Høneballehaven på Samsø: Jeg skal have besøg i haven i morgen\nog jeg glæder mig. Jeg har ikke stresset for at blive færdig, og der er stadig masser af ukrudt, men sådan noget har de nok set før :o) I dag havde jeg to par på besøg, de var vældig begejstret for det de så, og snakkede ikke om ukrudt, så mon ikke det går også i morgen.\nDet har været skønt vejr her i dag, og jeg har nusset lige så stille rundt og nydt det, desværre har de taget solen fra os i morgen i Østjylland, men lad os nu se, om den ikke kommer alligevel, der er godt nok kommet skyer nu.\nFjerbusken er stor og flot\nKejsertræet er begyndt at sætte blade, tænk at de små knopper bliver til kæmpe blade\nPenstemon/rørblomst husker red. Den har en fantastisk farve.\nDe første iris blomstrer\nDen nyeste Trillium\nJeg er lidt vild med disse her tulipaner. Ved ikke hvad de hedder.\nSå kommer der lidt rhodoer\nArctic Tern og Silberwolke der stikker hovedet frem.\nEn busk to slags, den er købt for at være Onkel Dines, det er de lyserøde knopper , I kan se. Alle de hvide er Cunninghams White.\nJeg fik lige sendt et billede af min søns smukke kvæde, den skal I lige se her til slut.\nDet var alt for i dag, nogen af os ses i morgen. I andre må hygge jer med det I nu skal.\nPosted by Høneballehaven at fredag, maj 18, 2012\nLone 18. maj 2012 kl. 21.10\nHej Lisbeth - det ser skønt ud og jeg er sikker på I får en hyggelig dag. Selv skal jeg vist på tur med ungerne. En tur til Samsø var nu ellers ikke at kimse af ;-)\nHøneballehaven 18. maj 2012 kl. 22.07\nJeg satser også på vi får en hyggelig dag. Så må du med næste år, jeg regner med at lave det til en tradition. God tur med ungerne :o)\nAnonym 18. maj 2012 kl. 21.19\nJeg håber, at I får en rigtig dejlig dag.\nUlla J. 18. maj 2012 kl. 21.21\nI må have en rigtig dejlig havedag i morgen. Jeg tror bestemt heller ikke der er nogen der kigger på ukrudt, når der er så mange flotte planter at kigge på.\nHøneballehaven 18. maj 2012 kl. 22.08\nTak skal du have Ulla. Nej jeg håber også de kigger på alle de andre fine ting:o)\nFru Friis 18. maj 2012 kl. 21.33\nAltså Lisbeth! Selvfølgelig vil vi da finkæmme din have for at finde ukrudt, hvad i alverden skal vi ellers kigge på? Du har da ikke så meget andet at vise frem, så vidt jeg ved.... he-he... og undskyld og nu må jeg vist snart finde min seng, for jeg skal jo tidligt op imorgen!! See you! :oD\nHøneballehaven 18. maj 2012 kl. 22.09\nI får da bare hver et hakkejern, så er det bare med at gå i gang.\nSov godt, vi ses :o)\nFru Friis 18. maj 2012 kl. 21.34\nHov, hvad er det for en uorden med vejrudsigten!?? Tror da snart at de meteorologer skal på pension... :o/\nJeg er heller ikke helt tilfreds med dem, men lad os nu se, somme tider er det sol her, selvom de ikke har lovet det.\nKarina 18. maj 2012 kl. 21.36\nJeg er sikker på at det bliver en dejlig dag og det er godt at du ikke har stresset over den. God fornøjelse i morgen, jeg glæder mig til at høre beretningerne.\nHøneballehaven 18. maj 2012 kl. 22.10\nDet bliver en dejlig dag, især fordi vi skal have besøg af blogvenner. Næste år må du med :o)\nLandbohaven 18. maj 2012 kl. 21.41\nHåber i får en dejlig og hyggelig havedag i morgen.\nTænk ikke på ukrudtet. Det er dine smukke blomster, buske og træer de kommer for at se, og du har jo rigtig meget smukt at vise frem.\nJeg glæder mig til at se billeder fra morgendagen.\nHøneballehaven 18. maj 2012 kl. 22.11\nNu tænker jeg ikke mere på ukrudtet. Bent har lovet mig at tage billeder, så der skal nok komme en rapport fra mig og sikkert også fra de andre.\nLone 18. maj 2012 kl. 21.57\nGodt du ikke stresser Lisbeth og ukrudtet kan du bare beholde. Vi tar' sol med fra sjælland.\nHøneballehaven 18. maj 2012 kl. 22.12\nJeg beholder ukrudtet, bare I tager sol med fra Sjælland.\nSigne 18. maj 2012 kl. 22.04\nGlæder mig helt vildt til at komme til Samsø i morgen - og selvfølgelig bliver vejret fantastisk :-)\nHøneballehaven 18. maj 2012 kl. 22.13\nDet gør jeg også, og du tager solen med siger Heidi :o)\nHeidi 18. maj 2012 kl. 22.05\nKan i nu ha en super dag i morgen, og selvfølgelig kommer solen frem, Signe kommer jo, solen skinner altid hos hende ;o)\nTak skal du have Heidi, ja godt Signe kommer med, så vi kan få noget solskin :o)\nFrk. Anemone 18. maj 2012 kl. 22.13\nUkrudt har vi alle, er jeg sikker på, men vi har helt sikkert ikke så mange og fine planter som du, så jeg har haft cameraet til opladning og fundet de fodformede sandaler frem, og så er jeg ellers klar til en eller flere runder i din have. Solskin sørger sjællænderne så for, det glippede vist i sidste øjeblik her i Østjylland, men vi får en fantastisk dag under alle omstændigheder.\nGlæder mig.... stort :)\nHøneballehaven 18. maj 2012 kl. 22.15\nså er du bare klar, det lyder godt. Glæder mig meeeget til at se jer alle.\nFrk. Anemone 18. maj 2012 kl. 22.17\nMarianne Selvig 18. maj 2012 kl. 22.19\nJeg kommer i sommer-chemise og gummistøvler, solbriller og regnjakke... Detvbliver godt lige meget vejret. Vi er seje og glade... Og mest af alt NØRDER. Og vi etikken kede af at indrømme det.\nGlæææææder mig, A's you know.\nHøneballehaven 18. maj 2012 kl. 22.49\nJa det bliver så godt, glæder mig også til at se alle nørderne :o)\nHanne Tilst 18. maj 2012 kl. 22.59\nI ønskes en rigtig god dag. Glæder mig til at se billeder.\nHøneballehaven 18. maj 2012 kl. 23.07\nTak Hanne, Tilst\nJeg skal nok sætte billeder ind.\nVivi 18. maj 2012 kl. 23.00\nHåber i får en fantastisk dag, og mon ikke solen alligevel kan finde på at sende et par stråler ned over din have :-)\nDet håber jeg, at den gør. Den plejer at være flink til det :o)\nBente 18. maj 2012 kl. 23.15\nSå får du lige en kort kommentar herfra også. Jeg synes da, at der var lovet sol - som du siger, Samsø er en solskinsø - så det går vi stærkt ud fra. Nå men vi er der jo også søndag, så mon ikke vi får oplevet solen.\nVi ses om lidt....Godnat og på gensyn irl imorgen!\nHøneballehaven 18. maj 2012 kl. 23.19\nSigne kommer med solen, hun plejer jo at have sol, så mon ikke det går.\nJa søndag lover de sol, så I får nok oplevet den.\nJa vi ses og jeg glæder mig.\nHanne i haven 18. maj 2012 kl. 23.22\nJeg håber også at I får en skøn dag, alle i tossede havenørder :-) Og stik du dem bare et ukrudtshjern hvis de bemærker ukrudtet :-D\nJeg synes heller ikke at de kan være bekendt at ændre vejrudsigten hele tiden. Ihvertfald ikke når de havde lovet godt vejr. Det går kun den anden vej :-)\nLisbeth (countryliv) 19. maj 2012 kl. 08.58\nRigtig god fornøjelse, det bliver helt sikkert sjovt uanset vejret:))\nBlomsterhatten 19. maj 2012 kl. 09.57\nJeg håber virkelig at i hygger jer uanset hvordan vejret bliver , det jo samværet som tæller og ikke solen. Mange glade ønsker fra mig Helle\nAnonym 19. maj 2012 kl. 11.49\nJeg ønsker dig og alle dine gæster en rigtig dejlig dag i morgen, de blå akelejer edr underskønne, jeg nappede nogle frø sidste år ,de stor selvsåede på et grusfortov, jeg har drysset dem i min have men ingen af dem er kommet :O(\nSusanne Irming 19. maj 2012 kl. 11.49\nJeg er sikker på at alle kommer med en lup i lommen for at studere dit ukrudt - så lad det endelig stå ;O)\nHav en fantastisk dag. Ærgrer mig over at jeg ikke kan finde tid til at deltage. Det må blive en anden gang.


En stjerne på himlen og en sten i skoen | Information\nEn stjerne på himlen og en sten i skoen\nNy dansk bog introducerer Slavoj Žižeks radikale samfundsteori. Og det er en god idé, for Žižek er svær at holde styr på, og få tænkere inspirerer og irriterer så meget som ham\nVågn op. Slavoj Žižeks tanker er et opråb til venstrefløjen, der fattes beslutninger og interventioner som erstatning til de gode ideer og intentioner, den har nok af.\nDet deklareres ofte, at ideologiernes og historiens tid er ovre. At der er det, der er. At der ikke er andet. Det er naturligvis en helt igennem ideologisk erklæring, men alligevel har de fleste venstrefløjstænkere affundet sig med, at det eneste, man i denne postpolitiske såvel som postutopiske tidsalder har at håbe på, er sparsomme forbedringer eller sporadiske performative provokationer.\nDen køber den slovenske filosof, provocateur og psykoanalytiker med meget mere Slavoj Žižek ikke. Fra hans perspektiv er det nødvendigt at tro på, at reel forandring er mulig. Ikke at forstå som en forskydning inden for en given orden (læs: det neoliberale velfærdsdemokrati), men som en grundlæggende omkalfatring af selve denne orden.\nDet kan naturligvis let føre til alverdens misforståelser. At Žižek er en farlig revolutionsromantiker, en totalitær tænker, en nyttig idiot. Derfor er det også på tide og på sin plads, at der nu er kommet en indsigtsfuld introduktion til hans politiske tænkning. I bogen Den nyttige idiot – om Slavoj Žižeks samfundsteori har Henrik Jøker Bjerre og Carsten Bagge Laustsen påtaget sig den væsentlige opgave at rydde lidt op i de diverse misforståelser af Žižek og, som der står på bagsiden af bogen, »fremdrage de vigtigste teoretiske forudsætninger for hans samtidsanalyser og give en række eksempler på disse«. Det gør forfatterne på eksemplarisk vis. Og samtidig forfægter de den interessante pointe, at det at være en nyttig idiot måske slet ikke er så slemt endda.\nEn revolution uden revolution\nEn ting er venstrefløjens kritik af Žižek, noget andet er Žižeks kritik af venstrefløjen. Den lægger Jøker Bjerre og Bagge Laustsen med god grund vægt på.\nOverordnet set er Žižek særdeles skeptisk over for størstedelen af den nuværende venstrefløjs politiske ideer (humanisme, økologisme, multikulturalisme osv.) og letkøbte radikalitet. Med en analogi til nutidens marked, hvor man efterhånden finder flere og flere produkter frarøvet deres substans (kaffe uden koffein, cola uden sukker osv.), lyder Žižeks anklage, at de såkaldte ’radikale’ tænkere i virkeligheden ønsker sig en koffeinfri revolution, en revolution, der ikke lugter af revolution.\nHvis der var én ting, der generede mig, da bølgerne omkring Pussy Riot var på sit højeste, var det da også, hvordan en række mennesker i mit såkaldte Facebook-netværk skyndte sig at udtrykke deres solidaritet med de russiske aktivister. Det forekom ikke at være andet end en helt igennem gratis og risikofri gestus. En traditionel venstreorienteret automatisme.\nDet er i sådanne situationer, at det er befriende og relevant at læse Žižeks bøger. Han hader nemlig, som et citat lyder i Den nyttige idiot, »den traditionelle venstreorienterede opfattelse, som godt kan lide revolutioner, men foretrækker, at de finder sted langt væk, så du, mens dit hjerte banker for revolutionen, kan fortsætte din karriere i ro og mag«.\nDet reelle og det universelle\nI bogen kaldes Žižeks tanker for et wake up call til venstrefløjen. Den mangler ikke gode ideer og intentioner, men beslutninger og interventioner. Men i første omgang kræves en ordentlig beskrivelse af samfundet. Den måde, vi beskriver et givent problem på, er som oftest en del af dette problem. Så forandringen af verden forudsætter en fortolkning af verden.\nOg på det punkt – dvs. hvad den politiske analyse angår – hersker der trods alt en vis enighed på venstrefløjen (selv om Žižeks psykoanalytiske ideologikritik er hans helt egen!). Der er i hvert fald få tænkere derude, som vil mene, at det, der finder sted inden for den neoliberale velfærdsstats rammer, kan kaldes for politik i ordets sande betydning. Men hvad politik så er – dét er straks en anden snak.\nSom jeg læser Žižek, er hans revolutionsforståelse bundet op på to centrale begreber: Ét begreb om det reelle og ét begreb om det singulært universelle. Politik kan ifølge Žižek defineres som en begivenheds traumatiske indbrud i en given situation – som vel at mærke forandrer denne situations ’transcendentale koordinater’, så det, der før fremstod som umuligt, nu fremstår som muligt. Politik modificerer altså retrospektivt det, der er tænkeligt, ved at byde det utænkelige velkomment. Det er det reelle.\nDet singulært universelle handler om, at den politiske begivenhed ifølge Žižek aldrig kun kan tage form af en partikulær eller lokal kamp. Politik handler med andre ord ikke om, at en bestemt samfundsgruppe skal have lidt flere rettigheder, lidt mere anerkendelse, lidt bedre løn (for som Jøker Bjerre og Bagge Laustsen spørger: Hvornår er nok nok?). Nej, hvis ikke et givent krav kan universaliseres, er der for Žižek ikke tale om reel politik, men om symbolske sejre, små forskydninger, minimale ændringer, dvs. pseudopolitik, ikke noget at skrive hjem om. Universaliseringen af et partikulært krav må, som forfatterne skriver, samtidig »være en tematisering af den kapitalistiske samfundsorden«.\nEt eksempel kunne være Det Arabiske Forår (hvor der blandt folk på Facebook igen-igen florerede rigeligt med billig opbakning til oprørerne). Opstandene fra Egypten til Syrien var politiske eller endda revolutionære, fordi de for det første indstiftede et reelt brud med det muliges horisont, og for det andet fordi de ikke kun vedrørte et opgør med lokale og nationale diktatorer eller et ønske om at få indført det liberale demokrati, som vi i Vesten kender det, men fordi de også udtrykte en mere fundamental kamp mod den undertrykkende og modsætningsfyldte kapitalistiske verdensorden, som de kendte den.\nAt det så gik, som det gik/går med Det Arabiske Forår, er, hvad det er, og ikke noget der som sådan underminerer Žižeks pointer. For ham måles en revolution ikke kun på dagene, der leder op til den, men på tiden i kølvandet på revolutionen, dagen derpå.\nOg det er alt for let bare at være imod, man må også være indstillet på at tage magten, løbe en risiko og så se, hvad der sker. Der findes ingen garantier, intet er givet på forhånd. Det er her, at kritikerne af Žižek for alvor provokeres. Af hans brutale og radikale teori, der siger, at hvis man har sagt A, så må man også være parat til at sige B …\nIndfør kommunisme nu!\nDette kritikpunkt tages der hånd om i Jøker Bjerre og Bagge Laustsens bog, der måske forbliver en smule for loyal. Derfor en lille afsluttende afstikker til en mere relevant kritik af Žižek, man, så vidt jeg kan se, ikke støder på i Den nyttige idiot:\nI sin nye bog, Krise til opstand, kalder den marxistiske kunsthistoriker Mikkel Bolt Žižeks tænkning for »et sent forsvar for en autoritær statskapitalisme Tito-style«. Men det er ikke det relevante. Det relevante er, at Bolt fremhæver følgende forhold: »Den kommunistiske revolution er ikke kampen for statsmagten og en anden organisering af den kapitalistiske pengeøkonomi, den er opløsningen af staten, af lønarbejdet, af ejendomsformen og pengene.«\nDerfor kan man ikke – som Žižek gør – adskille mål og midler eller dagen før revolutionen og dagen efter revolutionen. Som Bolt skriver: »Revolutionen består ikke af to faser, først tager vi magten og så ændrer vi samfundet. Det kommunistiske perspektiv sætter sig igennem med det samme som en transformation af alle sociale forhold.«\nHer rammer kritikken plet: Žižek har ikke blik for »transformationen af de sociale forhold«, og for at en kritik eller revolution i praksis kan finde sted i hverdagslivet. Det behøver ikke være organiserede bevægelser og storslåede begivenheder, der leder til en overtagelse af statsapparatet. Der kan også være en revolution i det stille og det små.\nDet, Bolt så til gengæld (som så mange andre) ikke tager højde for, er, at Žižeks position og positur altid også er en del af en bevidst – provokerende og humoristisk – retorisk strategi. Når folk siger, vi skal tilbage til Keynes, eller hvem det nu kan være, så siger Žižek, at vi skal tilbage til Lenin. Når folk tillægger ham en autoritær mesterposition og vil have et svar på, hvad der skal gøres, så siger han: »OK – indfør kommunisme nu!«\nSom Jøker Bjerre og Bagge Laustsen beskriver det i deres velskrevne og veldisponerede bog, så ønsker Žižek på den måde, og når alt kommer til alt, at folk skal tænke selv. Tale selv. Handle selv. Det er derfor, han – som den væsentlige tænker og nyttige idiot, han nu engang er – til stadighed gør sit bedste for på samme tid at inspirere og irritere.\n282 sider, 198 kr.\nJesper Wendt, Benjamin Bach, Robert Ørsted-Jensen og Bill Atkins anbefalede denne artikel\n07. januar, 2014 - 00:31\nFørst forstod jeg det ikke helt, men så forstod jeg det måske godt alligevel :) (som så meget andet Žižek-relateret)\nHer rammer kritikken plet: Žižek har ikke blik for »transformationen af de sociale forhold«, og for at en kritik eller revolution i praksis kan finde sted i hverdagslivet.\n...og derefter i sidste afsnit:\nSom Jøker Bjerre og Bagge Laustsen beskriver det i deres velskrevne og veldisponerede bog, så ønsker Žižek på den måde, og når alt kommer til alt, at folk skal tænke selv. Tale selv. Handle selv.\nJeg ville nok have skrevet det mere som Žižek har så absolut blik for transformationen af de sociale forhold, idet han ønsker, når alt kommer til alt, at folk skal tænke selv. Tale selv. Handle selv.\n07. januar, 2014 - 01:18\nŽižek er bare en kantiansk slikkepind med marxistisk glasur og røde striber ...\n07. januar, 2014 - 10:34\n»Den kommunistiske revolution er ikke kampen for statsmagten og en anden organisering af den kapitalistiske pengeøkonomi, den er opløsningen af staten, af lønarbejdet, af ejendomsformen og pengene.«\njeg begynder for alvor at holde af ham Bolt\n08. januar, 2014 - 00:17\nStaten er enten lig med en eller anden grad af alt fra formynderi til buraukratisk undertrykkelse eller også en regulær fastfrysning af kapitralismen og den bestående orden. Det ere temmelig trættende at debattere med mennesker der mener at statsligt tyrrani, det disse mennesker betegner som 'realsocialisme', skulle være foreneligt med Marx aspirationer om noget andet og bedre, eller at et velfærdsformynderi er vejen frem. Mennesker som typisk afviser den oprindelige vision om urealistisk utopi eller idealisme. Men vejen frem skal indslysende styres af en vision om noget der er bedre deri at det give større individuel frihed, en højere grad af respekt for naturgrundlaget og andre arter og mere retfærdighed mennesker imellem end det vi har - ellers er det sgu ikke væred at slås for\n08. januar, 2014 - 02:06\nŽižeks er også lidt af en Rasmus modsat provokatør - men det er sgu svært at tro9 på at han skulle være tilhænger af et Tito-lignende regime al den stud at han selv blev forfulgts som systemkritiker af selv samme regime.\n09. januar, 2014 - 12:36\nÉt begreb om det reelle og ét begreb om det singulært universelle. Politik kan ifølge Žižek defineres som en begivenheds traumatiske indbrud i en given situation – som vel at mærke forandrer denne situations ’transcendentale koordinater’, så det, der før fremstod som umuligt, nu fremstår som muligt. Politik modificerer altså retrospektivt det, der er tænkeligt, ved at byde det utænkelige velkomment. Det er det reelle.\nOg når man har forstået det, kan man gå videre til den franske psykoanalytiker Lacan, der er Zizeks læremester og bagggrundsinspiration. God fornøjelse!\n09. januar, 2014 - 12:47\nEr vi tilbage til Marx 1844 eller skal vi helt tilbage til Rousseau? Som Voltaire fik jeg ihvertfald en frygtelig lyst til at gå på alle fire, da jeg læste din hyldest til ovenstående citat fra ham der Bolt og din efterfølgende vision om harmoni og retfærdighed med frihed og respekt for naturen og alle andre arter.\n10. januar, 2014 - 00:56\nMarx er Marx Engelsted - Marx hyldede aldrig staten! Det var altid for ham - fra a´start til slut præsist som i citater fra Bolt - noget med at overvinde staten ved at bruge den i en kortere overgangsperiode til at forme et nyt samfund hvor folket var ejere og fordelere og staten minimeret og døende.\n10. januar, 2014 - 00:58\nLenin var i øvrigt helt enig med Marx - jeg anbefaler som sædvanlig (forgæves tilsyneladende) læsning af Lenins bog - som på dansk bærer tilen 'Staten og Revolutionen' hvad Lenin skriver der svar præsist til citatet fra Bolt!\n10. januar, 2014 - 01:00\nIkke Niels Engelsted, men Marx Engelsted. Jeg må hellere gå i seng ;o)\n10. januar, 2014 - 01:02\nPs. jeg overvejer at lære André Gorz at kende. Nogen anbefalinger der?


Få hjælp til din misbrugsramte nærmeste hos et misbrugscenter\n08 oktober 2019 Astrid Pedersen\nAt se en pårørende – for eksempel en kæreste eller en ægtefælle – forsvinde længere og længere ind i et misbrug, er noget af det mest forfærdelige, man kan være vidne til. Ofte går et afhængigheds betinget misbrug hårdere ud over de nærmeste, end det rammer den direkte misbrugsramte. Han eller hun vil typisk ikke have en erkendelse af problemets alvor eller karakter. En væsentlig del af afhængigheden og af misbrugets anatomi er fortræning og fornægtelse. Det er ikke engang sikkert, at misbrugeren eller alkoholikeren har indrømmet over for sig selv, at der overhovedet skulle være et problem.\nGrib ind over for et eskalerende misbrug\nAf samme grund er vigtigt, at du og andre pårørende – for eksempel familie, venner og kolleger – sørger for at tage affære, så snart det kan konstateres, at der eksisterer et misbrug. Samtidig er det essentielt, at denne indgriben foregår efter en nøje tilrettelagt plan – og den må for alt i verden ikke være halvhjertet.\nEn misbruger vil forsøge alt, hvad der står i hans eller hendes magt, for at manipulere jer og spille jer ud imod hinanden, for på den måde at slippe for selv at erkende sit problem. Dette er også en del af det at være misbruger – når afhængigheden først har fået overtaget, vil alt, hvad der burde betyde noget -ægtefælle, kæreste, børn, job, venner – få lavere prioritet. Og derfor er det en rigtig god idé at få professionel hjælp til udførelse af den svære konfrontation.\nHjælp til afvænning hos Behandlingscenter Stien\nDet danske misbrugscenter Behandlingscenter Stien kan hjælpe med alt fra tilrettelæggelse af den såkaldte intervention over afgiftning og afrusning samt efterfølgende terapeutisk behandling af den misbrugsramte. Behandlingscenter Stien har en meget høj succes rate, når det handler om misbrugsbehandling – læs mere på behandlingscenter-stien.dk\nAt se en pårørende – for eksempel en kæreste eller en ægtefælle – forsvinde længere og længere ind i et misbrug, er noget af det mest forfærdelige, man kan være vidne til. Ofte g&arin [...]


Leder: Kæmp for det dansk-tyske samarbejde - FLA : FLA\n29-12-2018 | 10:02 | af Niels Ole Krogh\nDe bør i høj grad skele til, at samarbejdet har en ikke uvæsentlig sidegevinst: Nemlig den åbenbare, at danskere og tyskere selvfølgelig skal samarbejde om så mange opgaver som muligt.\nHøjeste prioritet har selvfølgelig den enkelte borgers sundhed og velfærd. Derfor er det gode overvejelser, der gøres i Region Syddanmark, når det gælder ambulancesamarbejdet med redningstjenesten i Flensborg. Det handler blandt andet om, hvor hurtigt ambulancerne kan være fremme, og her bør sønderjyder, der bor ret langt fra det nærmeste danske hospital som eksempelvis borgerne i Tønder og Padborg selvfølgelig have ret til samme hurtige reaktion som de øvrige borgere. Det har vist sig, at det er svært at være hos en nødstedt inden for målet på otte minutter.\nNår de forskellige argumenter af enten faktuel karakter – såsom afstanden – eller af politisk karakter skal lægges i vægtskålen, har politikerne dog en særlig forpligtelse til at kigge ud over egen næsetip, i dette tilfælde er horisonten forbi næsen og hen over den dansk-tyske grænse.\nDet Præhospitale Udvalg i Region Syddanmark har identificeret en række udfordringer, som de arbejder på at finde løsninger på. Det er al ære værd. Det er medlemmernes politiske opgave. Men de bør i høj grad også skele til, at samarbejdet har en ikke uvæsentlig sidegevinst, nemlig den åbenbare at danskere og tyskere selvfølgelig skal samarbejde om så mange opgaver som muligt.\nTil problemerne, der skal løses, hører ikke kun den væsentligste, responstiden, men også at de vigtige EKG-systemer i de tyske ambulancer ikke kan »snakke« sammen med de danske. Et andet problem hævdes at være, at de flensborgske ambulancer for ofte kører til hospitalerne i fjordbyen i stedet for til de nærmeste danske hospitaler. Det har den ulempe, at ikke tyskkyndige kan få kommunikationsproblemer i Flensborg, og at der også er en vis egenbetaling på Diako- og Franziskus-hospitalet. Men det er nødder, der bør kunne knækkes, hvis ellers viljen er til stede. Blot at henvise til problemerne og så straks søge efter dansk-danske løsninger er ikke i den ånd, som Region Syddanmark igen og igen hævder at være i besiddelse af: Viljen til at samarbejde mest muligt med den tyske nabo mod syd.\nSom skrevet: Den enkelte borgers sundhed rangerer højest, men at hævde, som det sker netop nu i den politiske debat om udfordringerne, at den tyske service er ringere end den danske, er i høj grad en sandhed med modifikationer. Eksempelvis er der langt oftere en læge med i den tyske ambulance, end det er tilfældet i Danmark. Den høje kvalitet får danskerne med i prisen, når de rekvirerer en flensborgsk ambulance.


Det er en fordel at være medlem af en a-kasse – Danish Responsibility\nHome General Det er en fordel at være medlem af en a-kasse\nBeverly Henderson General February 25, 2020\t April 2, 2020\nSom danskere har vi gavn af mange velfærdsgoder. Vi har gratis adgang til sygehuse, læge og uddannelse. Vi får SU mens vi studerer, men hvad gør vi så, den dag vi er færdige med læse og SU’en ophører?\nDu behøver ikke at stå uden indkomst, når du er færdig med at studere\nFor mange uddannelser kan det være svært at finde job, lige når man bliver færdig, men desværre mister man retten til SU, når man ikke længere studerer. Det kan hurtigt blive dyrt, at være færdiguddannet hvis du ikke er sikret en fast indkomst. Heldigvis behøver du ikke, at stå uden indkomst når du er færdig med at studere.\nI Danmark findes der et hav af a-kasser, og det kan være svært at overskue hvilken a-kasse, du skal melde dig ind i.\nA-kasserne tilbyder dig en indkomst, mens du går ledig. Så behøver du ikke at stå uden indkomst, den dag du er færdig med at studere. A-kasserne hjælper dig økonomisk, så du kan fokusere og målrette din jobsøgning.\nEr det lang tid siden du sidst har skrevet en målrettet ansøgning, så kan det være svært at finde hoved og hale i, hvordan man skriver den bedste ansøgning. Her tilbyder lang de fleste a-kasser råd og vejledning, så du kan blive bedre til at skrive ansøgninger. Du får hjælp til at skrive en god ansøgning og målrette dit CV til de stillinger du søger.\nPå denne hjemmeside finder du masser af information om danske a-kasser: Viewer.ipaper.io/da-dk/denfranskekasse. Du kan få hjælp til at finde de bedste og billigste a-kasser, så du har råd til at gå ledig.


Vejledning i udfærdigelse af parkeringsafgifter - PDF\nDownload "Vejledning i udfærdigelse af parkeringsafgifter"\n1 Vejledning i udfærdigelse af parkeringsafgifter Udgivet af Københavns Politi i samarbejde med Københavns Kommune\n2 Indholdsfortegnelse 1. Indledning Fremgangsmåden ved pålæggelse af parkeringsafgifter Hvor mange undersøgelser skal der foretages Reglerne om af- og pålæsning som eksempel Mulighederne for at foretage ventilkontrol Hvornår bør en parkeringsvagt udarbejde skitse og foretage opmåling af afstand Notatpligt Hvornår er parkeringsafgiften pålagt Ophidsede bilister mv Kravet om konduite og tolerance, herunder om observationstider Observationstider mv Observationstid ved pålæggelse af parkeringsafgifter ved standsningsforbud Observationstid ved pålæggelse af parkeringsafgifter ved parkeringsforbud Særligt om observationstid i forhold til invalidekøretøjer mv Tolerancetærskler Betydningen af princippet om konduite i øvrigt Hvornår skal en parkeringsafgift normalt frafaldes Flere afgifter ved fortsat parkering Valgfrihed mellem flere forseelser Grundlæggende begreber Kompetence Færdselslovens anvendelsesområde Parkeringskontrol på offentlige veje Parkeringskontrol på private fællesveje Parkeringskontrol på private veje Områder, hvor den kommunale parkeringskontrol er særligt begrænset Parkeringsvagtens særlige pligter som offentlig ansat Reglerne om afmærkning Gennemgang af de enkelte standsnings- og parkeringsforseelser Skitser, opmålingsregler, ventilkontrol og illustrationer af de enkelte forbud mv Færdselstavler af særlig relevans for parkeringskontrollen mv Signaturforklaring til skitser Særligt om, hvornår der skal udarbejdes skitser, principperne herfor, og hvornår der skal foretages opmåling Fastsættelse af afstanden på tolerancetærskler Ventilkontrol Ubetinget standsningsforbud (01a) Særlig afgrænset bane (01b) Spærreflade (01c) Betinget standsningsforbud. Af- og pålæsning tilladt (02) Reserverede parkeringspladser afmærket på kørebanen m.m. (03a) Standsning eller parkering på tværs af parkeringsbås (03b) Betinget standsningsforbud. Af- og påstigning tilladt (04) Parkeringsforbud afmærket ved tavle eller brudt gul kantlinie (05a) Vinkelparkering (05b) Vinkelparkering (05b) Køretøjer med tilladt totalvægt over 3500 kg (05c) Opholds- og legeområde (05d) Gågade (05e) Parkering i forbudszone (05f)\n3 8.19. Parkering i 2. position (05l) Parkering i 2. position (05l) Uden for afmærkning (07) Uden for afmærkning (07) Tohjulet motorcykel på motorvognsplads (12) Tohjulet motorcykel på motorvognsplads (12) Reserveret parkeringsplads afmærket ved tavle (13) Reserveret parkeringsplads afmærket ved tavle (13) Parkering der kræver brug af p-skive (14, 15, 16, 17, 18 og 19) Fodgængerfelt (20) Udkørsel fra cykelsti (21) Vejkryds (22) Vejkryds (22) Busstoppested (23) Cykelsti, gangsti, fortov mv. (24) Cykelsti, gangsti, fortov mv. (24) Opmarchområde (25) Spærrelinie (26) Hyrevognsplads (27) Hyrevognsplads (27) Betalingszone Uaflæselig p-billet (28a) P-billet ikke synlig (28b) Standsning eller parkering i venstre side af vejen (29) Standsning eller parkering i venstre side af vejen (29) På jernbaneoverkørsel eller anden overkørsel (30) På bro over motorvej, i viadukt eller tunnel (31) Krybespor (32) Nærmere end 30 m fra jernbaneoverkørsel (33) Ud for ind- og udkørsel fra ejendom (34) Ud for ind- og udkørsel fra ejendom (34) På hovedvej uden for tættere bebygget område (35) På hovedvej uden for tættere bebygget område (35) Regelgrundlag\n4 1. Indledning Henset til ændringerne af kompetencereglerne, der trådte i kraft den 1. september 2005, og som bl.a. har medført, at der nu kan pålægges parkeringsafgifter for overtrædelse af forbudet mod at parkere i 2. position, har man fundet det hensigtsmæssigt allerede nu at udgive denne lettere reviderede vejledning, der erstatter vejledningen fra sommeren Vejledningen er blevet til i et samarbejde mellem Københavns Politi og Parkering København. Formålet med vejledningen er naturligvis fortsat at give parkeringsvagter og politipersonalet (idet følgende samlet benævnt som parkeringsvagter) tilstrækkelige retningslinier til at pålægge korrekte parkeringsafgifter for overtrædelse af reglerne om standsning og parkering. Der er i vejledningen både taget højde for, at den enkeltes retssikkerhed bliver tilgodeset, og samtidig at administrationen af parkeringsreglerne skal være så simpel som mulig. Retssikkerheden er bl.a. tilgodeset ved, at parkeringsvagterne er instrueret om, at de ikke skal pålægge en parkeringsafgift, hvis de er i tvivl om, hvorvidt der er et tilstrækkeligt sikkert grundlag for pålæggelsen af afgiften. Der bliver lagt stor vægt på, at de enkelte parkeringsvagter følger et forsigtighedsprincip. Af færdselslovens 121, stk. 1, fremgår, at politiet og Parkering København kan pålægge parkeringsafgifter, og parkeringsmyndighederne vil derfor i en række situationer have adgang til at prioritere sin indsats, ligesom der er overladt et betydeligt skøn til den enkelte parkeringsvagt i forhold til at foretage denne vurdering. Forsigtighedsprincippet er et samlebegreb for anvendelsen af kan bestemmelsen og af konduite mv. i de situationer, hvor den enkelte parkeringsvagt skønner, at der ikke i den konkrete situation er noget behov for at pålægge en parkeringsafgift. Borgeren vil modsat ikke kunne påberåbe sig forsigtighedsprincippet i forbindelse med en retlig prøvelse, og princippet er heller ikke noget, som parkeringsmyndighederne er forpligtet til at følge. Princippet er altså ikke udtryk for gældende ret, men derimod en samlebetegnelse for den hensigtsmæssighedsvurdering, der løbende skal foretages af den enkelte parkeringsvagt. Dette ændrer dog ikke på, at forsigtighedsprincippet også skal medvirke til at sikre, at parkeringsmyndighederne i forbindelse med parkeringskontrollen holder sig inden for rammerne af den lovlige skønsudøvelse. En korrekt anvendelse af forsigtighedsprincippet er således i sig selv et argument for, at man ikke skal bevæge sig ind på et gråzoneområde. Skønsudøvelsen og dermed anvendelsen af forsigtighedsprincippet er som nævnt ikke udtryk for gældende ret, og udøvelsen af dette skøn bør heller ikke i den daglige praksis erstattes af hjemmelavede regler, der kan udvikle sig til en retligt bindende praksis. Vejledningen indeholder i afsnit 2 en beskrivelse af fremgangsmåden ved pålæggelse af parkeringsafgifter. Det beskrives, hvilke undersøgelser der skal foretages, inden der eventuelt 4.\n5 pålægges en parkeringsafgift. Mulighederne for at foretage ventilkontrol og for at anvende observationsperioder samt kombinationen af disse to undersøgelsesformer forklares ved eksempler. Det beskrives, hvornår parkeringsvagterne skal udarbejde skitser, foretage opmåling af afstande og udarbejde notater. I afsnit 2 beskrives også betydningen af kravet om at udvise konduite og tolerance, ligesom afsnittet indeholder en forklaring på anvendelsen af det centrale forsigtighedsprincip, der fremover skal være den bærende værdi for parkeringsvagterne i udførelsen af deres arbejde. I afsnit 3 gennemgås de grundlæggende standsnings- og parkeringsbegreber mv. I det følgende anvendes betegnelsen parkeringsrestriktion, parkeringsforbud mv. som betegnelse for f.eks. en restriktion, der indeholder både en standsnings- og en parkeringsrestriktion, hvorimod f.eks. begrebet standsningsforbud alene indeholder et forbud mod at standse. Afsnit 4 indeholder en redegørelse for parkeringsmyndighedernes kompetence til at pålægge parkeringsafgifter. Der gives i den forbindelse en beskrivelse af færdselslovens anvendelsesområde og en oversigt over parkeringsmyndighedernes kompetence på hhv. offentlige veje, private fællesveje og (andre) private veje. I afsnit 5 beskrives parkeringsvagtens særlige pligter som offentlig ansat. I afsnit 6 gennemgås de forskellige former for afmærkning af færdselsrestriktioner mv. I afsnit 7 gennemgås de enkelte standsnings- og parkeringsforseelser. Forseelserne beskrives punkt for punkt svarende til rækkefølgen på de girokort, der anvendes ved pålæggelse af parkeringsafgifter. I forbindelse med beskrivelsen af de enkelte forseelser angives det, hvilke undersøgelser der bør foretages, inden der eventuelt pålægges en parkeringsafgift, ligesom det også angives, om der skal udarbejdes skitse, foretages opmåling mv. I afsnit 8 gives en oversigt over opmålingsregler, hvordan der skal udføres ventilkontrol, hvordan der skal udarbejdes skitser, og der gives en række illustrationer mv. i forhold til de enkelte forbud mv. I afsnit 9 gives en henvisning til, hvor de relevante regler mv. på området kan findes. 2. Fremgangsmåden ved pålæggelse af parkeringsafgifter Fremgangsmåden ved pålæggelse af parkeringsafgifter skal som udgangspunkt tilrettelægges på en sådan måde, at parkeringsvagten sikrer dokumentation for, at den pålagte afgift er lovlig og rigtig. På den anden side skal der dog også lægges vægt på, at fremgangsmåden ved pålæggelsen af en afgift ud fra en administrativ vinkel må anses som relativt simpel, jf. det anførte herom i afsnit 2.1 nedenfor. I det følgende fastlægges i øvrigt de krav mv., som parkeringsvagten normalt skal efterleve i forbindelse med pålæggelsen af afgifter Hvor mange undersøgelser skal der foretages Pålæggelsen af parkeringsafgifter kan på den ene side sidestilles med en pønal sanktion rettet mod bilisten for på sigt at hindre en uønsket adfærd, hvorfor parkeringsafgiften har en klart bebyrdende karakter i forhold til i hvert fald ejeren af køretøjet, der normalt hæfter for betalingen, jf. færdselslovens 121, stk. 4. Dette medfører, at der må stilles krav til retssikkerheden i forbindelse med pålæggelse af sådanne parkeringsafgifter. 5.\n6 På den anden side har det hele tiden været Folketingets intention, at det skal være relativt simpelt at pålægge parkeringsafgifter, hvilket også har været et af de grundlæggende formål med den afkriminalisering, der skete i Dette ses f.eks. også senest ved ændringen af færdselslovens 121, stk. 2, hvor Folketinget besluttede, at der ikke længere skulle være en partshøringspligt i forbindelse med pålæggelsen af parkeringsafgifter ude på gaden. Pligten til at oplyse sagen gælder fortsat, men den må ses i lyset af, at der ikke ude på gaden kan forventes foretaget alt for omfattende undersøgelser af en sags nærmere omstændigheder. Det gælder navnlig under forudsætning af, at parkeringsmyndighederne i forbindelse med en evt. efterfølgende behandling af indsigelser mod lovligheden og rigtigheden af den pålagte parkeringsafgift frafalder afgiften, hvis bilisten kan sende dokumentation, der med vægt sandsynliggør, at den konkrete afgift ikke burde have været pålagt. Af forarbejderne til færdselsloven fremgår, at man overvejede at indføre en regel, hvorefter der blev stillet krav om en observationstid på fem minutter, men at denne regel ikke blev gennemført, da den ville være vanskelig at administrere for politiet. Herefter anføres følgende: idet en forbipasserende betjent i modsætning til på- og afstigning eller på- og aflæsning, der normalt umiddelbart vil give sig til kende ikke kan konstatere en eventuel overtrædelse af et parkeringsforbud, medmindre køretøjet holdes i observation i 5 minutter. Da en 5-minutters regel ikke blev indført på trods af disse overvejelser, må det kunne udledes heraf, at Folketinget ikke har ønsket at pålægge parkeringsmyndighederne en generel pligt til at observere ulovligt parkerede køretøjer i 5 minutter. Dette taler også for, at der ikke med henvisning til parkeringsmyndighedernes undersøgelsespligt kan udledes en pligt til omfattende og længerevarende undersøgelser af de ulovligt parkerede køretøjer, inden der pålægges en parkeringsafgift. Inden en parkeringsvagt kan pålægge en parkeringsafgift skal følgende forhold være undersøgt: Der skal tages stilling til, om parkeringsmyndigheden generelt er kompetent i forhold til at pålægge en afgift for den eventuelle forseelse. (I forhold til de forseelser, der er nævnt i færdselslovens 121, stk. 1, og som er temaet for denne vejledning, er det fra den 1. september 2005 alene bestemmelsen om parkering i venstre side af vejen, jf. færdselslovens 28, stk. 2, 1. punkt, og 121, stk. 1, nr. 1, som Parkering København ikke er kompetent i forhold til). Parkeringsvagten skal tage stilling til, om køretøjet er standset eller parkeret på et areal, hvorpå færdselslovens bestemmelser om standsning og parkering finder anvendelse, og om forseelsen er blandt de forseelser, der er omfattet af parkeringsmyndighedernes kompetence. (Det er lagt op til, at denne vurdering er en ledelsesbeslutning). Parkeringsvagten skal endvidere såfremt der f.eks. overvejes at pålægge en afgift efter den lokale standsnings- og parkeringsbekendtgørelse tage stilling til, hvilken type vej køretøjet er henstillet på, herunder typisk om det er en offentlig vej, en privat fællesvej eller en anden type vej. (Er køretøjet henstillet i strid med et afmærket forbud, kan det efter omstændighederne komme på tale mere generelt at undersøge, om afmærkningen f.eks. alene er hjemlet i færdselslovens 92, stk. 1, nr. 1, hvorefter forbudet mv. alene gælder på offentlige veje og private fællesveje, eller om afmærkningen (tillige) er hjemlet i færdselslovens 97, hvorefter forbudet (også) gælder for 6.\n7 rent private veje. Er dette spørgsmål ikke undersøgt, kan forsigtighedsprincippet tale for, at der ikke pålægges parkeringsafgifter for overtrædelse af offentligretlig afmærkning på rent private veje). Hvis svaret på ovenstående spørgsmål er, at parkeringsmyndigheden er kompetent, skal parkeringsvagten herefter undersøge, om køretøjet er hensat på en sådan måde, at det er henstillet i strid med de materielle regler om standsning og parkering. (Hvilke betingelser, der skal være opfyldt i forhold til de enkelte forseelser, er nærmere beskrevet i afsnit 7 nedenfor). Pålæggelsen af en parkeringsafgift kræver altid et dobbelt hjemmelsgrundlag. Selv om et køretøj er standset eller parkeret på en sådan måde, at der opstår fare eller ulempe for færdslen, vil der ikke kunne pålægges en parkeringsafgift medmindre forseelsen er udtrykkeligt nævnt i færdselslovens 121, stk. 1. (Som eksempler på sådanne begrænsninger kan nævnes, at 121, stk. 1, nr. 2, uanset ordlyden af færdselslovens 28, stk. 3, alene hjemler pålæggelse af afgift, hvis hele køretøjet er henstillet på fortov, og at 121, stk. 1, nr. 4, uanset ordlyden af færdselslovens 29, stk. 1, nr. 2, alene hjemler pålæggelse af afgift, hvis køretøjet er parkeret ud for ind- og udkørsel til og fra ejendom. Politiet skal i disse tilfælde tillige være opmærksom på muligheden for at indlede en sag om pålæggelse af en bøde for forseelsen). Nedenfor vil det nærmere omfang af de nødvendige undersøgelser forbundet med pålæggelsen af en parkeringsafgift blive belyst ved en gennemgang af reglerne om af- og pålæsning Reglerne om af- og pålæsning som eksempel Af forarbejderne til færdselsloven kan udledes, at af- eller pålæsningsbegrebet skal forstås således, at af- eller pålæsning normalt umiddelbart vil give sig til kende. 1 Der er følgende hovedretningslinier for afgrænsningen af, om der foreligger af- eller pålæsning: 1) Der skal være tale om tungt eller omfangsrigt gods, eller 2) varer, der selvom de ikke er tunge eller omfangsrige, udgør et led i en større udbringning, og 3) af- eller pålæsning skal foregå kontinuerligt. Såfremt enten betingelse 1 eller 2 og betingelse 3 er opfyldt samtidig, vil der være tale om af- og pålæsning og dermed ikke om parkering. Det kan også udledes heraf, at det ikke kan kræves, at der er tale om erhvervskørsel. Aflevering af tomme flasker og kasser i supermarkedet og afhentning af indkøbte varer af en vis størrelse, såsom møbler, fjernsyn mv., vil derfor efter omstændighederne blive anset for af- og pålæsning. Derimod vil der ikke være adgang til at handle, da af- og pålæsning i så fald ikke er sket kontinuerligt. Er der f.eks. tale om af- og pålæsning af meget omfattende gods og dermed om en af- og pålæsning af længere varighed, vil det være en naturlig del af en sådan af- og pålæsning, at der holdes enkelte korterevarende pauser og evt. en frokost midt på dagen. Parkeringsvagten skal være opmærksom på dette ved vurderingen af, om en af- og pålæsning kan anses som kontinuerlig. 1 Folketingstidende , Tillæg B, spalte\n8 Dette er med til at understrege behovet for, at der i sådanne sager skal være en observationstid af en vis længde. I stedet for en længerevarende observationstid kan parkeringsvagten ofte med fordel anvende en ventilkontrol. Metoden med at anvende ventilkontrol er beskrevet nedenfor i afsnit Køretøjet vil imidlertid ofte være aflåst på det tidspunkt, hvor parkeringsvagten observerer køretøjet. Her kan parkeringsvagten af gode grunde ikke have på fornemmelsen, at der fra køretøjet er en igangværende kontinuerlig af- og pålæsning, hvorfor sådanne køretøjer ofte alene observeres i 4 minutter. Køretøjet observeres med henblik på, at parkeringsmyndigheden kan sandsynliggøre, at der ikke på tidspunktet, hvor parkeringsafgiften blev pålagt, var en igangværende af- og pålæsning fra køretøjet. Og da det i forarbejderne til loven er forudsat, at en af- og pålæsning i alle tilfælde normalt umiddelbart vil give sig til kende, vil der selv med en observationsperiode på 4 minutter som udgangspunkt være sandsynliggjort, at der ikke var en igangværende afog pålæsning fra køretøjet. Ønsker en bilist herefter alligevel at påberåbe sig, at der ikke er sket en parkering i strid med reglerne, da man var i gang med af- eller pålæsning, skal bilisten dels dokumentere denne afeller pålæsning, dels sandsynliggøre at af- eller pålæsning er sket kontinuerligt. Jo længere tid en af- og pålæsning har taget i forhold til omfanget af godset, jo større vil de stillede krav til dokumentationen være. Den enkelte parkeringsvagt skal derfor være meget opmærksom på, at der i tvivlstilfælde hvilket f.eks. helt klart vil være tilfældet, hvis en varevogn holder med bagdørene åbne anvendes tilstrækkelig observationstid til, at der evt. senere i forløbet kan stilles krav om, at der indsendes den fornødne dokumentation. I modsat fald vil det i for mange tilfælde være nødvendigt at eftergive parkeringsafgiften efterfølgende. I sådanne tvivlstilfælde kan parkeringsvagten ofte med fordel anvende en ventilkontrol, jf. det anførte herom i afsnit Praksis fra Folketingets Ombudsmand viser også, at parkeringsmyndigheden kan stille krav til ejeren af køretøjet om, at denne fremviser den fornødne dokumentation for, at der på tidspunktet for pålæggelsen af parkeringsafgiften var en igangværende af- og pålæsning fra køretøjet. Folketingets Ombudsmand har f.eks. i nedenstående eksempler afvist, at der var grundlag for at kritisere parkeringsmyndighedernes afgørelser om at fastholde parkeringsafgifterne: Eksempel 1: Uddrag af Folketingets Ombudsmands udtalelse af 28. januar : Som allerede nævnt har Københavns Kommune afvist Deres indsigelser med en henvisning til såvel den manglende aktivitet ved bilen i observationstiden som til Deres manglende dokumentation for formålet med standsningen (af- og pålæsning), og har på det grundlag i begge tilfælde anset forholdet for at udgøre en parkering. Folketingets Ombudsmand fandt ikke anledning til at kritisere denne afgørelse. Eksempel 2: Uddrag af Folketingets Ombudsmand udtalelse af 9. oktober : Jeg forstår på Deres brev at De over for Parkering København har anført at De den pågældende dag foretog af- og pålæsning af hårde hvidevarer. 2 J.nr og J.nr\n9 Jeg forstår også på Deres brev at Parkering København har anmodet om dokumentation for den skete af- og pålæsning, men at indsendelse af sådan dokumentation efter Deres opfattelse kræver et større arbejde der ikke står mål med størrelsen på den pålagte afgift. Jeg forstår det således at De ikke har indsendt dokumentation for den skete af- og pålæsning til Parkering København. Jeg mener ikke der er udsigt til at jeg kan kritisere Parkering Københavns afgørelse om at fastholde den pålagte parkeringsafgift (i mangel af dokumentation for den skete af- og pålæsning) Det kan lægges til grund, at parkeringsmyndighederne har en undersøgelsesforpligtelse, og at parkeringsmyndighederne skal dokumentere, at denne forpligtelse er opfyldt. Dette sker typisk ved, at der i nogle tilfælde tegnes skitser, jf. det anførte herom i afsnit , eller tages skriftlige notater, der lægges på sagen, at køretøjet observeres, inden parkeringsafgift pålægges, at der i tvivlstilfælde med fordel kan anvendes ventilkontrol, og at der gives en begrundelse for den pålagte afgift. Har parkeringsmyndigheden løftet sin undersøgelsesforpligtelse således at det med rimelig sandsynlighed kan lægges til grund, at parkeringsafgiften er lovlig vil dokumentationsbyrden for, at parkeringsafgiften ikke er berettiget, blive lagt over på bilisten Mulighederne for at foretage ventilkontrol Ventilkontrol består i, at parkeringsvagten indtegner placeringen af ventilerne på alle 4 hjul i et skema. Konstaterer parkeringsvagten efter en periode på f.eks. 1 time, at ventilernes placering er den samme (uændret), er det i almindelighed antaget, at bilen ikke har været flyttet i mellemtiden. Hvordan skemaet skal udfyldes mv., er nærmere beskrevet i afsnit 8.5 nedenfor. Ventilkontrol vil i det følgende blive anvendt som et samlebegreb for den ovenfor beskrevne procedure, hvor der foretages to kontroller med f.eks. 1 times mellemrum. Fordelene ved at anvende ventilkontrol er, at parkeringsmyndigheden kan opnå sikkerhed for, at et køretøj har været anbragt samme sted i en længere periode. Såfremt ventilkontrol kombineres med en efterfølgende korterevarende observationsperiode, kan der stilles større dokumentationskrav i forhold til en bilist, der gør indsigelse mod den pålagte afgift. Der vil derfor kunne fastholdes et større antal afgifter. Eksempel 3: Læger har mulighed for at anvende et særligt lægekort, der f.eks. fritager for betalingsparkering, når lægen er ude på et uopsætteligt lægebesøg. Såfremt der alene er foretaget en kortvarig observation af køretøjet, er det vanskeligt at bede en læge sende dokumentation for, at en parkering rent faktisk er sket som angivet på det særlige lægekort. Er den korterevarende observation imidlertid kombineret med f.eks. en times ventilkontrol, vil parkeringsmyndighederne med udgangspunkt i, at det er de færreste uopsættelige lægebesøg, der tager over en time, kunne anmode den pågældende læge om nærmere anonymiseret dokumentation for, at parkering er sket med henblik på et uopsætteligt lægebesøg. 9.\n10 Administrativt indebærer anvendelsen af ventilkontrol også den store fordel, at parkeringsvagten kan anvende den mellemliggende periode mellem udarbejdelsen af de to skemaer på andet arbejde. Ulempen ved anvendelse af ventilkontrol er navnlig, at der er en risiko for, at parkeringsvagten hverken i forbindelse med udarbejdelsen af den første eller den anden kontrol opdager, at der faktisk sker en igangværende kontinuerlig af- og pålæsning fra køretøjet. Denne ulempe kan imidlertid stort set elimineres, hvis ventilkontrollen ikke anvendes alene. Metoden med ventilkontrol må derfor kombineres med en korterevarende observationsperiode, der foretages af parkeringsvagten, umiddelbart i forlængelse af perioden med ventilkontrol. Det anbefales derfor, at der i forbindelse med den anden ventilkontrol tillige bruges tid på en kortere observationsperiode på 4 minutter uanset køretøjets art. Denne observationsperiode vil tillige kunne omfatte den tid, som det tager at foretage den anden ventilkontrol. Derfor bør anvendelsen af ventilkontrol for fremtiden normalt altid kombineres med en kortere observationsperiode i forbindelse med den anden ventilkontrol. Dette gælder også, når ventilkontrol anvendes på de steder, hvor der er tidsbegrænset parkering. Forsigtighedsprincippet indebærer dog, at parkeringsvagten i særlige situationer bør overveje at foretage en kortere observationsperiode også i forbindelse med den første ventilkontrol, selv om der ikke er noget retligt krav herom. Der skal alene anvendes to observationsperioder, hvor parkeringsvagten skønner, at en ekstra observationsperiode vil forstærke parkeringsmyndighedens dokumentation af, at der er tale om en uberettiget parkering. Dette kunne f.eks. være en god ide, hvis der skal pålægges en afgift efter punkt 05g, hvor det skal dokumenteres, at et påhængskøretøj med tilladt totalvægt på højst 2000 kg har været parkeret i mere end 24 timer. I stedet for to kortere observationsperioder vil parkeringsvagten imidlertid også kunne forlænge perioden mellem de to ventilkontroller. Herved vil parkeringsmyndigheden opnå den samme sikre dokumentation for, at der er tale om en uberettiget parkering. Er der f.eks. efter punkt 05g dokumentation for, at påhængskøretøjet har været parkeret i mere end 25 timer, vil der således kunne stilles samme krav til den modtagne dokumentation for en evt. af- og pålæsning, som tilfældet er ved anvendelse af to kortere observationsperioder. Selvom der principielt er valgfrihed mellem de enkelte undersøgelsesformer, anbefales det, at parkeringsvagten om nødvendigt sikrer den fornødne dokumentation ved at forlænge perioden mellem de to ventilkontroller i stedet for at anvende to observationsperioder. Ventilkontrollen anbefales anvendt i en række situationer. Dette gælder f.eks. i alle de tilfælde, hvor en situation umiddelbart ser ud som om, at der foretages af- og pålæsning, men hvor parkeringsvagten har en fornemmelse af, at der i virkeligheden er tale om en parkering, og hvor parkeringsvagten har en fornemmelse af, at bilisten ikke i den konkrete situation er berettiget til at bruge en eventuel dispensation, et lægekort og lignende. Ved anvendelse af begrebet fornemmelse i det ovenstående er det i vidt omfang overladt til den enkelte parkeringsvagts frie skøn, om der skal foretages en sådan kontrol. Parkeringsmyndigheder skal ikke efterfølgende ud i en argumentation om, hvorfor kontrollen blev hhv. ikke blev foretaget, men skal alene vurdere, om en parkeringsafgift pålagt i forbindelse med den konkrete parkering kan fastholdes i forhold til den dokumentation, som bilisten i sam- 10.\n11 menhæng med en efterfølgende indsigelse mod den pålagtes afgifts rigtighed sender til parkeringsmyndigheden. I ovennævnte situationer vil kontrollen normalt kunne indledes med en ventilkontrol af f.eks. en times varighed, hvorefter køretøjet observeres i 4 minutter. Har bilen ikke været flyttet i 1 time og 4 minutter, og har det samtidig ikke været muligt at konstatere af- og pålæsning i løbet af de 4 minutters observationstid, kan der stilles betydelige krav til en eventuel dokumentation for, at bilisten i hele perioden foretog kontinuerlig af- og pålæsning fra køretøjet. Der vil naturligvis fortsat være tilfælde, hvor bilisten rent faktisk dokumenterer, at man var i gang med en af- og pålæsning af meget lang varighed, og i givet fald vil parkeringsafgiften så blot skulle frafaldes. Også i de situationer, hvor en parkeringsvagt påtænker at pålægge et havareret eller ubrugbart køretøj en parkeringsafgift, vil der skulle anvendes ventilkontrol. Under forudsætning af, at køretøjet i øvrigt er parkeret i overensstemmelse med de øvrige regler om standsning og parkering, indebærer reglerne i den kommunale parkeringsbekendtgørelses 1, stk. 3, og 5, stk. 3, at ejeren af et køretøj, der kan dokumentere, at køretøjet har været havareret, tidligst kan pålægges en parkeringsafgift 18 timer efter, at parkeringsvagten første gang har observeret køretøjet. Forseelsen er punkt 05m på girokortet. Holder det dokumenterbart havarerede køretøj i strid med andre regler, vil ejeren dog kunne pålægges en parkeringsafgift herfor 12 timer efter, at parkeringsvagten har observeret køretøjet første gang. Da parkeringsafgiften i givet fald pålægges for overtrædelsen af andre parkeringsrestriktioner, skal den særlige bestemmelse i 5, stk. 3, der forbyder parkering af havarerede køretøjer i mere end 6 timer, ikke tillægges nogen betydning i sådanne tilfælde. Parkeringsafgiften vil derfor ikke i disse tilfælde skulle pålægges for overtrædelse af 05m på girokortet, men for overtrædelse af det konkrete punkt som køretøjet vurderes at overtræde. I de tilfælde, hvor det er synligt for parkeringsvagten, at køretøjet er havareret, kan parkeringsvagten først pålægge en parkeringsafgift, når to ventilkontroller, der altså normalt skal foretages med mindst 12 eller 18 timers mellemrum, viser, at køretøjet enten har været hensat i strid med andre bestemmelser eller har været hensat i strid med 5, stk. 3, i bekendtgørelsen. Der henvises også til det anførte i eksempel 7 i afsnit Hvornår bør en parkeringsvagt udarbejde skitse og foretage opmåling af afstand Skitser anvendes som dokumentation for, at en parkering har været foretaget på en bestemt måde. Med udfærdigelsen af skitsen sikres et bevis for, hvordan køretøjet var parkeret på det tidspunkt, hvor parkeringsafgiften blev pålagt. Erfaringen viser, at kvaliteten af de udarbejdede skitser kan have stor betydning i bevismæssig sammenhæng, hvorfor det er vigtigt, at den enkelte parkeringsvagt prioriterer denne del af sit arbejde højt. Administrative hensyn taler dog på den anden side også klart for, at der normalt ikke stilles større krav til præcisionen af en skitse end den, som man med de tekniske hjælpemidler, der er til rådighed, umiddelbart kan præstere. Der bør tegnes en skitse af den konkrete parkering i alle tilfælde, medmindre en sådan skitse må anses for enten at være uden betydning som bevis eller en sådan kun meget vanskeligt kan gengive de faktiske forhold. Som udgangspunkt er der ikke pligt til at tegne en skitse, hvis forseelsen består i en overtrædelse af reglerne om tidsbegrænset parkering eller betalingsparkering. Der vil som ud- 11.\n12 gangspunkt heller ikke være pligt til at tegne en skitse, når der pålægges en afgift for et skiltet parkeringsforbud, hvor en skitse ikke vil have nogen særlig bevismæssig betydning. Det antages, at udarbejdelsen af skitser normalt ikke har nogen bevismæssig betydning ved overtrædelser af punkt 05c, 05g, 05j, 05k, og 28a-28d. En skitse vil herudover normalt heller ikke have nogen særlig bevismæssig betydning, hvis tavlen f.eks. er placeret langt fra det sted, hvor køretøjet var hensat. Baggrunden for denne sidste undtagelse er, at fordelene ved en skitse der i denne situation navnlig består i beviset for, at parkeringsvagten har observeret, at tavlen ikke var tildækket, beskadiget eller lignende normalt ikke overstiger ulemperne forbundet med en fortegnet skitse begrundet i den store afstand til tavlen. Dette udgangspunkt er særligt klart i forhold til zoneafmærkning. Også i en række andre tilfælde vil en forbudstavle kunne være placeret så langt fra forseelsesstedet, at det ikke giver tilstrækkelig mening at tegne en skitse i forbindelse med pålæggelsen af en parkeringsafgift. Parkeringsvagten vil i disse situationer med fordel kunne lave et kort notat om, at parkeringsvagten har konstateret, at tavlen med det afmærkede forbud på tidspunktet, hvor afgiften blev pålagt, var i orden, og at parkeringsrestriktionen derfor var gældende ved pålæggelse af parkeringsafgiften. Om en tavle er placeret så langt fra det pågældende køretøj, at der ikke skal udarbejdes en skitse, afgøres af den enkelte parkeringsvagt efter en konkret vurdering af de faktiske omstændigheder i forbindelse med den konkrete parkering. Det er af stor betydning for denne vurdering, om tavlens placering spiller ind ved en eventuel efterfølgende vurdering af lovligheden og rigtigheden af den parkeringsafgift, som parkeringsvagten er ved at pålægge. Er parkeringsvagten i tvivl om, hvorvidt der med fordel kan tegnes en skitse, bør der tegnes en skitse. Der er en række forseelser i færdselsloven, der kræver en nærmere opmåling af afstand. Er et køretøj f.eks. parkeret mindre end 10 meter fra et kryds eller mindre end 5 meter foran et fodgængerfelt eller foran udkørslen fra en cykelsti, skal parkeringsvagten udarbejde en skitse og foretage opmåling, således at skitsen underbygger oplysningerne på girokortet ved bl.a. at vise afstanden til f.eks. krydset. Der vil således altid være pligt til både at udarbejde skitse og foretage opmåling i alle de tilfælde, hvor der er et særligt afstandskrav. Dette gælder derfor f.eks. også i forhold til overtrædelsen af reglen om spærrelinier, hvor der er et afstandskrav på 3 meter, eller i forhold til reglen om opmarchområde, hvor der er et afstandskrav på 5 meter. I disse situationer vil det være afgørende for vurderingen af, om den fastsatte tolerancetærskel er respekteret mv., at der er foretaget opmåling. Opmålingen skal således foretages. Som angivet nedenfor i afsnit 8.2 er denne form for opmåling i de medtagne illustrationer mv. markeret med grønne pile. De grønne pile er i øvrigt betegnet som angivende tolerancetærsklen. Hvis der omvendt er fastsat et standsnings- og parkeringsforbud, der ikke gælder fra en bestemt afstand, men fra et bestemt punkt ved kantsten eller kørebanekant f.eks. ved spærreflade (01a) eller fodgængerfelt (20) gælder der ikke et tilsvarende afstandskrav. Her skal den ulovlige henstillen af køretøjet imidlertid fortsat dokumenteres, ligesom det bør dokumenteres, at parkeringsvagten har været tilstrækkelig opmærksom på overholdelsen af forsigtighedsprincippet. Er et køretøj hensat klart i strid med den angivne restriktion, vil der normalt ikke være pligt til at foretage opmåling, medmindre forsigtighedsprincippet efter omstændighederne konkret tilsiger dette. 12.\n13 I en række tilfælde vil en korrekt anvendelse af forsigtighedsprincippet som nævnt medføre, at der skal ske opmåling og dermed også allerede af denne grund udarbejdes skitse. Dette gælder f.eks., hvis køretøjet holder delvist inde på et fortov, på et fodgængerfelt, ud for en afmærket restriktion ved tavle, inden for en afmærket restriktion på kørebanen mv. Hertil kommer, at det i en række andre tilfælde efter parkeringsvagtens skøn vil kunne være hensigtsmæssigt at foretage opmåling, selv om der altså ikke stilles krav herom. Dette gælder f.eks., hvis køretøjet er hensat helt inden for en afmærket restriktions område, men i umiddelbar nærhed af tavlen. Foretages der opmåling, skal der allerede af denne grund også udarbejdes skitse. I andre tilfælde vil der ikke blive stillet krav om opmåling. Det anbefales imidlertid i forhold til alle de tilfælde, hvor forbudet er helt eller delvist afmærket på kørebanen, at skitsen laves så præcist som muligt. Ved hjælp af skitsen bør det således normalt kunne dokumenteres, hvordan det køretøj, der er blevet pålagt en parkeringsafgift, var placeret i forhold til den pågældende afmærkning. Tilsvarende gælder i forhold til parkering på fortov, cykelsti mv. For en uddybende omtale af spørgsmål om skitser og opmåling henvises til afsnit 8 nedenfor Notatpligt En pålagt parkeringsafgift skal ikke alene være lovlig og rigtig. Parkeringsmyndigheden skal også kunne dokumentere dette. I denne forbindelse er adgangen til at tage notater og lægge disse på sagen af stor betydning for at sikre, at den nødvendige dokumentation er fremskaffet. Det anbefales, at parkeringsvagten i videst muligt omfang anvender adgangen til at gøre notater om væsentlige faktiske forhold af betydning for sagen. Der henvises i øvrigt til det anførte om notatpligten på girokortet i afsnit nedenfor. Eksempel 4: I billetsager vil det ofte være af stor betydning for dokumentationen af, at der ikke var en synlig billet i køretøjet at parkeringsvagten har noteret, hvad parkeringsvagten har observeret i forbindelse med sin gennemgang af bilen. I en konkret sag havde parkeringsvagten f.eks. noteret, at der var en køkkenrulle i forruden og tøj på bagsædet, hvilket i hvert fald dokumenterer, at parkeringsvagten har fulgt de faste rutiner og har kigget ind gennem vinduerne mv. efter billetten. Et notat om væsentlige faktiske forhold har stor betydning, hvis der efterfølgende gøres indsigelse mod parkeringsafgiften. Notatet vil skulle anvendes af de medarbejdere, der behandler indsigelserne, og hvis sagen skal behandles af fogedretten, vil notatet blive fremlagt for retten som et bevismiddel. Hvis sagen behandles ved fogedretten, vil parkeringsvagten normalt også blive indkaldt som vidne. Da en parkeringsvagt pålægger mange parkeringsafgifter og der ofte går et stykke tid, før en indsigelse mod en afgift bliver behandlet, kan det være vanskeligt for parkeringsvagten at huske pålæggelsen af netop denne afgift. Parkeringsvagten vil her kunne anvende notatet som grundlag for at genopfriske sin hukommelse og dermed som støtte for sin forklaring. Såfremt sagen bliver behandlet i fogedretten, vil kvaliteten af notaterne sammenholdt med parkeringsvagtens vidneforklaring ofte være af væsentlig betydning for, om parkeringsafgif- 13.\n14 ten bliver fastholdt. Det er derfor vigtigt, at der udarbejdes gode notater om forhold af væsentlig betydning for pålæggelsen af en parkeringsafgift. Ovennævnte betragtninger om betydningen af gode notater gør sig naturligvis også gældende for de skitser, der skal udarbejdes i forbindelse med en række standsnings- eller parkeringsforseelser Hvornår er parkeringsafgiften pålagt Det følger af færdselslovens 121, stk. 3, at afgiften pålægges ved en skriftlig meddelelse, der anbringes på køretøjet eller overgives til føreren. Der opstår af og til situationer, hvor en bilist nægter at lade parkeringsvagten sætte parkeringsafgiften på køretøjet, ligesom bilisten ikke ønsker at modtage denne fra parkeringsvagten. Er situationen samtidig den, at bilisten optræder truende, vil parkeringsvagten ikke være forpligtet til at forsøge at aflevere den pålagte parkeringsafgift til bilisten. Parkeringsvagten kan i en sådan situation efter at der er udfærdiget notat om hændelsesforløbet sende den pålagte parkeringsafgift til ejeren af køretøjet pr. brev. En sådan parkeringsafgift vil tillige være fuldt ud lovligt pålagt. Det afgørende i en sådan situation er, at parkeringsvagten så vidt muligt hindrer, at situationen udvikler sig. I andre situationer, hvor en bilist kommer tilbage til køretøjet med henblik på straks at borttransportere køretøjet, uden at parkeringsvagten har færdiggjort arbejdet med udfærdigelsen af parkeringsafgiften, må anvendelsen af forsigtighedsprincippet normalt føre til, at parkeringsvagten ikke pålægger en parkeringsafgift. Er parkeringsvagten imidlertid færdig med at udfærdige den skriftlige meddelelse ved bilistens ankomst til køretøjet, kan parkeringsafgiften pålægges, hvilket normalt sker ved, at parkeringsafgiften enten anbringes på køretøjet eller overgives til føreren Ophidsede bilister mv. En del af parkeringsvagtens opgaver er at tale med ophidsede bilister, der er ærgerlige over at være blevet pålagt en parkeringsafgift. Parkeringsvagten må acceptere verbale udfald, når disse klart retter sig mod uniformen/arbejdspladsen og ikke mod medarbejderen personligt. Udvikler situationen sig imidlertid til verbale overgreb på den enkelte parkeringsvagt, til trusler om vold eller til vold, skal parkeringsvagten forsøge at bringe sig selv ud af den truende situation på en god måde. Det er væsentligt, at parkeringsvagten tilegner sig redskaber, der gør det muligt at komme godt ud af sådanne vanskelige situationer. En parkeringsvagt vil som nævnt ovenfor f. eks. ikke være forpligtet til at overrække en meget ophidset bilist et girokort, når denne nægter at modtage dette. Det afgørende i forhold til kravet i færdselslovens 121, stk. 3, er, at bilisten aktivt ved sin adfærd har forhindret parkeringsvagten i at opfylde de udtrykkelige bestemmelser om fremgangsmåden ved pålæggelse af parkeringsafgifter, hvilket ikke kan komme bilisten til gode. Parkeringsvagten vil i øvrigt altid være berettiget til at lade sin egen personlige sikkerhed gå forud for pålæggelsen af en parkeringsafgift. 14.\n15 2.4. Kravet om konduite og tolerance, herunder om observationstider Administrationen af reglerne og fortolkningen af vejledningen skal ske på en sådan måde, at det i videst muligt omfang bliver muligt at efterleve intentionen om, at der alene skal være en relativt simpel sagsbehandling forbundet med pålæggelse af en parkeringsafgift. Som nævnt ændrer dette udgangspunkt imidlertid ikke på, at en parkeringsafgift skal hvile på et sikkert grundlag, hvilket igen kræver, at parkeringsvagterne skal udvise tolerance og konduite. En sådan tolerance og konduite bør være en fast integreret del af den enkelte parkeringsvagts arbejdsmetoder. Skønsmæssige og situationsafhængige begreber som tolerance og konduite bør derimod ikke udvikle sig til faste bindende regler, der netop ikke giver den enkelte parkeringsvagt mulighed for at skønne i den konkrete situation. Der henvises i øvrigt til det anførte om anvendelsen af forsigtighedsprincippet i afsnit 1 ovenfor Observationstider mv. Det vil som en del af undersøgelsesforpligtelsen være nødvendigt at observere omstændighederne vedrørende et hensat køretøj nærmere, inden parkeringsvagten kan pålægge en parkeringsafgift. Parkeringsvagten skal i hvert fald notere følgende på den skriftlige meddelelse (girokortet), der i forbindelse med pålæggelsen af parkeringsafgiften normalt skal placeres på køretøjet, jf. færdselslovens 121, stk. 3: Køretøjets registreringsnummer, land, mærke, model og type. Køretøjets placering, herunder gadenavn, husnummer og detaljer herom. Fsv. angår spørgsmålet om køretøjets farve er dette et spørgsmål, som ofte giver anledning til drøftelser. Baggrunden herfor er, at det i dag er så mange nuancer, at det ofte kan være vanskeligt at fastslå farven på et køretøj. Derfor skal køretøjets farve normalt ikke registreres, da ulemperne herved vurderes at overstige fordelene. Medmindre der er tale om et afmærket forbud, hvor tavlen er placeret langt fra det hensatte køretøj, eller forseelsen vedrører overtrædelse af reglerne om tidsbegrænset parkering eller reglerne om betalingsparkering, vil der herudover normalt være krav om, at der skal udarbejdes en skitse vedrørende den nærmere placering af køretøjet og parkeringsforholdene mv. i øvrigt. Parkeringsvagterne opfordres samtidig til i videst muligt omfang at medvirke til at sikre parkeringsmyndighederne dokumentation (bevis) for, at parkeringsafgiften er lovlig og rigtig pålagt ved at skrive yderligere notater mv., jf. det anførte i afsnit 2.2 herom. Pligten til at undersøge de faktiske forhold vil under alle omstændigheder medføre en pligt til at observere køretøjet i en kortere periode. Proceduren vedr. registrering af data mv. om køretøjet og dets placering understøtter tillige, at der altid vil ske en nærmere undersøgelse af forholdene, inden der pålægges en parkeringsafgift. Spørgsmålet, om der herudover er behov for en yderligere observationsperiode, er beskrevet nærmere nedenfor Observationstid ved pålæggelse af parkeringsafgifter ved standsningsforbud Tidligere skulle der i forbindelse med pålæggelse af parkeringsafgifter for de fleste standsningsforbud være en observationstid på 2 minutter. Der var dog gjort en undtagelse herfra i 15.\n16 forhold til de standsningsforbud, der var tilkendegivet ved afmærkning. Der er nu ikke længere faste regler om en bestemt observationstid ved pålæggelse af en parkeringsafgift for overtrædelse af et standsningsforbud. Parkeringsvagten skal inden parkeringsafgiften pålægges så vidt muligt sikre sig, at køretøjet er standset i færdselslovens forstand, og dermed f.eks. ikke blot holder stille af hensyn til den øvrige færdsel mv. Selv om der formelt ikke længere opereres med observationstider i forbindelse med standsningsforbud, skal man være opmærksom på, at der altid er en pligt til at undersøge de faktiske forhold, og at der i øvrigt også altid er en vis ekspeditionstid forbundet med pålæggelsen af en parkeringsafgift. I løbet af den tid, det tager at lave en skitse og få udarbejdet girokortet, vil der være gået noget tid. En tid, der tillige bliver anvendt til, at den pågældende parkeringsvagt holder køretøjet under observation. Det er som nævnt først, når et girokort er skrevet helt færdig, eller når den elektroniske terminal efter indtastning har skrevet afgiften ud, at parkeringsvagten har en skriftlig meddelelse, der kan anbringes på køretøjet. Såfremt bilisten fjerner sit køretøj, inden dette arbejde er gjort færdigt, vil der af hensyn til forsigtighedsprincippet normalt ikke kunne pålægges en parkeringsafgift. Såfremt bilisten kommer til stede, inden afgiften er klar til at blive pålagt, skal parkeringsvagten vejlede bilisten om, at køretøjet er standset i strid med et forbud, og at parkeringsvagten derfor er ved at pålægge en afgift. Hvis bilisten ikke umiddelbart herefter flytter sit køretøj, vil parkeringsafgiften med rette kunne færdiggøres og herefter pålægges for overtrædelse af det pågældende standsningsforbud. Taxier/hyrevogne vil ofte kunne have behov for at standse i strid med gældende regler for at afsætte passagerer og foretage afregning for turen. Kan dette dels gøres kortvarigt, dels uden gene for trafikkens afvikling, vil det efter en konkret vurdering ikke altid være nødvendigt at pålægge en afgift i en sådan situation. Den enkelte parkeringsvagt skal således foretage en konkret vurdering ud fra forsigtighedsprincippet af, om en standsning er af en sådan karakter, at det skønnes nødvendigt at pålægge en parkeringsafgift i forbindelse med en af- og påsætning mv. Skønner parkeringsvagten, at der bør pålægges en parkeringsafgift, bør parkeringsvagten om muligt gøre taxichaufføren opmærksom herpå, hvorved denne har mulighed for umiddelbart i forbindelse hermed at flytte taxien. Flytter chaufføren herefter ikke straks køretøjet, vil der kunne pålægges en parkeringsafgift for overtrædelse af det pågældende standsningsforbud. Der vil heller ikke i denne situation gælde regler om en fast observationstid eller om, at der skal foretages en konkret vurdering af, om den pågældende standsning var til gene for trafikkens afvikling Observationstid ved pålæggelse af parkeringsafgifter ved parkeringsforbud Tidligere var der en regel om, at personbiler og varebiler skulle observeres i henholdsvis 5 og 15 minutter, inden der kunne pålægges en afgift for overtrædelse af et parkeringsforbud. Disse regler vil ikke længere være gældende. Reglerne er nu afløst af en mere konkret vurdering ud fra et forsigtighedsprincip. Udgangspunktet for denne vurdering skal være, at der først må pålægges en parkeringsafgift, når der er en rimelig sandsynlighed for, at denne parkeringsafgift vil være lovlig og rigtig. 16.\n17 Henset til kravet i færdselslovens 2, nr. 16, hvorefter et køretøj først anses for parkeret, når dette har været standset i mindst 3 minutter, og henset til forsigtighedsprincippet, vil der imidlertid altid som minimum skulle være en observationstid på 4 minutter, inden der kan pålægges en parkeringsafgift for overtrædelse af et parkeringsforbud. Ved fastlæggelsen af den minimale observationstid er der bl.a. taget højde for usikkerhedsmomenter ved tidsberegningen mv. Grænsen på 4 minutter er bl.a. også valgt ud fra, at der altid på hver sin side af observationstiden vil gå noget tid med at påbegynde udfærdigelsen af parkeringsafgiften samt at udskrive og rent faktisk pålægge denne. I hele perioden vil parkeringsvagten skulle have det konkrete køretøj under observation, hvorfor parkeringsvagten normalt bør opdage evt. af- og pålæsning eller af- og påstigning, såfremt denne umiddelbart giver sig tilkende. Man har derfor også ud fra et retssikkerhedsmæssigt synspunkt fundet, at en observationstid på 4 minutter som udgangspunkt må anses som en tilstrækkelig minimumsobservationstid. Dette ændrer imidlertid ikke på, at parkeringsvagten tillige skal skaffe sig rimelig sikkerhed for, at køretøjet rent faktisk er parkeret, og at der ikke blot foretages af- og pålæsning, eller af- og påstigning. Dette indebærer, at observationstiden ikke kan være kortere end 4 minutter, og det vil efter omstændighederne ofte være hensigtsmæssigt, hvis observationstiden bliver noget længere. Parkeringsvagten vil således i ethvert tilfælde være forpligtet til at foretage et skøn over, om køretøjet er parkeret, eller om der sandsynligvis er en igangværende af- og pålæsning eller afog påstigning, således at køretøjet ikke kan anses for parkeret, jf. parkeringsdefinitionen i færdselslovens 2, nr. 16. Er der noget, der tyder på, at bilisten således er i gang med en større af- og pålæsning, vil observationstiden skulle vare længere end 4 minutter. I sådanne tilfælde bør parkeringsvagten overveje, om man med fordel kan kombinere mulighederne for at foretage ventilkontrol og en observationstid på 4 minutter, jf. det anførte herom i afsnit Alternativet hertil vil ofte være, at parkeringsvagten efter omstændighederne bør observere køretøjet i noget længere tid end de 4 minutter. Tidligere har der som nævnt været betydelig forskel på observationstider i forhold til varebiler og personbiler. Dette er ikke længere nødvendigvis tilfældet. Det forhold, at et køretøj er særligt egnet til at fragte varer, er imidlertid en af flere faktorer, der kan have betydning for vurderingen af, hvor lang observationstiden bør være. Er der f.eks. tale om, at en lastbil ud fra en umiddelbar betragtning er i gang med aflæsning af et større parti varer, vil den nødvendige observationstid efter omstændighederne kunne være meget langvarig. Det kan f.eks. ikke udelukkes, at der i særlige tilfælde bør være en observationstid på op til en ½ time, førend parkeringsafgiften efterfølgende kan fastholdes. I sådanne tilfælde anbefales det, at parkeringsvagten i stedet anvender en kombineret ventilkontrol og en kortvarig observationstid. Alene det forhold, at et køretøj er velegnet til at transportere varer, kan altså tale for, at køretøjet observeres i en længere periode end 4 minutter. Hvor længe køretøjet skal observeres, vil imidlertid under alle omstændigheder være et skøn, hvor sandsynligheden for, at f.eks. en af- og pålæsning er i gang, skal indgå med stor vægt. Der henvises i øvrigt til det anførte i afsnit 2.6 nedenfor om anvendelsen af princippet om konduite. Det er den enkelte parkeringsvagt, der på et sagligt grundlag skal skønne, om det overhovedet er nødvendigt at observere et køretøj i mere end 4 minutter og i givet fald, hvor længe køretøjet så skal observeres. Dette skøn kan som udgangspunkt ikke tilsidesættes som led i en retlig prøvelse. 17.\n18 Når parkeringsmyndighederne behandler en indsigelse mod en parkeringsafgift, vil observationstidens længde imidlertid kunne indgå som en af de faktorer, der afgør, hvor store krav der kan stilles til den dokumentation, som bilisten fremlægger Særligt om observationstid i forhold til invalidekøretøjer mv. I de særlige regler om parkeringskort for personer med handicap (bekendtgørelse nr. 465 af 8. juni 2005) er der fastlagt en række bestemmelser, der har betydning for udøvelsen af parkeringskontrollen. Selve parkeringskortet (invalideskiltet) skal være udformet i overensstemmelse med det anførte i et bilag til bekendtgørelsen. Uanset de præcise krav til kortets udformning mv. i bilaget kan det imidlertid være vanskeligt for en parkeringsvagt med den fornødne sikkerhed at fastslå, at et parkeringskort ikke er gyldigt, idet tidligere udstedte parkeringskort forbliver gyldige i forhold til de vilkår, hvorunder de er udstedt, jf. 18, stk. 4, i bekendtgørelsen. Hertil kommer, at også udenlandske kort i et vist omfang skal accepteres, jf. 13 og 14 i bekendtgørelsen. Da parkeringskortet kan anvendes i flere køretøjer under forudsætning af, at kortet alene anvendes i forbindelse med befordring af indehaveren af kortet, jf. 7, stk. 1, i bekendtgørelsen, kan en parkeringsvagt heller ikke slutte modsætningsvist fra, at køretøjet ikke er et invalidekøretøj eller lignende, hvilket tillige vanskeliggør en effektiv kontrol af kortene. Parkeringskortet knytter sig altså til den invalide person og ikke til køretøjet. Reglen om, at et parkeringskort ikke må overdrages til andre, og at parkeringskortet kun må anvendes, hvis indehaveren fortsat opfylder betingelserne herfor, jf. 7, stk. 2, og 9 i bekendtgørelsen, er i praksis meget vanskelig at kontrollere for en parkeringsvagt, og forsigtighedsprincippet tilsiger normalt, at man er tilbageholdende med at foretage en mere tilbundsgående kontrol af, om kortet faktisk er gældende. Der stilles krav om, at kortet anbringes inden for køretøjets forrude klart synligt for kontrol, jf. 10 i bekendtgørelsen. Er kortet placeret på en sådan måde, vil det ofte give nogle bedre muligheder for at parkere sit køretøj, og parkeringsvagten skal naturligvis være opmærksom på dette. Et køretøj vil kunne parkeres i indtil 15 minutter på steder med parkeringsforbud, på steder, hvor alene af- og pålæsning er tilladt og på gågader, i det omfang ærindekørsel er tilladt, jf. 11, stk. 1, nr. 1, i bekendtgørelsen. Et køretøj vil herudover kunne parkeres i indtil 1 time på steder, hvor 15 eller 30 minutters parkering er tilladt, jf. 11, stk. 1, nr. 2, i bekendtgørelsen. Parkeringslempelserne i 11, stk. 1, nr. 1 og 2, i bekendtgørelsen, medfører ikke nogen indskrænkning af pligten til at anvende påbudt parkeringsskive, jf. 12. Henvisningen i 12 til 11, stk. 1, nr. 1, giver ikke mening, hvis der ikke skal anvendes parkeringsskive, når en bil med invalideskilt parkeres i strid med f.eks. et parkeringsforbud. Når en bil med invalideskilt parkeres sådanne steder, som er omtalt i 11, stk. 1, nr. 1 og 2, i bekendtgørelsen, gælder der en tidsbegrænsning på henholdsvis 15 minutter eller 1 time, og derfor skal føreren ved parkerings start indstille parkeringsskivens viser ved udløbet af det kvarter, inden for hvilket parkeringen fandt sted. 18.\n19 Overser bilisten dette, og er p-skiven dermed urigtigt indstillet, eller er parkeringstiden under alle omstændigheder overskredet, kan der pålægges en afgift for overtrædelse af reglerne i parkeringsskivebekendtgørelsen, og det vil i dette tilfælde være punkt 15 på girokortet, der skal anvendes. Også her skal parkeringsvagten imidlertid foretage et skøn under iagttagelse af forsigtighedsprincippet i forhold til, om der faktisk skal pålægges en parkeringsafgift. Bliver der imidlertid pålagt en parkeringsafgift, vil dette normalt ske med henvisning til reglerne om tidsbegrænset parkering i bekendtgørelsen efter parkeringsskiveforseelserne, der er med som punkt på girokortet. Man skal være opmærksom på, at parkeringsskivebekendtgørelsen alene stiller krav om anvendelse af parkeringsskiver i forhold til biler, hvorimod dispensationsmulighederne i parkeringskortbekendtgørelsen er givet til alle motorkøretøjer. Man skal dog i den forbindelse være opmærksom på, at definitionen af en bil i færdselslovens 2, nr. 2, er meget bred, og at det således f.eks. er antaget, at ledbusser må anses som en bil i færdselslovens forstand. Anvendes der imidlertid et motorkøretøj på 3 hjul, hvis egenvægt er mindre end 400 kg., er der tale om en motorcykel, jf. definitionen herpå i færdselslovens 2, nr. 11, hvorfor parkeringsskivereglerne ikke finder anvendelse. Her vil man i stedet kunne anvende ventilkontrol eller en længerevarende observationsperiode med henblik på at sikre, at dispensationsperioden med sikkerhed er udløbet. I givet fald vil det bagvedliggende parkeringsforbud mv. på ny være gældende, hvorfor parkeringsvagten i disse situationer kan falde tilbage herpå. Parkeringsafgiften vil i så fald skulle pålægges for overtrædelse af punkt 02, 05a mv. Parkeringsvagten kan naturligvis også vælge denne fremgangsmåde i forhold til biler, men her vil det altså som nævnt være mere naturligt at falde tilbage på parkeringsskiveforseelserne. Parkeringsvagten bør i øvrigt, når det falder naturligt, vejlede indehavere af invalideskilt om, at der normalt er pligt til at anvende parkeringsskive i disse situationer. Herudover vil et køretøj kunne parkeres tidsubegrænset på steder, hvor 1, 2, eller 3 timers parkering er tilladt, jf. 11, stk. 1, nr. 3, i bekendtgørelsen, idet der dog er gjort en undtagelse herfra, hvis den pågældende tidsbegrænsede parkeringsplads i forvejen er udlagt som invalideplads, jf. 11, stk. 2. I sådanne tilfælde vil der også skulle anvendes parkeringsskive, selv om der er et invalideskilt i bilen. Man skal samtidig være opmærksom på, at køretøjer forsynet med invalideskilt er fritaget for betaling inden for P-zonerne med betalingsparkering, jf. 8, stk. 1, litra c, i den kommunale standsnings- og parkeringsbekendtgørelse. Derimod kan invalideskiltet ikke anvendes til at henstille sit køretøj på steder, hvor der er et standsningsforbud, jf. 12, stk Tolerancetærskler Der er en række forseelser i færdselsloven, der kræver en nærmere opmåling af afstand. Hertil kommer, at det i forhold til afmærkede forbud skal dokumenteres, hvordan det køretøj, der er blevet pålagt en parkeringsafgift, var placeret i forhold til den pågældende afmærkning. Er et køretøj f.eks. parkeret mindre end 10 meter fra et kryds eller mindre end 5 meter foran et fodgængerfelt eller udkørslen fra en cykelsti, skal parkeringsvagten dels udarbejde en skitse, dels foretage opmåling af afstanden. En sådan opmåling vil altid være behæftet med en vis usikkerhed. Forsigtighedsprincippet indebærer, at der skal tages højde for denne usikkerhed. 19.\n20 Forsigtighedsprincippet må i hvert fald indebære, at der på baggrund af kontrolmålinger med det anvendte måleudstyr skal foretages en vurdering af den usikkerhed, der maksimalt er forbundet med de enkelte målinger. Er der en usikkerhedsmargen på op til ½ meter, vil der tillige skulle tages højde for, at det ikke kan udelukkes, at der vil kunne blive målt endnu mere upræcist. Derfor vil der skulle gives bilisterne en ekstra margen med henblik på at udelukke disse usikkerhedsmomenter. Det anbefales, at dette sker ved, at der som minimum tillades bilisterne en margen svarende til det dobbelte af den samlede længde af de skønnede usikkerhedsmomenter. Er dette eksempelvis ½ meter, må der først pålægges parkeringsafgifter, når køretøjet er placeret mere end en meter inde på den del af vejen, hvor forbudet er gældende. Der henvises til det anførte om fastsættelsen af afstanden på de enkelte tolerancetærskler i afsnit 8.4. Sådanne nødvendige minimumsregler skal ikke offentliggøres eller på anden måde kommunikeres ud til bilisterne. Folketinget har vedtaget en lovgivning med bl.a. et 10 meters afstandskrav, som bilisterne som udgangspunkt skal respektere. Dette gælder, selv om parkeringsmyndighederne kun håndhæver klare overtrædelser af bestemmelsen. Det betyder i praksis, at der f.eks. næppe nogensinde vil kunne pålægges et køretøj en parkeringsafgift, fordi dette er placeret 9,5 meter fra et kryds, hvilket den enkelte parkeringsvagt skal være meget opmærksom på. Der vil altså kunne være tilfælde, hvor der også henset til forsigtighedsprincippet ikke vil kunne pålægges parkeringsafgifter. Køretøjer, der f.eks. er placeret mindre end 8.80 meter fra et vejkryds, vil således uanset de konkrete omstændigheder ikke kunne pålægges en parkeringsafgift for overtrædelse af punkt 22, jf. det anførte herom i afsnit 8.4 nedenfor. Når køretøjet holder tættere på et vejkryds end 8,80 meter, kan der skrives parkeringsafgifter, men der er normalt ikke nogen pligt hertil. Hvornår der i sådanne situationer skal pålægges parkeringsafgifter beror på et af parkeringsvagten foretaget sagligt skøn. Så længe de ovenfor angivne krav begrundet i forsigtighedsprincippet er overholdt, vil parkeringsvagtens skøn ikke kunne blive underkendt som led i en retlig efterprøvelse. Dette naturligvis under forudsætning af, at der ikke pålægges parkeringsafgifter, hvis der er den mindste tvivl om, hvorvidt køretøjet faktisk er parkeret i strid med de i færdselsloven fastsatte afstandskrav. Der opereres alene med tolerancetærskler, hvor der i reglerne er fastsat afstandskrav. Når der ikke er egentlige regler om tolerancetærskler, skal parkeringsvagterne dog være meget opmærksomme på det i øvrigt anførte om anvendelsen af princippet om konduite i afsnit 2.6 nedenfor. Ved anvendelse af princippet om konduite kan den enkelte parkeringsvagt f.eks. lægge vægt på andre omstændigheder ved vurderingen af, om en afgift skal pålægges, herunder om køretøjet er parkeret for tæt på et vejkryds mellem ensrettede gader, der munder ud i hinanden. Parkeringsvagten gives i afsnit 8 vejledning om, hvordan skitserne skal udføres, og om hvordan afstandene skal beregnes mv Betydningen af princippet om konduite i øvrigt Selv om der ikke opereres med bindende regler for den skønsudøvelse, som parkeringsvagterne foretager i forbindelse med pålæggelsen af en parkeringsafgift, betyder det ikke, at parkeringsvagterne automatisk skal pålægge parkeringsafgifter for selv den mindste overtrædelse af parkeringsreglerne. 20.


Thomas Frandsen - Wikipedia, den frie encyklopædi\n25. marts 1976 (46 år)\nViborg FF (T+ træner)\nViborg FF 11 (3)\nViborg FF 141 (26)\nViborg FF 82 (10)\nSkive IK (spillende assistent)\nHolstebro Boldklub (Cheftræner)\nThomas Kleis Frandsen (født 25. marts 1976) er tidligere professionel dansk fodboldspiller og nuværende T+ træner i Viborg FF. Som fodboldspiller spillede han hovedsageligt som midtbanespiller og midterforsvarer.\n1.3 Viborg FF (2005-2008)\n1.4 Skive IK\n1.5 Holstebro Boldklub\nHan fik sit gennembrud i Viborg FF i 1990'erne, hvor han blandt andet var inde omkring landsholdet. Han spillede sin eneste landskamp den 17. april 2002, da han afløste René Henriksen efter 66 minutter i en venskabskamp mod Israel.\nI januar 2003 skrev Frandsen kontrakt med ærkerivalen FC Midtjylland, som han kunne skifte transferfrit til da hans kontrakt med Viborg FF udløb i sommeren 2003.. Skiftet fra Viborg FF til FC Midtjylland var meget upopulært blandt Viborg FF's fans, og Thomas Frandsen blev blandt andet chikaneret på sin hjemmeadresse, hvor vrede fans havde efterladt nedladende billeder på hans hoveddør.\nViborg FF (2005-2008)[redigér | rediger kildetekst]\nTo år senere i sommeren 2005 vendte han tilbage til Viborg FF. Han stoppede i klubben i 2008, da han ikke kunne enige med klubben om en forlængelse.\nHerefter skiftede han til Skive IK, hvor han blev ansat på en to-årig kontrakt som spillende assistenttræner. Her skulle han danne trænertrio med cheftræner Michael Hansen og klubbens anden assistenttræner Michael S. Jensen Efter eget ønske stoppede han dog allerede efter et år i klubben.\nI sommeren 2015 blev han ansat som træner i Holstebro Boldklub \nThomas Frandsens spillerprofil i DBU's Landsholdsdatabase\nThomas Frandsens spillerprofil på Transfermarkt (engelsk)\nThomas Frandsens spillerprofil på national-football-teams.com (engelsk)\n^ Danmark - Israel 3 - 1 DBU.\n^ FC Midtjylland ruster op bold.dk, 9. januar 2003\n^ Frandsen udsat for chikane bold.dk, 15. januar 2003\n^ Frandsen fik fingeren af fans bold.dk, 25. juni 2005\n^ Thomas Frandsen forlader Viborg bold.dk, 24. maj 2008\n^ Frandsen spillende assistent i Skive bold.dk, 1. juli 2008\n^ Thomas Frandsen forlader Skive bold.dk, 1. september 2009\n^ Tidligere VFF-profil ny træner for Holstebro\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Thomas_Frandsen&oldid=9880188"


Kvindelige studieværter i Afghanistan tvunget til at bære slør - Journalisten\nDen kvindelige studievært på Tolo News, Khatereh Ahmadi, har dækket sit ansigt under udsendelsen i går. Foto: REUTERS/Ali Khara\nEfter en dags protester, hvor kvinder afviste at optræde med tildækket ansigt, bærer de slør\nKvindelige studieværter på Afghanistans førende nyhedskanal havde søndag deres ansigter tildækket, da de gik på skærmen – dagen efter at de havde trodset Talibans ordrer om at skjule deres ansigter bag hijabs eller slør, når de er i studiet.\nMen de kvindelige studieværter trodsede ordren og gik i studiet med åbne ansigter – men de opgav deres protester søndag, hvor kun deres øjne var synlige. Dette var gældende for førende tv-kanaler som Tolo News, Ariana Tv, Shamshad TV og 1TV.\n”Vi gjorde modstand og var imod at optræde bag en maske,” siger Sonia Niazi, som er studievært hos TOLOnews.\nMænd risikerer også fyring\nGennem to årtier under den amerikanskledede intervention i Afghanistan fik kvinder og piger nye friheder i det stærkt patriarkalske samfund.\nDen blå burka, som blev et globalt symbol på Talibans hårde styre i Afghanistan fra 1996 til 2001, er i denne måned blevet anbefalet som beklædning for kvinder igen.\nNetop den blå burka blev et globalt symbol på Talibans hårde styre i Afghanistan fra 1996 til 2001.\nLæs også: Taliban truer kvindelige journalister til tavshed med censur, bank og kidnapning