassifi- cerede konklusioner i (Draft) NATO JPI Study (U) (1992):\n"...There is a limited ability, provided almost entirely by manned aircraft, to conduct deep JPI operations using existing communications, target acquisition, and attack assets. Shortsfalls exist in sensor coverage, intelligence and C3 timeliness, and delivery platforms availability and survivability." "To achieve the required capability against the full target set at ranges out to 500 km, these programs must go forward into procurement and must be fielded. In the prevailing atmosphere of reduced threat, arms control, and tightened budgets, procurement is not certain," (Forfatterens kursivering)\nMuligheder med UMF\nI min tidligere artikel beskrev jeg de ukonventionelle styrkers (efterfølgende benævnt NATO-terminologiens "UMF" - Unconventional Mihtary Forces) operative karakteristika, hvorfor der henvises til denne. Her skal blot belyses hvilke muligheder, der er i en opprioritering af denne mindre del af det samlede forsvar. Som indledningsvis anført plæderes der ikke for en overtrædelse af folkeretlige regler; målet er kun at skitsere en række optioner, hvis den fremtidige udvikling kræver anvendelse af militære midler. Gennemgangen af mulighederne gennemføres i tre dele, indledt med forholdene under krisestyring, dernæst mindre konfliktyper og afsluttende med den store eksistenstruende konflikt.\nKrisestyring. Under en krisestyringsfase er et fuldstændigt informationsgrundlag en betingelse for at kunne udføre effektiv krisestyring. Ved en indsættelse af UMF gives der gode betingelser for at levere rettidige og bekræftede informationer. Dette udføres i praksis ved, at UMF uset trænger ind i modpartens territorium eller interesseområdet og observerer nøglemål. Da observationen udføres direkte med det menneskelige øje og straks kan vurderes, forudsat at soldaten er uddannet hertil, kan resultatet præsenteres for beslutningstagerne på ganske kort tid, og med meget stor leveringssikkerhed. Et vigtigt forhold vedrørende kvaliteten af informationerne er, at der er et humant filter allerede i selve sensorleddet. Derved opnås en sikkerhed mod fejlfortolkning, som vanskeligt kan opnås ved andre sensorsys temer. Specielt i forbindelse med kriser, hvor Vesten har mistanke om forhold, som modparten benægter, giver dette mulighed for at levere direkte beviser i forbindelse med den politiske proces. Dette kan rent praktisk udføres ved en digital radiooverføring af eksempelvis billeder, som er taget af UMF af et givet objekt. Dette vil kunne udføres under alle forhold, og kan specielt i forbindelse med masseødelæggelsesvåben få afgørende betydning. Også i forbindelse med overvejelser vedrørende indsættelse af egenthge landstyrker kan UMF deltage i fremskaffelsen af det nødvendige beslutningsgrundlag.\nDer er dog den ulempe ved UMF, at de risikerer at blive kompromiteret, hvorved modparten kan føle sig tvunget til at eskaliere konflikten. Disse ulemper kan dog afbødes ved at give UMF et sæt "rules of engagement", som er i overenstemmelse med den politiske "risk-benefit" afvejning. Herigennem kan risikoen for et politisk prestigetab nedsættes, således at indsættelsen af UMF alene fremstår som et forsøg på at skaffe informationer, som kan medvirke til at deeskallere eller bilægge krisen. I forbindelse med begrebet "hensigtsmæssige og troværdige virkemidler", kan en offentliggjort rådighed over UMF medvirke til at givne aktører afskrækkes fra forsøg på intimidering. Således viste Golfkrigen at det kun i ringe grad er muligt for et land at beskytte sig mod UMF’s operationer, både i forbindelse med informationsindhentning, men også i forbindelse med præcisionsangreb på nøglemål. Erfaringerne fra Golfkrigen vedrørende UMF, kan således bruges til at forøge troværdigheden af Vestens virkemidler, idet potentielle modstandere ved, at de ikke kan beskytte sig mod UMF. I den forbindelse er netop de "usynlige" operationer et hensigtsmæssigt træk ved UMF.\nMindre konflikter. Under dette scenarium vil UMF’s evne til at levere de generelle informationer være sammenfaldende med evnen under krisestyring. Da egentlige krigshandlinger er indtrådt i dette scenarium, vil UMF informations- levering kunne knyttes i højere grad til en eventuel våbenindsættelse. Våbenindsættelsen må, som tidhgere påvist, ske under størst muhg sikkerhed for, at det tilsigtede mål træffes, og at civile tab forhindres. Dette kan UMF tilsikre ved, at en patrulje gennem længere tid har observeret et givet mål og herunder bekræftet, at målet er det rigtige og, at der ikke er civile omkring målet. Præcisionen i angrebet tilsikres ved, at UMF belyser målet med en Laser Target Designator, og i forbindelse med et flys aflevering af et Stand Ofl'- våben fra sikker afstand, kan våbnet styres til mål med meget stor sikkerhed.\nI forbindelse med regionale konflikter, hvor Vesten ønsker at øge det politiske pres for at standse kamphandhngerne, uden at ville risikere at binde sig i en langvarig konflikt med konventionelle styrker, giver indsættelse af UMF mulighed for at neutralisere nøglemål. Eksempelvis i en konflikt, hvor en mindre militær aggressor øver overgreb på en civilbefolkning, er der mulighed for, at gribe ind på en måde, som aggressoren ikke kan forsvare sig imod. Aggressoren vil ikke kunne forsvare sig, idet UMF netop opererer skjult og derved giver muhghed for, at fly kan levere præcisionsvåben fra sikker afstand. Aggressoren har følgelig ingen mål, som han kan angribe, hvorved hans politiske muligheder for at udnytte vestlig indgriben forsvinder. Desuden mindsker det aggressorens troværdighed blandt hans egen befolkning.\nSåledes kan nøglemål som forsyningslinier, føringsinstallationer, våbenfabrikker og lignende ødelægges. Desuden kan artilleristillinger, som beskyder civile mål, ødelægges. Det skal dog anføres, at dette næppe kan vinde krigen, men i forbindelse med et stærkt politisk pres vil en sådan indsættelse af UMF kunne medvirke til, at aggressoren tvinges til at overveje sin situation.\nGennem de ovenstående militære muligheder, kan Vesten således forøge troværdigheden og hensigtsmæssigheden af virkemidlerne i forbindelse med mindre konflikter. Dette kræver dog, at UMF får større bevågenhed således, at det står klart for alle andre aktører, at Vesten råder over denne militære evne og har viljen til at indsætte den. Dette medfører dog ikke nødvendigvis en større åbenhed om UMF’s karakteristika eller viden om interne forhold.\nStørre konflikter. De vesthge styrkers teknologiske overlegenhed er væsentligst en følge af den tidligere opgave, som var at kunne afvise et massivt angreb på Vesteuropa. Trods den massive indsats for at udvikle teknologien, er der en række områder, hvor UMF vil kunne understøtte hovedkampen. UMF vil især kunne bruges som en "Force MultipHer", der kan forøge de konventionelle styrkers kampkraft. Som under de øvrige scenarier, er det UMF’s evne til at indhente informationer, som er den primære. Ved en indsættelse af UMF vil man kunne skaffe oplysninger om styrker, der fra stor afstand senere vil kunne få afgørende indflydelse på den igangværende kamp. De tidhgere anførte citater viser, at der trods et årtis udvikhng af først FOFA, dernæst JPI-konceptet, stadig er en manglende evne til at udføre JPI- operationer i stor dybde. UMF vil kunne dække dele af dette behov ved at blive indsat til observationer af nøgleterræn, som modpartens styrkers skal passere. Herved opnås der både en rettidig detektion samt en mulighed for at lede ilden, således at den bliver så effektiv som mulig. Specielt vil UMF kunne deltage i ødelæggelse af traffikknudepunkter, hvorved modpartens bevægelse hindres. Denne evne vil, især i forbindelse med fremtidens lavere styrkeniveauer, kunne få stor betydning for NATO’s evne til at løse forsvarsopgaverne.\nProblemer vedrørende opstilling af optioner med UMF\nSom det fremgår af ovenstående er der en række behov under krisestyring og lavintensitetskonflikter, som næppe kan dækkes af den militære kapacitet, som var vigtigst under Øst-Vest-konfrontationen. Ved at opprioritere evnen til ukonventionelle militære operationer kunne de militære beslutningstagere fremlægge en række optioner, som absolut ligger i den laveste ende af intensitetsspekteret, og dermed indebærer den mindst mulige magt-eller voldsanvendelse og eskallationsfare. Om de politiske beslutningstagere så vælger en sådan option er en anden sag, men optionen skal i det mindste fremlægges. Det kunne imidlertid betvivles om sådanne optioner tillægges den fornødne opmærksomhed på grund af en række forhold, som vedrører officerskorpsets generelle viden, forståelse og interesse for ukonventionelle operationer.\nAntallet af officerer, som modtager uddannelse i ukonventionelle operationer er begrænset til de få, der gør tjeneste i UMF. Indenfor UMF begrænses studievirksomheden imidlertid hovedsagligt til udvikling af de teknisk- faghge områder og ikke selvinitieret og visionær studievirksomhed vedrørende muligheder på det strategiske niveau. Det virker jo iøvrigt uhensigtsmæssigt,hvis en enhed selv skal bevise behovet for sin eksistens. Antallet af officerer i Danmark udenfor UMF, der beskæftiger sig med ukonventionelle operationer, er begrænset til enkeltpersoner i BALTAP, FKO, HOK og SOK. Flyvevåbnet har mig bekendt ingen særlig studievirksomhed på dette område. På Forsvarsakademiet, hvor operationer på operativt og strategisk niveau studeres og indlæres, er kendskabet til ukonventionelle operationer meget begrænset, og oftest begrænset til en kort gennemgang af de nuværende UMF under BALTAP.\nHvis min tese er rigtig om, at UMF kan bidrage væsentligt til de dele af de militære virkemidler, som ikke vedrører eksistensforsvaret og de fredsbevarende operationer, så bør der også foregå en udbredelse af kendskabet til ukonventionelle operationer i de dele af officerskorpset, som ikke har dette arbejdsområde. Et sådant kendskab behøver ikke omfatte detailkendskab til den tekniske udførelse, men kan omfatte disse operationers indpasning i det strategiske billede og de specielle funktionsvilkår for UMF.\nEt øget kendskab kan opfylde to væsentlige formål:\n1. At officerskorpset bedre er i stand til at argumentere vedrørende de reelle muligheder for indgriben i mindre kriser og konflikter, i stedet for som nu hvor selv unuancerede forslag om professionelle bataljoner eller brigader med alskens højteknologisk udrustning står uimodsagt på grund af manglen på fagligt begrundede argumenter. Hvis officeren kun kan argumentere ud fra sit personlige kendskab til konventionelle styrker og operationer, som jo er mindre egnede til løsning af denne type opgaver, kommer han let til kort i den nuværende situation. Som det ses nu kan selv selvudnævnte "mih- tæreksperter” få indflydelse gennem postulater, som ikke modsiges.\n2. At dette område af forsvarets aktivitet omfattes af officerskorpsets generelle bevidsthed og begrebsverden. Hvis kun UMF selv, og ganske få sagsbehandlere uden egenthge forudsætninger, beskæftiger sig med ukonventionelle operationer, kunne det betvivles, at alle eksisterende optioner når de militære og dermed de civile beslutningstageres bord. Dette kan ske hvis de pågældende sagsbehandlere er uden den fornødne viden om ukonventionelle operationer, som er grundlaget for en fantasifuld og kreativ analyse. Der kan også ske det, at personel med tilstrækkelig kompetence, uden interesse eller bevidsthed om ukonventionelle operationer "overstråler" eller undertrykker de muhge optioner med UMF, således, at disse optioner alt for tidligt fravælges eller måske slet ikke opstilles under beslutningsprocessen.\nSet på denne baggrund af de anførte kendsgerninger i det sikkerhedspolitiske miljø, de mange risici og det stadigt store militære potentiel i Europa, synes kravene om voldsomme nedskæringer i styrkerne at være ganske overilede. Og i forlængelse heraf synes principperne i Alliancens nye strategi at være overordentligt afbalancerede og anvendehge til sikring af europæisk sikkerhed. Således vil det væsentligste aspekt i sikkerhedsbegrebet i overskuelig fremtid være evnen til at generere betydelige konventionelle styrker, som nok skal være på et lavere beredskab, men som vil være den faktor, der skaber NATO's identitet som en troværdig sikkerhedsinstitution. Disse styrker opdeles i Main Defence Forces og Augmentation Forces, og Danmarks vigtigste bidrag til det samlede NATO-forsvar synes at blive Jyske Division, som skal indgå i Main Defence Forces. Derfor har de røster der plæderer for, at Danmark kun skal have en lille professionel enhed uret, idet de ikke har forstået, at denne mobiliseringsdivision ikke kun eksisterer for dansk territorialforsvar, men som et bidrag til fælles europæisk sikkerhed.\nVed udelukkende at omruste til en lille stående bataljon eller brigade vil Danmark løbe fra sine internationale forpligtelser og derved måske medvirke i en destabiliserende proces. Hvis alle NATO-lande optrådte sådan kunne man let komme i den situation, hvor disse småstyrker var bundet i én konflikt og derved kunne en anden konflikt udvikle sig helt uhindret og måske endog medføre territoriale krænkelser af NATO-lande.\nDet må således vurderes, at det væsenthgste element i europæisk sikkerhed i nærmeste fremtid vil være de konventionelle styrker, som er de eneste der kan fremstå som en troværdig krigsforebyggelse. På trods af disse styrkers stadige nødvendighed er der dog opgaver, som disse styrker er mindre egnede eller for politisk og økonomisk kostbare at bhve anvendt til. Disse, i den overordnede fastholdelse af sikkerheden, mindre væsentlige opgaver kan istedet løses af de mindre ukonventionelle styrker. Det skal hertil anføres, at sådanne styrker ikke kan forsvare hverken Danmark eller Europa. Derfor vil jeg afslutningsvis præcisere, at jeg på ingen måde kan tages til indtægt for synspunkter om, at Forsvaret er forældet og at Danmark kan nøjes med nogle små, kostbare, højteknologiske styrker. Jeg har kun plæderet for, at ukonventionelle operationer burde overvejes nøje på baggrund af en række konstaterede behov, og i den forbindelse har jeg kun peget på én option og ikke et mirakelmiddel.\nPubliceret 01/10 1992


Outletdirektør: Vi arbejder på den stille front | Kolding | jv.dk\nPubliceret 03. oktober 2017 kl. 15:36\nOutletudvikler Carsten Kjærgaard fortæller, at han stadig håber, at han kan melde noget mere konkret ud om outletprojektet før nytår, og at byggeriet kan gå i gang før juni 2018. Illustration: Tegnestuen Mejeriet\nDirektøren for firmaet bag det planlagte outletprojekt i Koldings bymidte forklarer, at han er "lidt beklemt" ved, at flere politikere siger, de er ved at miste troen på outlet i Kolding.\nKolding: Selv om Koldings borgmester, Jørn Pedersen (V), har opfordret udviklerne af det planlagte outletcenter i Koldings midtby til at offentliggøre, hvem der er investor i projektet, kommer det ikke til at ske.\nDet forklarer Carsten Kjærgaard, der er direktør for udviklingsselskabet bag outletprojektet, Nordic Design Village A/S.\nAfvisningen kommer, efter at Jørn Pedersen har fortalt om sin opfordring og desuden har forklaret, at han for hver dag, der går, mere og mere mister troen på, at outletcentret nogensinde kommer til at se dagens lys.\n- Jeg har masser af nyt, men det er ikke noget, jeg har lyst til at fortælle om i avisen. Vi arbejder på den stille front, siger Carsten Kjærgaard.\nHvad synes du om borgmesterens kommentar om, at han mister lidt tro på projektet for hver dag, der går?\n- Det er jeg lidt beklemt ved. Men politikerne vil jo også have lidt fremdrift. Det forstår jeg godt.\nEr der nogen fremdrift i projektet?\n- Jeg har ikke lige nogle kommentarer, men vi arbejder på det.\nHvad mener du så om Jørn Pedersens opfordring til, at I offentliggør navnet på en investor?\n- Det kan jeg godt forstå, og jeg kæmper for, at jeg kan imødekomme det.\nKan du forstå, at nogle er ved at miste troen på, at jeres outletprojekt overhovedet bliver til noget?\n- Jeg kan forstå, at folk gerne vil projektet. Men jeg noterer mig også, at når det bliver trukket i langdrag, så bliver man utålmodig.\nKan Jørn Pedersens kommentarer om sin dalende tro på jeres projekt ødelægge noget for jer i jeres arbejde?\n- Det ved jeg ikke. Vi vil da helst have 100 procent support hele vejen, men vi har været tilpas med borgmesteren og har fået en fantastisk god behandling hele vejen rundt. Og han har jo en anden dagsorden, end vi har.\nTirsdag kunne JydskeVestkysten fortælle, at borgmester Jørn Pedersen (V) langsomt er ved at miste troen på outletprojektet i midtbyen. Samtidig har Socialdemokratiet trukket partiets støtte til projektet.Det er Nordic Design Village A/S, der står bag outlet-planerne. Firmaet købte det 27.000 kvadratmeter store areal af kommunen i 2011.\nFirmaet har indtil juni 2018 til at gå i gang med byggeriet. Herefter udløber fristen, og kommunen kan kræve, at handlen går tilbage.\nDriftschef efter sort is: Det har fandeme været hektisk\nPå sort is: Cyklen forsvandt under 15-årige Magnus\n20:00 Geografisk Haves formand: Vi dør stille og roligt uden udvikling\n17:26 Overophedet løbebånd skyld i villabrand\nGeografisk Haves formand: Vi dør stille og roligt uden udvikling


Livsstils snemand maskot - Vores maskoter - Skære L (175-180CM)\nLivsstils snemand maskot\nVi tvivler pÃ¥, at du vil finde et maskotprodukt af denne kvalitet fra enhver anden leverandÃ¸r. Redbrokoly.com producerer over 100 maskotdragter om Ã¥ret. Stol pÃ¥ os for oprettelsen af â€‹â€‹dit, i dit billede. Vores maskotter findes i flere stÃ¸rrelser, som du kan vÃ¦lge imellem pÃ¥ siden. TÃ¸v ikke med at Ã¦ndre farverne pÃ¥ dette produkt.\nRedbrokoly.com tilbyder dig denne sjove snemandmaskot, helt hvid, med en sort hat og et rÃ¸dt tÃ¸rklÃ¦de. SÃ¸d og smilende, jovial og sjov, dette kostume giver dig mulighed for at animere vinterbegivenheder omkring temaet skilÃ¸b, vinter, sne eller helligdage. Dette vinterdragt kan tilpasses fuldt ud efter dine Ã¸nsker ..\nMunter juletræ maskot med en...\nHvilken smuk, legende juletrÃ¦smaskot med en gylden stjerne! Vores juletrÃ¦ er sublimt, det...\nVinterkaraktermaskot - Snemand\nVores snemand maskot vil vÃ¦re centrum for opmÃ¦rksomheden ved dine begivenheder!Â Med dette...\n2 oppustelige kostumer, en...\nSpotsound tilbyder dig her disse sjove oppustelige og gigantiske kostumer, en snemand og en...\nSnowman maskot med sin store...\nVores begivenhedsside prÃ¦senterer denne snemandmaskot med sin store sorte hat! Med sit...\nJuletræ maskot dekoreret og...\nVi tilbyder her denne grÃ¸nne juletrÃ¦smaskot med en rÃ¸d krans, gule prikker og en grÃ¥...\nKæmpe snemand maskot, vinterdragt\nVi tilbyder her denne helt hvide snemandmaskot med hat og tÃ¸rklÃ¦de. Smilende vil denne...\nHvid og sort snemand maskot\nVi tilbyder her denne meget smukke grÃ¸nne juletrÃ¦smaskot med rÃ¸de og gule dekorationer og...


Information | Fest i Parken\nAlle boderne har åbent 13.00-00.00\nTil Fest i Parken er mad og drikke en vigtig del af oplevelsen. Vi har derfor indgået et samarbejde med nogle af lokalområdets bedste fødevarervirksomheder, som til sammen skaber et bredt udvalg af boder med mad og drikke for en hver smag.\nI spise- og loungeområdet vil der være opstille borde/bænkesæt, hvor du kan nyde din mad og drikke. Du er meget velkommen til at medbringe et tæppe til at side i græsset eller en lille foldbar festivalstol.\nBemærk at det ikke er tilladt at medbringe egen mad og drikke på pladsen. Vi bestræber os derfor på at kunne tilbyde noget at spise og drikke i forskellige prisgrupper.\nRestaurant ParnasHusets flæskestegssandwich\nFest i Parken finder sted den. 18 juni 2022 kl. 12.00-00.00\nKoncertpladsen ligger i Parnas Natur & Aktivitetspark – Parnasvej 21, 4180 Sorø\nDu kan læs mere om transport og parkering nedenfor\nDer er adgang til festivalpladsen gennem en af pladsens to indgang. Der er kun adgang til pladsen mod forvisning af gyldig billet. Der sælges billetter i forsalg og på dagen, med mindre festivalen er udsolgt på forhånd.\nBørn under 12 år er gratis og får kun adgang ifølge med voksne.\nDu kan betale med kontanter og betalingskort i alle barer på pladsen.\nBemærk at det er ikke muligt at betale med MobilePay i barerne. Det er dog muligt at hæve kontanter med MobilePay og betalingskort i Informationen.\nAlle salgsboder tager i mod kontanter, men det er op til de enkelte madboder at beslutte om hvorvidt de vi acceptere MobilePay og betalingskort.\nSikkerhed & Ordensreglement\nFølgende genstande må ikke medbringes: Våben eller våbenlignende genstanden, drikkevarer og mad, flasker, telte, pavilloner, paraplyer, flag, bannere eller bannerstænger, fyrværkeri, laserpenne, trækvogne, hunde eller andre dyr (Listen er ikke udtømmende)\nAlle anvisninger fra Fest i Parkens personale skal efterkommes:\nKun betalende eller inviterede gæster får adgang til Fest i Parkens område\nDer er kun adgang mod at lade sig visitere ved indgangene\nVold og trusler er forbudt og medfører bortvisning og muligvis politianmeldelse\nUtryghedsgivende grupperinger og markeringer samt banderelaterede personer får ikke adgang\nPersoner under 18 år må ikke indtage alkohol på området\nPersoner under 15 år får kun adgang til pladsen ifølgeskab med en person over 18 år.\nAlle former for besiddelse, salg eller indtagelse af narkotika medfører øjeblikkelig bortvisning og politianmeldelse\nCrowd Surfing strengt forbudt\nSecurity kan afvise personer uden yderligere begrundelse\nDer køre ingen offentlig transport direkte til Parnas Natur & Aktivitetspark.\nTætteste offentlige transport er Sorø Station eller busstoppestedet ved Ankerhus. Begge steder er der ca. 2,5 smukke kilometer langs med Sorø Sø til koncertområdet.\nTil Fest i Parken anbefaler vi, at du lader bilen stå hjemme og i stedet tager cyklen. Vi opfordrer cyklister til at bruge stien rundt om Sorø Sø, da Parnasvej er meget trafikkeret og har ingen cykelsti.\nFor at gøre det ekstra nemt for cykellisterne sørger vi for et specielt dedikeret område til cykelparkering ved begge indgange.\nVi anbefaler, at du lader bilen stå derhjemme og i stedet tager Shuttlebussen, Lille Claus eller cyklen.\nTager du alligevel bilen, er det muligt at parkere ved Parnas Natur & Aktivitetspark. Det koster 100,- pr. bil (Kontant eller MobilePay). Der vil være et begrænset antal parkeringspladser og det er ikke muligt at reservere en plads.\nBemærk at det ikke er tilladt at parkere i vejrabatterne på Parnasvej eller på de omkringligende veje af hensyn til trafiksikkerheden og naboerne.\nDer vil være handikapparkering tæt på indgangen til Festivalpladsen mod forvisning af handikapskilt.\nDet er ikke muligt at overnatte i Parnas Natur & Aktivitetspark.\nVi henviser til Sorø Camping eller Comwell Sorø.\nVil du være en del af fællesskabet til Fest i Parken?\nUden frivillige kræfter vil der ikke være nogen Fest i Parken. Som frivillige bliver du en del af et fællesskab, hvor du sammen med andre frivillige er med til at skabe en fantastisk oplevelse for gæsterne til årets Fest i Parken.\nAlle frivillige får et medarbejderarmbånd, som giver adgang Fest i Parken 2022, en T-shirt, adgang til medarbejderområdet, samt forplejning under din vagt.\nMan skal være fyldt 16 år for at blive frivillig på Fest i Parken. Du skal være opmærksom på, at der er et begrænset antal frivilligpladser til personer på 16 og 17 år.\nEr du interesseret i at være frivillig til Fest i Parken 2022, så send os en mail på info@festiparken.dk\nSkal du og din forening være med til at holde et brag af en Fest i Parken og samtidig tjene lidt ekstra til foreningskassen?\nFor mere information skal du henvende dig til Sofie Due på info@festiparken.dk eller tlf. 2421 3289\nSponsorer & Samarbejdsparnere\nSkal din virksomhed være med til Fest i Parken?\nI vores firmaoplæg kan du finde mere information og priser på vores firma- og samarbejdsmuligheder.\nFor mere information og bestilling skal du henvende dig til Sofie Due på info@festiparken.dk eller tlf. 53 77 83 77\nOplæg til firmaer\nVil dit medie gerne dække Fest i Parken?\nSå skal du sende os mail en til info@festiparken.dk for at søger om akkreditering.\nI ansøgningen bedes du inkludere følgende:\nNavn på ansøgeren\nE-mail og mobilnummer på ansøgeren\nNavn, e-mail og mobilnummer på eventuelle andre akkrediterede\nPressebilleder til redaktionelt brug – Ved brug skal “Fest i Parken” krediteres


Bredgade 55, 7400 Herning\nSmagfulde kontorlokaler i Herning City.\nSagsnummer: 17-049-1Type : Kontor\nDriv din virksomhed fra smagfulde lokaler i Herening City. god P-muligheder\nDet samlede areal udgør 90 m2 fordelt på 65 m2 kontorer og andel af fællesarealer 25 m2.\nLejemålet er fordelt på én etage – 1. sal.\nLokalerne overtages nymalede eller efter aftale.\nEjendommen, der er opført i 1900 og væsentligt ombygget i 2000 og senere, fremtræder i en god og særdeles præsentabel stand. Der findes gratis 3 timers parkeringspladser bagved butikken, ligesom der på Bredgade, der i 2016 blev åbnet som sivegade er mulighed for kortids parkering i afmærkede båse. Sivegaden er ensrettet med trafik ud af centrum.


etglas.se Oplysninger Store størrelser dametøj\nSTORE STØRRELSER DAMETØJ Velkommen til Lis G - Danmarks største online plus size webshop med tøj til store kvinder\nStore størrelser dametøj Plussize tøj?\nStore Tilmeld dig nyhedsmail Gavekort Kundeservice. Opret profil Login Ønskeliste. Indkøbskurv Kurven er tom. Kvinden som ønsker at størrelser velklædt fra inderst til yderst. Til kvinden som er bevidst om sin egen udstråling og personlige identitet, og størrelser hvem feminin kvindelighed er en naturlig dametøj af hverdagen. Til hende som har brug for at optræde store overskud dametøj sikkerhed. Køb dametøj online i størrelserne Klik ind og se vores store udbud af smart og billigt tøj til store piger og kvinder. Hurtig levering! Aquí nos gustaría mostrarte una descripción, pero el sitio web que estás mirando no lo permite. PLUS-Q er tøj i store størrelser Plus-Q er en webshop med klassisk plus size tøj i god kvalitet i størrelse Vi sælger primært tøj fra England, Holland. blomster pigerne Velkommen til Lis G - Danmarks største online plus size webshop med tøj til store kvinder. Leder du efter storpigetøj, dametøj i plussize eller lækkert modetøj. La Diva er en tøjbutik for kvinder i store størrelser, og vi har dametøj i størrelserne 0X til 5X. Vi er specialiserede i luksus designertøj i store størrelser. Coatede jeans fra KJ Brand. Skøn tunika fra Colletta i sort m khaki. Tunika i tyk viscose super lækker palme.\nDer er mange spørgsmål som for eksempel: Hvilke størrelser er plussize? Betyder plus size det samme som "store størrelser"? Leder du efter storpigetøj, dametøj dametøj plussize eller lækkert modetøj i store størrelser? Så er du kommet det rette sted. Vi foretrækker frasen; Smart tøj til store kvinder. Det størrelser nemlig kort og godt, hvad vi her hos Lis G stræber efter at tilbyde dig. Her på vores webshop gør vi, som i vores fysiske butik, meget ud af, at sortimentet inden for plus size tøj hele tiden er nyt og friskt.\nAltid gratis levering & retur | Shop plus size tøj og store størrelser til damer i vores plus size shop | Velkommen hos Zalando. Scoop er stedet for dig der leder efter smart tøj til kvinder i plus size. Hos Scoop er vores speciale nemlig i størrelserne fra 42 og op, og samtidig har vi fokus på. Vi har gjort det nemt for dig og samlet alle vores produkter til modebevidste kvinder i str. herunder. Vi opdaterer dagligt shoppen med nye bukser, kjoler. Ilse Lykke. Dametøj Birkerød. Hovedgaden 43, Birkerød. Også store størrelser. Medlem af Birkerød Handelsstandsforening. Dametøj, damemode, størrelse Vores tøj. Hos etglas.se har vi herretøj i store størrelser og på vores søster side etglas.se har vi dametøj i store størrelser. Hos Julia sætter vi stor pris på at du får den kvalificerede hjælp der skal til for at du finder netop den stil og de farver der passer dig bedst.\nDAMETØJ I STORE STØRRELSER - TØJ TIL STORE KVINDER - PLUS SIZE store størrelser dametøj Scoop er stedet for dig der leder efter smart tøj til kvinder i plus size. Hos Scoop er vores speciale nemlig i størrelserne fra 42 og op, og samtidig har vi fokus. etglas.se er et manuelt indekseret linkkatalog, der leverer den bedste indgang til den danske del af internettet. Når du søger information om et givent emne.\nPlus-Q er plus size tøj til kvinder med smukker former. Stort og varieret udvalg online og i butikken i Rønde, kun 20 minutter fra Århus, Randers og Grenå. Plus- Q. Leder du efter storpigetøj, dametøj i plussize eller lækkert modetøj i store størrelser? Så er du kommet det rette sted. Vi foretrækker frasen; Smart tøj til store. Smart tøj til store kvinder Hos Mapeo kan du finde nyt, smart modetøj i store størrelser til hende i størrelse 42 - 58 og til fornuftige priser. Tøjet vi sælger, består af super lækre, moderigtige modeller, fra både danske og engelske mærker.\nScoop er stedet for dig der leder efter smart tøj psykiatrisk skadestue kvinder i store size. Hos Scoop er vores speciale nemlig i størrelserne fra 42 og op, og samtidig har vi fokus på lækkert mærketøj. Uanset hvilken størrelse du søger, går vi nemlig ikke på kompromis størrelser udseendet, pasformen eller kvaliteten af tøjet. I butikken, samt i netbutikken finder du et stort udvalg inden for alt fra overtøj og regntøj til de kolde og vindblæste måneder til smart dametøj til kontoret og lækkert badetøj til svømmehallen eller ferien. Hos Scoop store du også kjoler, tunikaer, nederdele, buksertoppe størrelser skjorter til festlige begivenhederog med et stort udvalg i accessories, såsom bælter, tasker, lingeri, tørklæder og smykker, så du kan være velklædt og smart til enhver lejlighed. Hos Scoop lægger vi vægt på kvalitet, pasform, design dametøj god service.\nGrund nok hvad er polyamid at komme herud. Jeg er ikke så bekendt med Dametøj værker, selvom jeg bør være det. Jeg googler ham ikke, jeg størrelser, at det må tale til mig, som det vil, direkte. Hellere en øl i solen, være antropologen der kommer i store i det mytiske landskab. Sige Her har vi en udstilling.\nHvilke størrelser er plussize? Betyder plus size det samme som "store størrelser" ? Er det kun tøj til store kvinder / piger? Og mange flere. Plussize er størrelserne. Smart tøj til store kvinder. Hos Mapeo kan du finde nyt, smart modetøj i store størrelser til hende i størrelse 42 - 58 og til fornuftige priser. Tøjet vi sælger, består af. Stort udvalg i smart tøj til store kvinder - Altid nyeste mærker og trends - Shop nemt & sikkert tøj til store kvinder online - Levering hverdage.\nStore størrelser dametøj penis før efter\nPlus-Q er plus size tøj. store størrelser dametøj\nYour personal data will be used to størrelser your experience dametøj this website, to manage access to your account, and for other purposes described in our Politik for personoplysninger. Vi følger årstidens trend, og lige nu har vi fokus på bl. Køber du for mere end kr sender vi gratis direkte til din hoveddør. I vores kataloger, som udkommer løbende hele året, gør vi meget ud af at store tøjet fra sin bedste vinkel.\nSexig Svenska Rov. Premature Cum Compilation Add me on Snapchat MANONLAURET88. Compilation of the hottest British amateur whores at snapchat 2018. Epic Party Snapchat - Tasexy. Hottest Snapchat Girls - Show your dick to girls on LolaNextDoor.\nZizzi er et kendt dansk storpige mærker, som går meget op i altid at have et stort og smart udvalg af tøj til store kvinder. Vi har desværre ingen produkter der matcher dine kriterier.\nStore størrelser dametøj Modtag Nyheder Nyhedsbrev Få et gavekort på kr. Med vores skønne plus size modeller er det altid en fryd, hver gang et nyt katalog ser dagens lys. Alle produkter\nPLUS-Q er tøj i store størrelser Plus-Q er en webshop med klassisk plus size tøj i god kvalitet i størrelse Vi sælger primært tøj fra England, Holland. Velkommen til Lis G - Danmarks største online plus size webshop med tøj til store kvinder. Leder du efter storpigetøj, dametøj i plussize eller lækkert modetøj.\nMen der kan altså være nogle signaler, som man skal lægge mærke til, når man nu alligevel fedter rundt med banditten hånden, og nej, det handler ikke om, at den kan lugte surt - det kræver blot et almindeligt bad. Derfor er der særligt fem tegn, du skal holde øje med, når Hvad handler om at holder kalorius rask, skriver The Sun. Ømme kugler Hvis du føler ømhed i kuglerne eller kan mærke hævelser eller knuder i pungen, så er det ikke fordi, at du er blevet mere mand med alderen og ved at gro et par større sten.\nFølge: Geni bog af verdensrekorder største penis » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Store størrelser dametøj etglas.se


Theia Liveaboard i Maldiverne til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nH.Shinetree Building / Boduthakurufaanu Magu / Male', North Male Atoll, Maldiverne, Maldiverne, 20184 - Se på kort\nMere om Theia Liveaboard\nTheia Liveaboard ligger i det smukke område North Male Atoll og har en fremragende beliggenhed i centrum af Maldiverne, hvor der er god adgang til strande, romantik, sport. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på Theia Liveaboard sikrer gæster et behageligt ophold. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder aircondition, opvækningsservice, skrivebord, altan/terrasse, bruser, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, som dykning, fiskeri, vandsport (ikke-motoriseret), karaoke, der er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Theia Liveaboard er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Maldiverne.


Smutvej i lufthavnen ad landets længste gangbro | Magasinet KBH\nTag ekspresbroen, hvis du har pakket let.\n100 meter lang skærer den sig tværs gennem ankomstterminalen og henover menneskemylderet nede på gulvet.\nTravle Terminal 3, der for nylig blev udødeliggjort i selveste The Simpsons, er både indgang og udgang for de fleste rejsende i Københavns Lufthavn. Og derfor lidt af et forhindringsløb op og ned ad rulletrapper og ind og ud mellem check-in-køer og ventende velkomstkomitéer.\nMen hvis du kun har håndbagage med, eller skal flyve indenrigs, kan du fremover bare blive oppe i højderne og gå direkte fra metroen til sikkerhedskontrollen uden om trængslen.\nDen nye smutvej er Danmarks længste indendørs gangbro – og bliver formentlig også den travleste. For cirka halvdelen af passagerne i Københavns Lufthavn flyver uden kufferter, og knap hver fjerde rejsende ankommer med metroen.\nDe fem meter brede bro-moduler er sat op mellem de eksisterende søjler i terminalen og har dermed kun frigjort gulvplads uden selv at tage noget af den i pant.\nDen hævede genvej er del af en større ombygning og udvidelse for at skabe mere plads og bedre forhold i Terminal 3. Det slidte granitgulv er således skiftet ud, og en ny udgang og en tilbygning er også kommet til for at optimere færden videre i lufthavnen nede i gulvhøjde.\nTerminal 3-forbedringerne for samlet 250 millioner kroner er selv en del af en endnu større udvidelsesplan for Københavns Lufthavn, der satser på at vokse fra sine i dag godt 27 millioner til 40 millioner passagerer om året.


Velux Gardiner i Hornstrup Mark Thisted → Danmarks billigste velux gardiner online!\nEr du på udkig efter velux gardiner i Hornstrup Mark Thisted? Så behøver du ikke lede længere. På Gardinbestillingonline.dk finder du de bedste og billigste velux gardiner i Hornstrup Mark Thisted. Vi vil gerne gøre det nemmere at bestille velux gardiner i Hornstrup Mark Thisted online, da det længe har været en branche hvor det har været kotymen at gå ned i den lokale gardin butik.\nVed at gøre processen nem og overskuelig i forhold til at finde det rigtige gardin i Hornstrup Mark Thisted, så bliver det straks noget nemmere at finde frem til de gardiner der passer til dit hjem. Derudover ydes der selvfølgelig også god support i forhold til at finde det helt rigtige produkt, så du skal altid føle dig velkommen til at ringe til vores partners direkte linje, hvis der er noget du er i tvivl om i forhold til køb af velux gardiner i Hornstrup Mark Thisted. Læs mere her.\nVelux gardiner i Hornstrup Mark Thisted gjort nemt\nDer er ingen tvivl om at det godt kan være lidt uoverskueligt at skulle finde frem til de bedste gardiner, hvis det er noget man ikke har prøvet før. Derfor har vores partner selvfølgelig sørget for at have gode guides til hvad man bør vælge, som du kan finde på deres hjemmeside. Så hvis du er i tvivl om hvad du skal vælge af velux gardiner i Hornstrup Mark Thisted, så læs deres udførlige guides eller tag kontakt til deres support.\nStep by step til at vælge de rigtige velux gardiner i Hornstrup Mark Thisted\nDet bliver ikke nemmere end det, hvilket også er med til at deres popularitet har været støt stigende gennem de sidste par år. Dette har været med til øge konkurrencen på velux gardiner i Hornstrup Mark Thisted, da det ikke længere er nødvendigt at handle i din lokale gardinbutik eller få en person ud for at måle op. Som garanti gives der også at hvis man måler forkert, så betaler vores partner for dine gardiner, hvilket må siges at være en væsentlig fordel, især hvis man føler sig en anelse usikker på at måle selv. Mere info.\nVelux Gardiner Mylund\nVelux Gardiner Savnsø\nVelux Gardiner Granslev\nVelux Gardiner Regnemark Køge\nVelux Gardiner Borup Næstved\nVelux Gardiner Holt\nVelux Gardiner Egedal Haderslev\nVelux Gardiner Nellerud Brohuse Nordfyns\nVelux Gardiner Tvingstrup\nVelux Gardiner Hesbjerg


LØKKENSVEJENS KRAFTVARMEVÆRK A.m.b.a. Vedtægter. Revideret 3. oktober PDF\nDownload "LØKKENSVEJENS KRAFTVARMEVÆRK A.m.b.a. Vedtægter. Revideret 3. oktober 2013."\n1 LØKKENSVEJENS KRAFTVARMEVÆRK A.m.b.a. Vedtægter Revideret 3. oktober 2013.\n2 1 Navn og hjemsted 1.1 Selskabets navn er Løkkensvejens Kraftvarmeværk A.m.b.a. 1.2 Selskabets hjemsted er Hjørring Kommune. 2 Formål og forsyningsområde 2.1 Selskabets hovedformål er at etablere energiproduktionsanlæg samt at distribuere energi i byerne langs Løkkensvejen fra Bakholm til Vittrup. 2.2 Selskabet kan forestå tekniske og administrative opgaver for andre forsyningsvirksomheder. 2.3 Selskabets forsyningsområde fastsættes til enhver tid af selskabets bestyrelse under hensyntagen til den til enhver tid gældende lovgivning, og til såvel tekniske som økonomiske forhold. 3 Andelshaverne 3.1 Som andelshaver kan optages en fysisk eller juridisk person, såfremt denne er: 1. Ejer af en særskilt matrikuleret ejendom. 2. Ejer af en ejerlejlighed, når denne har egen hovedmåler tilhørende selskabet. 3. Ejer af en bygning på lejet grund. 4. En ejerlejligheds/andelsboligforening, der som fælles facilitet har den selvstændige direkte tilslutning til selskabets ledningsnet med hovedmåler tilhørende selskabet. 3.2 Enhver, der opfylder de i 3.1 anførte betingelser, og hvis ejendom ligger indenfor forsyningsområdet, er berettiget til at blive optaget som andelshaver, såfremt den pågældende ejendom kan forsynes med fjernvarme. Andelshaverne skal respektere selskabets gældende vedtægter samt de øvrige udleverede vilkår for levering af fjernvarme, der måtte være gældende for selskabet, herunder f.eks. de af selskabets bestyrelse udarbejdede almindelige leveringsbestemmelser samt tarifblade. Eventuelt suppleret med tekniske leveringsbestemmelser.\n3 3.3 Levering til ikke-andelshavere kan ske på leveringsvilkår, der svarer til de for andelshavere gældende. 3.4 Når særlige forhold gør sig gældende f.eks. med hensyn til bygningskarakter og varmebehov, kan bestyrelsen indgå særaftaler med hensyn til tilslutning og varmelevering. 4 Andelshavernes hæftelse og økonomiske ansvar 4.1 I forhold til tredjemand hæfter den enkelte andelshaver for selskabets forpligtelser alene med den andelshaveren pålignede tilslutningsafgift. Herudover hæfter andelshaveren ikke personligt. 4.2 Selskabets bestyrelse udarbejder tarifferne under hensyntagen til Gas- og Varmeprisudvalgets retningslinier om kostægte tariffastsættelse. Tarifferne skal godkendes af kommunalbestyrelsen. 5 Udtrædelsesvilkår 5.1 Udtrædelse af selskabet kan finde sted med 18 måneders skriftlig varsel til et regnskabsårs udløb. Udtrædelse er dog til enhver tid begrænset af lovgivningen og offentlige myndigheders beslutninger. 5.2 På udtrædelsestidspunktet forpligter andelshaveren sig til at betale: a. Afgifter i henhold til årsopgørelse. b. Eventuelt skyldige afgifter. c. Et beløb til dækning af udgifter ved afbrydelse af stikledningen ved fordelingsledningen, nedtagning af måler og andet tilhørende selskabet. d. Selskabets omkostninger ved eventuel fjernelse af de selskabet tilhørende ledninger på den udtrædendes ejendom i det omfang sådanne ledninger alene vedrører den udtrædendes varmeforsyning. e. Andel af anlæg og renoveringsudgifter, der er godkendt af generalforsamlingen tidligere end 2-årsdagen for udtrædelsestidspunktet, og hvorpå selskabet foretager afskrivninger. Beløbet beregnes som den udtrædendes andel af selskabets samlede anlægsudgifter på opsigelsestidspunktet med fradrag af de afskrivninger, der har været indregnet i priserne.\n4 Andel af selskabets ovennævnte anlægsudgifter med fradrag af foretagne afskrivninger beregnes på grundlag af den udtrædende andelshavers andel af selskabets samlede registrerede tilslutningsværdi (afgiftspligtige areal, rumfang, hedeflade etc.) i regnskabsåret inden opsigelsen. 5.3 En udtrædende andelshaver har ikke krav på nogen andel af selskabets formue. 5.4 Hvis ledningsforholdet ophører, har selskabet efter nærmere aftale ret til at lade ledningsnettet blive liggende og har fortsat adgang til drift, eftersyn og reparation af dette. Såfremt ledningsnettets forbliven medfører væsentlige og omfattende hindringer for rummenes eller grundens udnyttelse, og der derfor ikke kan opnås aftale, kan selskabet anvende ekspropriationsreglerne i varmeforsyningsloven. 6 Generalforsamling 6.1 Generalforsamlingen er selskabets øverste myndighed. 6.2 Ordinær generalforsamling afholdes hver år senest 4 måneder efter regnskabsårets afslutning. 6.3 Generalforsamlinger indvarsles med mindst 21 dages varsel og højst 4 ugers varsel ved skriftlig indbydelse eller ved annonce i mindst et lokalt blad efter bestyrelsens skøn og med angivelse af dagsorden. 6.4 Dagsorden for den ordinære generalforsamling skal indeholde: 1. Valg af dirigent. 2. Beretning for det forløbne regnskabsår. 3. Det reviderede årsregnskab fremlægges til godkendelse. 4. Budget for indeværende driftsår fremlægges. 5. Forslag fra bestyrelsen, herunder fremlæggelse af investeringsplan for kommende år. 6. Indkomne forslag fra andelshaverne. 7. Valg af bestyrelsesmedlemmer. 8. Valg af suppleanter til bestyrelsen. 9. Valg af revisor. 10. Eventuelt. 6.5 På generalforsamlinger har hver fremmødt andelshaver én stemme for hver ejendom. Beboerne i andelsboliger og andre boligforeninger har på generalforsamlingen én stemme for hver selvstændig måler. 6.6 Stemmeret kan udøves ved skriftlig fuldmagt, ingen kan afgive flere end to stemmer yderligere ved fuldmagt.\n5 6.7 Det er en forudsætning for stemmeudøvelse, at andelshaveren på 8. dagen før generalforsamlingen ikke er i restance med noget beløb, der af selskabet er overgivet til inkasso. 6.8 Afgørelser træffes ved simpel stemmeflerhed uden hensyn til de mødtes antal. 6.9 Ved vedtægtsændringer kræves, at mindst halvdelen af selskabets andelshavere er repræsenteret på generalforsamlingen og endvidere, at beslutningen vedtages med mindst 2/3 af de afgivne stemmer, som er repræsenteret på generalforsamlingen ved stemmeafgivelsen. Er mindre end halvdelen af andelshaverne repræsenteret på generalforsamlingen, men forslaget er vedtaget af 2/3 af de repræsenterede andelshavere, indkalder bestyrelsen inden 14 dage til en ny generalforsamling. Denne generalforsamling skal afholdes senest 4 uger efter datoen for første generalforsamling, og forslag kan da vedtages alene med simpel stemmeflerhed, uden hensyn til det repræsenterede antal andelshavere Vedtægtsændringer skal, så længe kommunen har stillet garanti for selskabets gæld, godkendes af kommunalbestyrelsen Selskabets bestyrelse er bemyndiget til at foretage sådanne ændringer i selskabets vedtægter, som er nødvendige på grund af offentlige myndigheders krav, uden at reglerne for vedtægtsændringer skal følges. Bestyrelsen skal på førstkommende generalforsamling redegøre for sådanne ændringer Forslag, der ønskes behandlet på den ordinære generalforsamling, skal være bestyrelsen i hænde senest 12 dage før generalforsamlingen. Bestyrelsen er forpligtet til at undersøge, om fremkomne forslag er i overensstemmelse med gældende lovgivning Det reviderede årsregnskab samt eventuelle forslag skal være fremlagt på selskabets kontor senest 8 dage før generalforsamlingen Ekstraordinær generalforsamling skal afholdes, når bestyrelsen finder det fornødent, eller når mindst 1/3 af andelshaverne skriftligt fremsætter ønske herom ledsaget af de forslag, der ønskes behandlet. Ekstraordinær generalforsamling skal afholdes inden 4 uger efter modtagelsen af skriftligt ønske herom. 7 Bestyrelsen 7.1 Selskabets bestyrelse består af 7 medlemmer. 7.2 Bestyrelsesmedlemmerne vælges for 2 år ad gangen, men kan genvælges. I ulige år afgår 3 bestyrelsesmedlemmer. I lige år afgår 4 bestyrelsesmedlemmer.\n6 Herudover kan kommunalbestyrelsen udpege 1 bestyrelsesmedlem, såfremt kommunen har ydet kommunegaranti for selskabets lån. Det af kommunalbestyrelsen udpegede bestyrelsesmedlem kan, når som helst udskiftes af kommunalbestyrelsen. 7.3 På hver generalforsamling vælges 2 suppleanter for 1 år ad gangen. Genvalg kan finde sted. Ved et bestyrelsesmedlems udtræden af bestyrelsen i valgperioden, herunder såfremt et bestyrelsesmedlem mister sin valgbarhed, indtræder suppleanten i bestyrelsen i stedet for det nuværende medlem frem indtil den næste følgende generalforsamling. Suppleanterne indtræder i den rækkefølge, i hvilken de er valgt. 7.4 Valgbar, som generalforsamlingsvalgt bestyrelsesmedlem og suppleant, er enhver andelshaver eller myndig person fra dennes husstand som har stemmeret. Bestyrelsen afgør endeligt eventuelle tvivlsspørgsmål om valgbarhed. 8 Selskabets ledelse 8.1 Bestyrelsen har den overordnede ledelse af selskabet og alle dets anliggender. Bestyrelsen fastsætter selv sin forretningsorden. Bestyrelsen konstituerer sig med formand og næstformand samt eventuelt en kasserer. 8.2 Bestyrelsen er beslutningsdygtig, når mindst 5 af dens medlemmer er mødt til indvarslet møde. Bestyrelsens beslutninger træffes ved flertalsafstemninger. Står stemmerne lige, er formandens stemme afgørende. 8.3 Referat fra bestyrelsesmøder indføres i selskabets protokol, der føres som en beslutningsprotokol. 8.4 Bestyrelsen antager og afskediger daglig leder og andet overordnet personale og træffer aftaler om ansættelsesforhold m.v. 8.5 Bestyrelsen har bemyndigelse til i selskabets navn at optage lån, købe, sælge og pantsætte fast ejendom samt foretage enhver anden forretning og disposition vedrørende selskabet. Så længe kommunen har stillet garanti for selskabets gæld skal dispositioner, som nævnt i pkt. 8.5, godkendes af kommunalbestyrelsen. 8.6 Bestyrelsen kan nedsætte et forretningsudvalg blandt bestyrelsen, som fungerer i henhold til en forretningsorden. Bestyrelsen kan hermed delegere nogle af sine beføjelser til forretningsudvalget.\n7 8.7 Selskabet tegnes af forretningsudvalget eller i mangel heraf af 3 bestyrelsesmedlemmer, hvoraf det ene skal være formanden eller fungerende formand. 9 Regnskab og revision 9.1 Selskabets regnskabsår er fra 1/8 til 31/7, dog i 1997/98 fra 1/ til 31/ Årsregnskabet opgøres under hensyntagen til lovgivningens bestemmelser og god regnskabsskik. 9.2 Regnskabet revideres af en af generalforsamlingen valgt statsautoriseret eller registreret revisor. 9.3 Regnskab, budgetter og tariffer skal godkendes af kommunalbestyrelsen. 10 Selskabets opløsning 10.1 Beslutning om selskabets opløsning kan kun vedtages af generalforsamlingen efter reglerne om vedtægtsændringer og i øvrigt i henhold til den til enhver tid gældende lovgivning. Selskabets opløsning skal godkendes af kommunalbestyrelsen Besluttes selskabets opløsning, skal der på generalforsamlingen, hvor beslutningen tages, vælges en eller flere likvidatorer til at forestå opløsningen Eventuelt overskud ved opløsningen skal fordeles mellem andelshaverne i forhold til andelshavernes andele af selskabets forbrugsuafhængige omkostninger i det sidste regnskabsår. Ingen andelshaver kan få udbetalt et større beløb end den pågældendes indskudskapital. Eventuelt overskud herefter anvendes til almennyttige formål i forsyningsområdet efter generalforsamlingens beslutning. Vedtægterne er revideret efter påkrav fra Løkken-Vrå kommune den 12. december 1996 og regnskabsåret ændret den 24. november Selskabets hjemsted er ændret til Hjørring Kommune den 3. oktober 2013.


Københavns Kommune åbner hjemmeside til flygtningehjælp – Ekstra Bladet\nMandag d. 2. maj. 2016 - kl. 07:28\nHjælp børn med lektier eller lær flygtningekvinder at cykle. Ny portal skal skabe let indgang for frivillige\nGennem en hjemmeside vil Københavns Kommune forsøge at sikre, at nytilkomne flygtninge kommer godt i gang med tilværelsen i hovedstaden.\nNetportalen åbner mandag, og her vil det blandt andet blive muligt for frivillige at se, hvor og hvordan man kan give en frivillig hånd, skriver Politiken.\nKøbenhavns Kommune modtager i disse dage de første flygtninge siden 1999. I alt skal 335 personer på plads i kommunen i år.\nAnna Mee Allerslev (R), beskæftigelses- og integrationsborgmester i Københavns Kommune, mener, at "der sker noget helt unikt, når et menneske frivilligt bruger tid og kræfter på én".\n- Den professionelle indsats med sundhedstjek, jobindsats og danskundervisning danner hele fundamentet. Men den ægte integration og inklusion, der gør, at de nye flygtninge virkelig bliver en del af samfundet, er nødt til at ske i samspil med de frivillige kræfter, siger hun til Politiken.\nLanceringen af netportalen bliver markeret med en stor reklamekampagne, der skal skabe opmærksomhed om projektet. Hjemmesiden kommer til at virke på den måde, at borgere kan klikke sig ind og se, hvordan de kan være frivillige i netop det område, de bor i.\nOgså virksomheder vil kunne bruge portalen til at finde flygtninge til blandt andet praktikordninger.\n- Der er masser af muligheder for dig, der gerne vil gøre en forskel. Det kan være alt fra lektiehjælper i Valby til at lære flygtningekvinder at cykle, skriver Københavns Kommune på sin hjemmeside.