BYPLAN NYT. TEMA vækst og velfærd. Interview med ministeren for by, bolig og landdistrikter Carsten Hansen - side 6 - PDF\nBYPLAN NYT. TEMA vækst og velfærd. Interview med ministeren for by, bolig og landdistrikter Carsten Hansen - side 6\nDownload "BYPLAN NYT. TEMA vækst og velfærd. Interview med ministeren for by, bolig og landdistrikter Carsten Hansen - side 6"\n1 BYPLAN NYT 10. årgang September TEMA vækst og velfærd Interview med ministeren for by, bolig og landdistrikter Carsten Hansen - side 6 Tilflyttere elsker pulsen i storbyen, men fraflytterne kan se stjernerne om natten - side 15 Yaxi har sat farten ned og er blevet en langsom by i Kina - side 12\n2 2 ERFAREN BYPLANLÆGGER MED STÆRKT NETVÆRK SØGES TIL COWIS BYPLANSEKTION I LYNGBY VI SØGER EN ERFAREN BYPLANLÆGGER TIL AT ARBEJDE MED SALG, PROJEKT- LEDELSE OG PROJEKTARBEJDE. Har du et stærkt netværk og et skarpt blik for kundernes behov, som gør dig i stand til at skabe nye opgaver, som du løser i samarbejde med dine kollegaer? Har du erfaring fra konsulentbranchen og vil du være med til at udvikle både dine og COWIs kompetencer inden for byplanlægning? Er salg, projektledelse og projektarbejde i Danmark og internationalt noget for dig? Lægger du ligesom os vægt på at skabe høj værdi for kunderne og levere en høj faglig kvalitet i dit arbejde? Vil du arbejde med rådgivning i en dynamisk virksomhed med stor indflydelse på din egen karriere? Så har COWI måske dit fremtidige job:» Du får projektledelsesansvar og ansvar for salg til kunder gennem dit stærke netværk i markedet for byplanlægning.» Inden for byplanlægning kan du for eksempel få mulighed for at arbejde med byudviklingsplaner på politisk og strategisk niveau, økonomiske vurderinger og markedsorienteret byudvikling samt planlægning i øvrigt på kommunalt, regionalt og statsligt niveau.» Du vil som byplanlægger indgå i et af Danmarks stærkeste fagmiljøer med nære samarbejder med trafikplanlæggere, økonomer, miljø- og anlægsfolk du får både brugt dine nuværende kompetencer og rig mulighed for at tilegne dig nye.» Vi søger altid at være på forkant med udviklingen og arbejder tværfagligt i et uformelt, positivt og inspirerende miljø med gode kollegaer og attraktive arbejdsvilkår. Har du spørgsmål til stillingen og det at være ansat i COWI, er du velkommen til at kontakte sektionsleder Anders Richelsen, Send din ansøgning med CV til afdelingssekretær Helene Cortsen, senest, 8. oktober 2012 POWERING YOUR 360 SOLUTIONS COWI er en førende rådgivningsvirksomhed, der skaber værdi for kunder, borgere og samfund gennem vores unikke 360 -løsninger. Med eksperter i verdensklasse inden for ingeniørkunst, miljø og samfunds økonomi angriber vi udfordringerne fra mange forskellige vinkler, så vi skaber mere sammenhængende løsninger for vores kunder - og derved en mere bæredygtig og sammenhængende verden. stillingsannonce.indd :51:03 Studieture som strategisk udviklingsredskab Planstrategierne er på plads, nu følger den konkrete udmøntning i Kommuneplanen. I den fase er det guld værd med inspiration og fælles referencer på tværs af politik og forvaltning. byrejsen.dk Strategisk Byudvikling har i 2011/2012 hjulpet en lang række kommuner med studieture, der giver konkret og målrettet inspiration til byudviklingen. Fx Hjørring Kommune, Roskilde Kommune, Esbjerg Kommune, Randers Kommune og Københavns Kommune. Læs mere om studieturene på vores hjemmeside og den værdi, de har skabt for vores kunder. Vi hjælper også gerne jer med en skræddersyet studietur fx for Økonomiudvalget og/eller et fagudvalg. En studietur giver et bedre beslutningsgrundlag og er en investering, der tjener sig hjem mange gange. Direktør Torsten Bo Jørgensen Strategisk Byudvikling\n3 Interview med by, bolig og landdistriktsminister Carsten Hansen - side 6 Tilflyttere elsker pulsen i storbyen, men fraflytterne kan se stjernerne om natten - side 15 Yaxi har sat farten ned og er blevet en langsom by i Kina - side årgang September tema I Vækst og velfærd Dette temanummer af Byplan Nyt sætter fokus på vækst og velfærd. Hvordan skal byerne og landdistrikterne udvikle sig i fremtiden? Vi spørger by, bolig og landdistriktsminister Carsten Hansen. Frivillighed, innovation, turisme og kulturarv spiller også en vigtig rolle som drivere i fremtiden. Vi viser eksempler på hvordan. Flere flytter til byerne men hvad med dem, der flytter den anden vej? Vi taler med en tilflytter og fraflytter og hører, hvorfor de har hevet teltpælene op Leder: De svære valg By og land er hinandens forudsætninger Frivillighed er fremtiden Mellem by og land Langsom blandt de hurtige High Tech i Tommerup Turisme version 3.0 Mellem beskyttelse og benyttelse Andet Yaxi er den eneste Cittaslow by i Kina. Den eneste danske Cittaslow by er Svendborg. Foto: Dansk Byplanlaboratorium Kort nyt Byplanprisen 2012 Kommune nyt TEMA VÆKST OG VELFÆRD BYPLAN NYT 4 Redaktion Ellen Højgaard Jensen (ansv.) Marie Partoft Redaktionsadresse Dansk Byplanlaboratorium Nørregade København K Tlf.: Fax: Mail: Annoncer bestilles senest 1. november 2012 Layout Søren Schaumburg Jensen Forsidefoto Cittaslow International, Yaxi Kina Oplag 3775 Tryk Handy-Print A/S ISSN Signerede artikler står for forfatterens regning, usignerede for den ansvarshavende redaktørs regning. Dette nummer af Byplan Nyt er sponsoreret af det 62. danske Byplanmøde. Byplan Nyt 5-12 udkommer i november 2012 og har tema om ældreliv i udkantsområderne. byplan nyt nr. 4 / 2012 (10. årgang)\n4 4 Kort Nyt Ny publikation: BO TRYGT Ny bog: Kristensens bolighistorie Fire generationers boliger AlmenNet har udgivet en ny vejledning: BO TRYGT. Tryghed er en vigtig faktor for at beboerne trives i de almene boligområder, og for at der sker en positiv udvikling. Vejledningen er en samling af viden og anbefalinger på området, som er sat i en ny og brugervenlig kontekst. Her kan man finde inspiration i de mange konkrete idéer og eksempler fra boligafdelinger i hele landet. Vejledningen kan downloades på: Hans Kristensen, tidligere forsker ved SBi, og nuværende medlem af Byplanhistorisk Udvalg har udgivet bogen Kristensens bolighistorie. Bogen tager udgangspunkt i Kristensens egen familie og liv. Den handler om familiens boligvalg og boligliv igennem fire generationer, hvor drømmen om eget hus har været fælles for alle generationer. Bogen sætter den danske boligkrønike ind i de økonomiske, sociologiske og politiske rammer, som har præget de hundrede års historiske udvikling fra 1910 til nutiden. Bogen giver et let læst og rigt illustreret overblik over de seneste hundrede års bolighistorie. Bogen kan downloades gratis eller bestilles i en trykt udgave på Sports Plaza. Illustration: Possible Greenland, DAC Grønland i fokus Der er kommet stor opmærksomhed om Grønland. Der er en masse forandringer på vej: Isen smelter, mineralerne i undergrunden bliver tilgængelige og nye erhverv og bykulturer opstår. Det er bl.a. baggrunden for, at det danske bidrag til arkitekturbiennalen i Venedig handler om Grønland. Possible Greenland er titlen på projektet, hvis formål er at skabe en platform, der illustrerer og bidrager til bæredygtig udvikling i Grønland og Globalt. Du kan se den danske pavillon på Venedig biennalen frem til 25. november Læs mere på Kulturhovedstad 2017 Aarhus er udnævnt til Europæisk Kulturhovedstad i Under temaet RETHINK/GENTÆNK vil Aarhus og regionen i de kommende år byde på mere end 300 kultur- og sportsbegivenheder samt 12 megaevents. De skal trække mere end tilskuere hver. Forventningen er, at de mange begivenheder vil samle fem millioner publikummer på regionalt niveau. Det er en lykkelig og perspektivrig dag for Aarhus. Med titlen som Europæisk Kulturhovedstad har vi taget et afgørende skridt i byens udvikling og afsat tydelige spor for fremtiden. I 2017 vil byen folde hele sit store potentiale ud og vise nye løsninger på fremtidens udfordringer. Det her er en investering, som skal sikre, at Aarhus fortsat er en attraktiv by at bo, arbejde og drive virksomhed i, siger Aarhus-borgmester Jacob Bundsgaard. Det er Aarhus Kommune, der sammen med de øvrige 18 kommuner i regionen og Region Midtjylland, der står bag ansøgningen om at blive Europæisk Kulturhovedstad. Læs mere om Aarhus som kulturby på Foto: Aarhus 2017\n5 5 Velkommen til Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter Dansk Byplanlaboratorium har fået et nyt bestyrelsesmedlem. Det er Christian Lützen, der er afdelingschef i Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter. Direktør for Byplanlaboratoriet Ellen Højgaard Jensen fortæller: I Byplanlaboratoriet har vi fokus på, hvordan by og land udvikler sig og spiller sammen. Derfor har vi inviteret Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter ind i bestyrelsen. Vi er super glade for, at ministeriet har taget imod invitationen og har allerede nu et frugtbart samarbejde om udviklingsprojekter i yderområderne. Mulighedernes land - afslutningskonference Foto: Mulighedernes Land Få inspiration fra Mulighedernes Land, mød den engelske iværksætter Tim Smit, der har skabt Eden Project i det sydlige England, og deltag i debatten om yderområdernes fremtid, når planlæggere, borgmestre og eksperter diskuterer visioner, udvikling og afvikling på Mulighedernes Lands afslutningskonference den 15. november Det er partnerskabet bag Mulighedernes Land, Realdania, Thisted Kommune, Lolland Kommune og Bornholms Regionskommune, der inviterer til debat om fremtidens yderområder. Partnerskabet har siden 2007 arbejdet sammen under titlen Mulighedernes Land for at finde nye svar på yderområdernes udfordringer gennem 16 nytænkende demonstrationsprojekter. Se programmet for konferencen og tilmeld dig på De svære valg Leder I dette nummer af Byplan Nyt slår minister Carsten Hansen fast, at by og land er hinandens forudsætninger. Og det kan de fleste vel blive enige om. I mange år har balance mellem by og land da også været på dagsordnen. Det er glædeligt, at ministeren sætter fokus på, at det ikke mindst er lokalt, at denne balance skal sættes til debat. I Byplanlaboratoriet har vi længe været fortalere for, at kommuner sætter udkantsproblematikken og de skrumpende provinsbyer på den strategiske dagsorden. Vel at mærke på den modige facon, hvor der også sættes ord på den kendsgerning, at vi nogle steder må planlægge for tilbagegang. Hvilke byer og landsbyer satser vi på fremover? Hvordan ser vores fremtidige servicestruktur ud? Hvor skal vi afvikle for at kunne understøtte det levedygtige andre steder? Det er svære, men nødvendige spørgsmål at arbejde med og finde svar på. Men ikke kun udkantsproblematikken kræver strategiske valg. Byerne vokser, og hvordan forholder vi os så til det? Carsten Hansen taler om god planlægning som vejen til at sikre kvalitet og diversitet i de voksende byer. Nu bliver vi jo heldigvis aldrig færdige med at diskutere, hvad god planlægning er. Det spænder fra den robuste lokalplan til Kommuner og regioners strategier er nu klar. Tør vi spørge os selv, om strategierne er klare nok? den sikre hånd, når de store linjer lægges fast. Og det kræver et godt samspil mellem planlæggere og de politikere, der skal turde træffe strategiske valg og stå på mål for dem. Kommuner og regioners strategier er nu klar. Tør vi spørge os selv, om strategierne er klare nok? Er der truffet valg, der viser retning ikke mindst i forhold til velfærdens nye geografi, investeringsplaner og dialogen med alle de aktører, der kan bidrage til at omsætte ord til handling? Jo klarere, vi bliver i mælet, jo stærkere rammer skaber vi for både by og land. Og så mangler vi jo stadig at se, hvordan de svære valg gribes an centralt. Carsten Hansen efterlyser modet hos regioner og kommuner. Nu glæder vi os til at se, hvilket mod ministeren og hans kolleger udviser i landsplanredegørelsen. Maj Green Formand for bestyrelsen Dansk Byplanlaboratorium\n6 6 tema By og land er hinandens forudsætninger Skal landsbyerne have lov at dø i fred eller skal vi arbejde aktivt for at fremme livsvilkårene i Udkantsdanmark? Ministeren for by, bolig og landdistrikter efterspørger konkrete lokale strategier og modige kommunale visioner. Af journalist Ulf Joel Jensen Vi vil tilsyneladende alle sammen bo i byen. I hvert fald oplever Danmark en massiv vandring fra land til by: Ifølge Danmarks Statistik boede mere end to tredjedele af landets befolkning i byer med mere end indbyggere ved årsskiftet 2011/12. Det er en stigning på mere end 16 procent på ti år og i samme periode er antallet af indbyggere i landdistrikterne faldet med over ti procent, så der i dag bor godt danskere på landet. Udviklingen efterlader en række mindre landsbysamfund mere eller mindre øde. Og selvom forholdene i Udkantsdanmark har været til debat i flere år, så står myndighederne stadigvæk med store og delvist uløste planlægningsmæssige udfordringer, erkender landets minister for by, bolig og landdistrikter, Carsten Hansen: Urbaniseringstendensen er ikke noget særligt dansk. Den er global, men der er ekstra meget fart på Danmark og resten af Nordeuropa. Og det giver helt sikker nogle store udfordringer for kommunerne i yderområderne: De oplever, at deres skattegrundlag forsvinder, og der bliver færre og færre unge i takt med, at der bliver flere ældre. Det er en stor opgave, som vi på Christiansborg skal være med til at løse. Vi skal sætte de overordnede rammer, så vi sikrer, at der bliver opretholdt et tilstrækkeligt serviceniveau for alle borgere i Danmark, og derfor har vi også etableret udligningsordningen mv. Men i sidste ende skal kommunerne og regionerne også påtage sig deres del af opgaven: De skal lave udviklingsstrategier, landdistriktspolitikker og sørge for at udmønte planlægningen lokalt. Det synes jeg, stadig man savner nogle steder, siger ministeren. Lokale behov defineres lokalt Det er noget nyt, at landets yderområder har fået deres eget ministerium. Et signal om, at den nye regering er opmærksom på de særlige problemer, urbaniseringen skaber i dele af landet. Men det nye ministerium har også brug for at finde sin plads i forhold til eksempelvis Miljøministeriet, hvor planlægningsopgaverne traditionelt hører hjemme: Vi har et rigtigt godt og tæt samarbejde med Miljøministeriet, som vi ofte mødes med. Det er den nye landsplanredegørelse et fint eksempel på, understreger Carsten Hansen og fortsætter: Det nye er, at vi har fået skabt én indgang til regeringen for kommunerne, og mit ministeriums nøglerolle er at udstikke de overordnede rammer, som kan hjælpe kommunerne på vej med den lokale planlægning. Det er et ekko, der går igen i hele samtalen med Carsten Hansen: at kommunerne og regionerne på den ene side skal hjælpes. Men at forudsætningen for denne statslige, ofte økonomiske hjælp er, at der foreligger konkrete planer for den lokale udvikling. Det nye ministerium er ikke noget centraliseringsprojekt snarere tvært imod: Det er lokale mennesker, som skal definere de lokale behov. Det er ikke en opgave for mig eller andre på Christiansborg. Men det er klart, at det er en forudsætning, at man lokalt har lagt en plan for udviklingen, før man kan få del i de statslige puljer, pointerer han. Større kommunalt initiativ, tak By, bolig og landdistriktsministeren mere end antyder, at han i hvert fald i nogen grad savner, at kommunerne samler bolden op og løfter planlægningsopgaven, så de skaber udviklingsmuligheder i de mindre samfund: Jeg vil gerne have, at de lokale udviklingsplaner får større opmærksomhed i kommunerne. Jeg ser gode muligheder for landdistrikterne, men det kræver, at man lokalt påtager sig opgaven med at lave nogle strategier for fremtidens udvikling, siger Carsten Hansen og understreger i samme åndedræt, at der heldigvis findes talrige eksempler på, at kommunerne er opgaven voksen. Han nævner\n7 7 tema først Næstved Kommune, som har nedsat 16 velfungerende lokalråd og dernæst Holstebro Kommune: Efter kommunesammenlægningen kom Ulfborg lidt i klemme. Holstebro var hovedbyen i den nye storkommune, og udviklingen i Ulfborg gik i stå. Det har man været meget bevidst om at rette op på via den lokale planlægning. Der er man gået ind og har prioriteret, hvor man vil have den lokale udvikling og understøtter i planlægningsarbejdet. Det er et rigtigt godt eksempel på en aktiv lokal udviklingspolitik. Vækst og jobs er vejen frem Det er næppe realistisk helt at vende udviklingen og stoppe urbaniseringen. Måske heller ikke engang ønskværdigt. Men Carsten Hansen lægger stor vægt på, at vi som samfund er bevidste om udviklingen og altså at man lokalt forsøger at styre den i en retning, så alle borgere i videst mulig omfang tilgodeses. Han medgiver, at det er en vanskelig opgave, fordi en opprioritering et sted mange gange må have en nedprioritering et andet sted som sin logiske konsekvens. I arbejdet for bedre vilkår i landdistrikterne har ministeren derfor fokus på vækstvilkår og øget beskæftigelse. Og han Foto: Pressefoto\n8 8 tema Der er opstået sådan en slags enighed om, at det går rigtigt skidt i yderområderne, men sandheden er jo en anden Carsten Hansen understreger, at væksten i samfundet ikke nødvendigvis er knyttet til byområderne selvom den aktuelle finanskrise har ramt yderområderne ekstra hårdt. Krisen kommer oven i den generelle urbaniseringstendens og oven i effektiviseringer i landbruget derfor mærkes den ekstra meget i landdistrikterne. For ikke så mange år siden havde vi måske omkring landbrug herhjemme. I dag er der bare og om ti år måske det halve. Det har stor betydning, fordi der også ligger en hel lille industri bag ved, som er knyttet op på landbrugene med smede, maskinstationer osv. Derfor er det vigtigt at fokusere på at skabe nye jobs og sørge for uddannelse i yderområderne, og det kan vi blandt andet bruge LAGmidlerne og Landdistriktspuljen til. Det er et fint eksempel på, at vi fra centralt hold kan støtte en god lokal udvikling, siger Carsten Hansen. I virkeligheden går det godt på landet Et af de meget omtalte initiativer fra Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter har været nedsættelsen af den såkaldte Visionsgruppe En slags tænketank for landdistrikternes fremtid med deltagelse af forskellige kendte kulturpersonligheder som eksempelvis bonderøven Frank Erichsen og sangeren Niels Hausgaard. Visionsgruppen er et direkte modtræk mod snakken om den rådne banan, som prægede mediebilledet for et års tid siden: Rigtig meget handler om retorik og italesættelse, tror jeg: Der er opstået sådan en slags enighed om, at det går rigtigt skidt i yderområderne, men sandheden er jo en anden: Landdistrikterne har masser at byde på. Der er plads til at tænke og være anderledes. Der er højt til himlen, og i mange yderkommuner går det faktisk godt: De har mange steder højere beskæftigelse end i byerne. Det er det billede, vi skal have bredt ud og det skal visionsgruppen være med til, forklarer Carsten Hansen. Lokalplanerne skal sikre byudviklingen Så måske er det byerne, der skal tage ved lære af landdistrikterne? Måske er det udviklingen i byerne, der skal støttes og ikke landdistrikterne? Det sker allerede, understreger ministeren faktisk er det byerne, som får størst del i udviklingsmidlerne. Også her er melodien den samme fra Carsten Hansen: Der skal lokale planer og strategier til. En bypolitik skal kunne mange ting, fordi den omfatter meget: København er udnævnt til at være en af verdens mest spændende hovedstæder og byer generelt. Om CARSTEN Carsten Hansen (soc. dem.) er Danmarks første minister for by, bolig og landdistrikter. Carsten Hansen har siddet i Folketinget siden Carsten er uddannet VVS-montør og er tidligere varmemester. Carsten Hansens politiske mærkesag er at få sat fokus på udsatte boligområder og bæredygtig udvikling i landdistrikterne. Og det er den, fordi det er en ren, grøn og aktiv by. Og der ligger nøglen, tror jeg, for at skabe velfungerende og attraktive byer: At vi får aktiveret og genskabt bymidterne. Konkret, siger Carsten Hansen videre, handler det om at sikre diversiteten i bykernerne: Der skal være boliger for både unge og gamle og mange forskellige mennesketyper. Vi skal væk fra snakken om ghettodannelser og understøtte det lokale erhvervsliv. Igen er nøgleordet god planlægning og gennemtænkte lokalplaner og ministeren vil gerne bruge byfornyelsesmidler til at sikre den gode udvikling. I byerne ligesom i landdistrikterne skal vi sikre, at der er gode og udbyggede servicetilbud til alle borgerne. Vi skal undgå, at vores samfund som helhed bliver delt op. Vi har brug for velfungerende og levende byer. Men vi har også brug for landdistrikterne. By og land er hinandens forudsætninger ikke modsætninger.\n9 9 tema Frivillighed er fremtiden De kommunale tilskud bliver mindre og alle taler om manglende interesse for frivilligt arbejde. Men Per Tørslev arbejder for, at Faaborg Fritidscenter bliver et sprudlende samlingssted med tilbud til borgere i alle aldre. Og han forventer, at frivillighed løfter 20 procent af aktiviteterne. Af journalist Ida Sass Vi får mindre og mindre tilskud fra kommunen, og hvis det fortsætter som nu, så er cafeen lukket om fem år. Så i mit hoved er der ikke noget valg, vi er nødt til at gøre noget, siger Per Tørslev, bestyrelsesformand i Faaborg Fritidscenter. I dag ligger der en svømmehal overfor et par sportshaller. Der er en café og baner, der venter på at blive lejet ud. Men ifølge formand Per Tørslev skal Faaborg Fritidscenter indenfor et par år være meget mere end et center for sportsudøvere. Det skal være byens samlingspunkt, hvor både gamle og unge, syge og raske kan komme og bruge faciliteterne. Centret skal være opsøgende i lokalsamfundet, få folk til at engagere sig i frivilligt arbejde og motivere alle dem, som ikke plejer at dyrke sport til at være aktive. Tidligere har vi ventet på, at nogen lejede badmintonbanerne, fordi de gerne ville spille badminton. Men fremover er det os, der motiverer borgerne til at bruge banerne, fordi vi gerne vil have, at de er aktive og sunde, siger Per Tørslev, som billede på den indstilling centret arbejder hen imod. Den nye kultur i centret følges med centrets fysiske faciliteter. Centret skal bygges om til at være ét stort multisportscenter med fitness, forskellige træningsfaciliteter, café, vandrehjem og mulighed for at holde konferencer. Vi skal indse, at vi som borgere kan være med til at tage ansvar for kommunens økonomi, hvis vi fortsat vil have den velfærdsstat, vi har været vant til. Per Tørslev Tag ansvar for kommunens økonomi Per Tørslevs visioner strækker sig langt ud over fritidscentrets rammer, ud over kommunegrænsen og til hele landet. Faktisk strækker Per Tørslevs vision sig helt ind i vores kultur, tanker og mentale indstilling. Han vil ændre vores blik på velfærdsstaten og vores opfattelse af, hvad man kan forvente at få og hvad man kan bidrage med. Vi skal indse, at vi som borgere kan være med til at tage ansvar for kommunens økonomi, hvis vi fortsat vil have den velfærdsstat, vi har været vant til. Ofte er indstillingen den, at Nå, kommunen vil ikke give tilskud, så kan det ikke blive til noget. Men det kan det, siger formanden, som er stålfast i sin tro på, at der er potentielt frivillige kræfter i byen, som bare skal motiveres. For at få de potentielt frivillige på banen skal det frivillige arbejde bindes op på konkrete projekter med klare rammer. Per Tørslev tror primært på rekruttering gennem mund til mund-metoden. Og det er hans klare mål, at 20 procent af centrets aktiviteter skal løftes af frivillige. For folkesundhedens skyld Parallelt med visionerne om at udbygge centrets fysiske faciliteter og motivere en masse frivillige, er der et dybt seriøst og meget renhjertet ønske om, hvad faciliteterne vil betyde for menneskers livskvalitet og for samfundsøkonomien. Centret skal nemlig tage del i den store opgave med folkesundhed. Per Tørslevs vision er, at centret ved hjælp af frivillige kræfter skal lave opfølgende genoptræningsforløb for patienter med diabetes, KOL og hjertekarsygdomme.\n10 10 tema Faaborg Fritidscenter skal gennem frivillige ressourcer involvere sig i lokalsamfundet Per Tørslev Mellem by og land Af Journalist Markus Bernsen Per Tørslev formand Faaborg Fritidscenter mener 20 procent af centrets aktiviteter skal løftes af frivillige. I Odense Kommune alene er udgifterne til de tre livsstilssygdomme steget med 850 millioner kroner i merudgift om året. Det ikke realistisk, at kommunen bare smider flere penge i det. Faaborg Fritidscenter skal gennem frivillige ressourcer involvere sig i lokalsamfundet og skabe nogle forløb og netværk, som kan fastholde patienten i yderligere genoptræning end de otte uger kommunen tilbyder. Ellers fører det bare til genindlæggelser og for hver genindlæggelse har kommunen en udgift på kr. til regionen, siger Per Tørslev. Lige nu står fritidscentret på grænsen fra idé til handling. Og Tørslev arbejder på at få kommunen, skoler og private partnere til at samarbejde og gå med på den tankegang, der ligger bag centrets visioner. Jeg håber, at hvis man om et par år kigger i vores retning igen, vil man sige Hold da op, hvor er der sket meget i Faaborg. Men det kræver, at frivillighed kommer ind som en naturlig del af vores arbejde. Frivillighed kan gøre ting mulige, mener Per Tørslev. fakta Faaborg Fritidscenter I dag er der otte medarbejdere ansat i Faaborg Firtidscenter. Om et par år vil der være cirka fastansatte medarbejdere. 20 procent af aktiviteterne i Faaborg Fritidscenter skal fremover løftes af frivillige. De frivillige skal rekrutteres via mund-til-mund-metoden og med opsøgende frivillig ambassadører. En håndbog i at imødekomme de frivillige, skal gøre centret klart til at tage imod frivillige. Centret skal være økonomisk bæredygtigt og alle nye investeringer skal være selvfinansierende uden yderligere kommunale tilskud. Indtægterne skal blandt andet komme fra salg af sportskort/månedskort, udlejning af lokaler, indtjening på vandrehjem. Flere danskere end nogensinde før flytter fra provinsen til større byer. De flytter efter uddannelser, arbejdspladser, kulturtilbud, butikker, caféer, sjov og ballade. Men nogle flytter også den anden vej. Fra byerne og ud i provinsen, hvor der er højere til himlen, og hvor man måske også lærer hinanden lidt bedre at kende. Vi spurgte en til- og en fraflytter, hvad der fik dem til at flytte, og om de ville gøre det om, hvis de fik chancen. Fraflytteren For ti år siden pakkede antropologen 43-årige Suzan Tugcu sin lejlighed på Nørrebro i København ned og startede et nyt liv ved foden af Mols Bjerge. Undervejs spurgte hun sig selv mange gange: Vil jeg trives? Kan jeg det her? Det kunne hun, men omvæltningen var alligevel så stor, at den stadig er i gang i dag, mener hun. Da jeg flyttede, havde jeg slet ikke fattet, hvad det indebar. Det gør man nok ikke, før man står midt i det. Vennerne fra byen spurgte, om ikke hun blev ensom derude. Det frygtede hun også selv, men det skete aldrig. Når hun tog imod en ladning brænde, lagde folk vejen forbi for at slå en sludder af. Der viste sig også at være en del som hende på egnen - tilflyttere med akademiske uddannelser og fleksible arbejdstider. Der var også mange, der slet ikke ligner hende, men som hun faktisk kommer fint ud af det med alligevel.\n11 11 tema Hvad får så mange danskere til at pakke deres liv ned og flytte det fra én del af landet til en helt anden? Selv i et lille land som Danmark er det en stor omvæltning - uanset om man flytter til eller fra. Vi spurgte to danskere, der rejste hver sin vej. Efter ti år på Mols kan hun stadig savne pulsen og den særlige storby-stemning i København. Mere end noget andet savner hun at kunne cykle til alting. Der er langt til alt herude, man kører for meget i bil, sukker hun. På den anden side har hun vænnet sig til naturen, der er helt anderledes vild og fylder mere i hverdagen. Om vinteren må hun grave sin bil fri for sne og begyndte at køre rundt med skovl og sand i bagagerummet for at være parat. Hvert år opdager hun noget nyt ved landskabet. Om natten kan hun se op på en fantastisk stjernehimmel, der slet ikke findes i byen. Det blæser herude, sådan rigtig blæser. Det gør det altså ikke på Nørrebro på samme måde. Naturen og årstiderne er tættere på her, og det er en stor gave. Man kommer på en måde tættere på livet og døden. Suzan Tugcu har flere gange overvejet at flytte tilbage, men regner med at blive. Landet er blevet lige så meget en del af hende som byen. Jeg har det som om, jeg hører til i byen, men også hører også til her. Tilflytteren 22-årige Christine Pedersen flyttede sidste år fra Svejbæk til Østerbro. Alle veninderne fra Svejbæk er også flyttet - de fleste til hovedstaden ligesom hende. Hun elsker det spontane ved at bo i en stor by. Man kan altid lige shoppe eller gå til Befolkningsvækst fra 2012 til 2020 København by Østjylland Københavns omegn Fyn Nordjylland Sydjylland Vestjylland Nordsjælland Østsjælland Vest- og Sydsjælland Bornholm Pct. Kilde: Danmarks Statistik en koncert uden at skulle planlægge det - mulighederne er der altid, siger hun. I Svejbæk skulle hun planlægge alting. Der ligger ikke meget andet end et par supermarkeder, en slagter, et solcenter og en benzintank, og bussen til Silkeborg kører kun en gang i timen. Til gengæld var man tættere på folk. Christines mormor havde advaret hende om, at københavnere var forjagede og uhøflige og slet ikke varme og imødekommende som jyder. Det passer ikke, synes Christine, men det er rigtigt nok, at man i København er meget tættere på sine naboer, sådan rent fysisk. Til gengæld lærer man dem måske aldrig at kende og hilser ikke engang. Der er mindre privatliv og mere støj i byen. Men det er en del af oplevelsen. Hun savner ikke engang naturen - Fælledparken er lige over for hendes lejlighed, og det er nok. I hvert fald for nu. Jeg har altid tænkt, at jeg gerne ville bo i en storby, så jeg valgte automatisk den største by, griner Christine. Men jeg har også altid haft en ide om, at jeg ville vende tilbage til Jylland, når jeg blev ældre. Men nu ved jeg ærligt talt ikke, om det holder. Christine vil søge ind på en uddannelse i København, enten som jordemoder eller på RUC. Hvis det lykkes, vil hun gerne tage et semester i udlandet. Gerne i New York. Eller noget endnu større.\n12 12 tema Langsom blandt de hurtige Den første slowcity i Kina, vil gerne vise vejen for flere kinesiske byer. Og det får den rig mulighed for. Kineserne er begejstrede for det langsomme liv, der er en kontrast til den hektiske hverdag i de store byer. Af Marie Partoft, Dansk Byplanlaboratorium Fart, millionbyer, stigende privat forbrug, højhastigshedstog og øget vækst. I Kina sker stort set alting i et hæsblæsende tempo. De store byer bliver større og større, og helt nye byer anlægges på meget kort tid. Og så er der alligevel et sted, der er stået af ræset og skiller sig helt ud fra mængden: Yaxi i Jiangsu provinsen er den første kinesiske by, der er blevet optaget i det internationale Cittaslow netværk. Yaxi består af seks landsbyer med i alt indbyggere og dækker et areal på ca. 50 km2. Dele af indkomstkilderne i Yaxi er fra økologisk teproduktion og turisme. Fra hurtig til langsom Fr. Zhao, der er medlem af Yaxi Slow Citys Administrative Komite fortæller om baggrunden for at være med i Cittaslow International (CI): I øjeblikket konkurrerer alle byerne om at rykke frem i høj fart. Folk flytter i høj fart og der er meget pres på. De er ivrige efter at vende tilbage til naturen, til landsbyen og de længes efter en rolig livsstil. Så i øjeblikket ser det bedre og bedre ud, for de langsomme byer. Og det er en god mulighed for at promovere det landlige og turismeindustrien i Yaxi. Yaxi holder fast i de sunde, langsomme og grønne retningslinjer og bruger de lokale ressourcer og fordele - og det passer godt med Cittaslows filosofi. Da Yaxi mødte Cittaslow International, var det kærlighed ved første blik. At være langsom i et land, hvor fart er i fokus, er ikke et åbenlyst valg, og bystyret i Yaxi hoppede ikke på vognen med det samme. Fr. Zhao fortsætter: Vi havde nogle betænkeligheder, før vi besluttede os for at sende ansøgningen til CIs hovedkvarter. Fordi Kina er et udviklingsland, spiller hurtighed en vigtig rolle på vejen til udvikling. Pludselig at skulle være en langsom by og arbejde for langsom kultur og langsomt liv gav nogle bekymringer. Men efter flere overvejelser, følte vi, at CI ville være en god vej for udviklingen af byen. Først og fremmest fordi det at være langsom betyder at efterstræbe en høj livskvalitet og mennesker i harmoni med naturen. Dernæst fordi langsom by er en ny type byudvikling og et turismeudviklingsmønster, der vil hjælpe os med at forbedre det urbane, turismeudviklingen og det levende miljø for de fremtidige generationer. Ideen om den langsomme udvikling er meget langt fra de herskende tendenser i byudviklingen i Kina. Søren Bendixen, der er Danmarks Radios Asien korrespondent, fortæller: Der er mange penge til investeringer og en stor lyst til at skille sig ud, vise at man kan og har råd, så man ser mange forskellige spektakulære byudviklinger, nogle mere heldige end andre. Hvor man i Danmark kan bruge måske 15 år på at skabe en relativ begrænset bydel som Ørestaden, så tegner man på kort tid i Kina en hel by med mange tusinde boliger. Til gengæld står der, som konsekvens af de store armbevægelser, store byer eller indkøbscentre fuldstændig tomme. At stå af ræset Kontrasten mellem det langsomme liv i Yaxi og de brølende millionbyer er stor. Og det langsomme liv har nogle kvaliteter, som efterspørges i storbyerne. Der var mange turister i Yaxi, og de var meget glade. De var vilde med de råvarer, de kunne se komme op af jorden og med den rene luft. For folk i byerne er luftforurening og fødevarekvalitet to meget store problemstillinger. Folk der boede i Yaxi var glade for at være stået af ræset. fortæller Søren Bendixen og fortsætter: Vi valgte at lave et tv indslag fra Cittaslow i Kina, fordi det var noget helt specielt og en stor kontrast til, hvordan byudviklingen normalt er i Kina. I et land med næsten 200 millionbyer og tusindvis\n13 13 13 tema Kinesiske turister valfarter til Yaxi for at opleve det langsomme liv. Foto: Cittaslow International af spektakulære byggerier, var Yaxi meget interessant at portrættere. Det moderne Kina er kendetegnet ved at være stort, dyrt og prangende. Jeg ved ikke, om det er en trend, men der er nok ingen tvivl, om at vi kommer til at se flere gå en anden vej i et Kina, der forandrer sig med så stor hast. Det er et samfund, hvor det kan være meget svært at følge med. Fr. Zhao fortæller, at interessen for Cittaslow i Kina er stor: Først er de nysgerrige og ivrige for at se, hvad Cittaslow er. Derefter vil de lære af CI og Cittaslow. Så begynder de selvstændigt at overveje om langsom er bedre. Og til sidst støtter de Cittaslows filosofi og kriterier og mener, det er godt for byudviklingen. Fr. Zhao fortsætter: Der er allerede nu andre byer, som vil være med i CI, og de kommer til Yaxi for at se, om de er kvalificerede. Direktør for Cittaslow netværket Pier Giorgio Oliveti betegner Yaxi som et pilotprojekt i Kina, og til spørgsmålet om, hvorvidt Yaxi er bannerfører i udviklingen på et større fokus på det gode og langsomme liv i Kina, svarer han: Tildels ja, men vi ved, at Kina er så stort - det er ikke et land, men et kontinent - at i den nærmeste fremtid må vi etablere et stærkere kontor i Kina, så vi på bedste vis kan søsætte den langsomme tilgang til de mange, mange byer. Men alt er ikke lutter lagkage, for det øgede fokus på Yaxi og de mange turister, der strømmer til, lægger et pres på byen, som der ikke tidligere har været. Pier Giorgio Oliveti vurderer den største udfordring for Yaxi i fremtiden: Det er nok at forblive sig selv, uden at ændre for meget på stedets ånd: Faren i Kina er at blive for attraktiv og blive oversvømmet af fx turister. Jeg ser mange eksempler på det, fx i den smukke by Lijang i Yunnan, hvor der er to UNESCO verdensarv udpegninger i én by! Men successen er så stor, at ånden i byen i dag er gået tabt, og byen er blevet oversvømmet af millioner af turister og forretninger Det er i modsætning til det langsomme mønster. Spørger man Fr. Zhao, hvad der er den største udfordring for Yaxi i fremtiden, er det ikke succes, hun er bange for. I stedet svarer hun: Nu, er slowcity stadig et nyt ord for de fleste kinesere. Det er en stor udfordring for os at promovere det langsomme byudviklingsmønster i Kina og vinde kinesernes accept. I disse dage sparer vi ikke på kræfterne, når det gælder om at opbygge et bedre Yaxi og en langsom atmosfære. Vi håber, at når besøgende kommer til Yaxi, kan de opleve og mærke det udsøgte liv og fine miljø, her er. Samtidig, når bevidstheden om Yaxi Slow City øges, vil vi have en serie produkter, der er mærket Yaxi Slow City, som vil gøre Yaxi synonym med kvalitetsprodukter og det gode liv. Fr. Zhao mener, at Yaxi er forpligtet til aktivt at promovere langsomme byer i Kina og være med til at hjælpe andre langsomme byer på vej, men samtidig skal byen holde fokus: Yaxi vil holde sig til filosofien og kriterierne bag Cittaslow: At være en langsom by først og fremmest. fakta Cittaslow Der er 150 Cittaslow byer fordelt på 25 lande. Den eneste danske er Svendborg. Cittaslow netværket blev grundlagt i Italien i Netværket er inspireret af slowfood tanken. Målet med Cittaslow er at øge livskvaliteten ved at arbejde for at fremme værdier som kvalitet, bæredygtighed og lokale produkter. Når en by bliver medlem af Cittaslow netværket forpligter byen sig til at leve op til de 52 punkter på Cittaslowcharteret.\n14 14 tema High Tech i Tommerup Folk undrede sig, da Søren Kleberg startede virksomheden appfactory i en villa i Tommerup. De spurgte: Hvor vil du finde medarbejdere? Og hvorfor i al verden flytter du ikke til København? Tre succesfulde år senere finder han stadig flere grunde til at blive på Sydfyn. appfactory Af journalist Markus Bernsen Direktøren for appfactory er på kundebesøg og svarer sin telefon fra en motorvej syd for Aarhus. Søren Kleberg har kunder over hele landet. Det er en af fordelene ved at have base i byen Tommerup på Sydfyn: Her er han lige op ad jernbanen, tæt ved motorvejen og i midten af Danmark. Tommerup lyder måske som et usandsynligt sted at lægge en teknologivirksomhed, der specialiser sig i apps - de små programmer til smartphones, der bliver mere og mere almindelige - men kun indtil man hører Klebergs historie. AppFactory blev grundlagt i 2009 i en 500 kvadratmeter stor murstensvilla i byen. Firmaet ligger i den ene fløj, familien Kleberg bor i den anden. Der var masser af plads til medarbejdere, fuglefløjt og grøn udsigt fra skrivebordene. Sælger af huset var manden bag legetøjssuccesen Build a Bear, som var startet op her, så stedet føltes rigtigt. Og så var det en lille investering, sammenlignet med København eller Aarhus. Noget af det allervigtigste, når man starter op, er selvfølgelig at have styr på sine omkostninger, siger Søren Kleberg. Det er langt lettere at finde billigere kvadratmeter i byer som Tommerup end i København. Det er overskueligt, og det betyder meget. Fremtidsfabrikken Fremtidsfabrikken Her er der også hjælp at hente. Svendborg Kommune har usædvanligt mange borgere, der arbejder i kreative brancher. De er arkitekter, grafikere, journalister, designere eller kunsthåndværkere, som har fået børn og er vendt hjem eller bare har skiftet storbyen ud med naturskønne, børnevenlige og kvadratmeterbillige Sydfyn. Svendborg ved godt, at den er anderledes, og byen forsøger at få det bedste ud af det. Sidste år lancerede kommunen Fremtidsfabrikken, hvor kreative iværksættere kan netværke, tage kurser, få praktisk hjælp med regnskaber, organisation og en hel masse andet. Planen er, at 250 lokale iværksættere skal forbi huset frem til Søren Kleberg var godt klædt på til at blive iværksætter. Før appfactory var han konsulent for Udenrigsministeriet og rådgav først danske virksomheder i Rusland og senere udenlandske virksomheder i Danmark. Jeg havde gået og fortalt folk, hvad de skulle huske, når de startede virksomheder op, og nu skulle jeg så tage min egen medicin, siger han. Men det er noget af et spring. En ting er at sige, hvad der fungerer, det er noget andet at gøre det selv. Målet med Fremtidsfabrikken i Svendborg er at skabe et kreativt miljø, hvor lokale iværksættere kan udveksle erfaringer, samarbejde om nye projekter og udvikle sig. Svendborg Kommune har brandet sig selv som kommunen med Det Gode Iværksætterliv. Målet er, at familie, karriere og naturoplevelser her går op i en højere enhed. Blev grundlagt i 2008 af Søren Kleberg. Har i dag fire fuldtidsansatte og flere tilknyttede medarbejdere. Kunderne er blandt andre Carlsberg, XL Byg og Diners Club. Læs mere på De fleste flytter I 2008 var danskere først lige begyndt at høre om apps. Da Søren Kleberg begyndte at besøge investorer og mulige kunder, måtte han først forklare dem, hvad en smartphone var. Det var den sidste nye teknologi, og netop derfor blev han ofte spurgt, hvorfor han ikke flyttede virksomheden til Købehavn? Apps bliver lavet af unge, kreative og teknologikyndige mennesker. Regnede han virkelig med at finde dem på Fyn? Der ligger et stort universitet i Odense, og selvfølgelig findes der masser af mennesker med de rigtige kompetencer i området, forklarer Søren Kleberg. De har bare en tendens til at flytte til Århus eller København, fordi de fleste arbejdspladser findes dér. Mange af dem ville faktisk gerne blive, hvis bare de kunne finde arbejde i lokalområdet, mener Kleberg. Lokale virksomheder kan tilbyde noget, som København ikke kan konkurrere med: muligheden for at kombinere karrieren med familielivet. For de ansatte og deres familier er beliggenheden pludselig blevet vendt til en fordel, forklarer han. Mine ansatte ville sagtens kunne finde job i København, men de har familier og er knyttet til Fyn. De ville gerne slippe for at flytte, hvis de kunne. Det har hjulpet os, at vi er en af de eneste virksomheder på Fyn, som kan tilbyde det, vi kan.\n15 15 Turisme version 3.0 Skal Danmark vinde markedsandele i turismeindustrien kræver det nytænkning og samarbejde både på tværs af kommune- og regionsgrænser og på tværs af service- og turismeerhvervet. Af Jørn Grønkjær Jørn Grønkjær, turismechef i Silkeborg, efterlyser mere og bedre samarbejde i turismeerhvervet. Foto: Anette Roien En ny analyse fra DI viser, at dansk turisme gennem de seneste 10 år har tabt markedsandele til samtlige af vores nabolande. Dermed er Danmark gået glip af betydelige eksportindtægter. Prognoser forudser en generel årlig vækst i turismen i Nordeuropa på 2,2 procent. Det vil kunne øge dansk eksport med ca. syv mia. kr., men med tabet af markedsandele risikerer Danmark at gå glip af væksten. Turismen kan via en stærkere national og international markedsføring samt en fortsat produktudvikling og produkttilpasning blive en driver for vækst. Samtidig skal der satses på et langt mere grænseoverskridende samarbejde dels mellem turismen og øvrige erhverv og dels mellem de enkelte regioner og på tværs af landegrænser. Danmark som charterdestination Dansk turisme lider af for høje priser bl.a inden for overnatningssektoren. Tilmed slås erhvervet med skatte- og afgiftsniveau, der er markant højere end i andre lande. Det gælder bl.a den danske moms. Derfor skal vi imødegå udfordringerne Om Jørn Jørn Grønkjær er turismechef i Silkeborg. Jørn har i mere end 8 år været formand for Foreningen af Danske Turistchefer og medlem af en lang række råd og udvalg inden for dansk og udenlandsk turisme. ved at have et stærkere samarbejde i turisme- og servicebranchen, og vi skal blive langt dygtigere til at pakketere produkterne. Danmark kan med andre ord udvikles som en unik charterdestination med stærke og differentierede oplevelsesprodukter, et velfungerende samfund og logistisk tilgængelighed. Jeg efterlyser dog større fantasi i samarbejde og produktudvikling. Turisterne efterspørger i langt højere grad end tidligere temabaserede ferier. Danmark har meget at byde på i relation til aktiv ferie. Vi har et veludbygget net af cykelstier, vandreruter og feriecentre, som byder på mange aktivitets- og oplevelsesmuligheder og desuden et tæt netværk af golfbaner. Et stort antal idrætsanlæg, der desværre ofte står gabende tomme i ferieperioderne, fordi det organiserede idrætsforeningsliv ikke er koordineret med turismens potentialer. Samarbejde er vejen frem Kommunerne investerer udpræget i udviklingen af service- og modtageapparatet gennem de lokale turismefremme organisationer. Den samlede investering løber på nationalt plan op i flere hundrede millioner kroner og udgør en større del end den statslige investering. Tilmed sørger kommunerne jo i høj grad for, at infrastrukturen er udbygget. Turisterhvervets rolle er først og fremmest at bidrage til kvalitetssikring, produktudvikling og markedsføring. Desuden skal erhvervet i langt højere grad end nu have fokus på såvel brancheoverskridende samarbejde som etablering af konsortier på tværs af kommune- og regionsgrænser. De centrale aktører er turisterhvervet og den række samarbejdspartnere, der indgår i pakketeringen af oplevelsesprodukter. Derfor efterlyser jeg organisationsdannelser og tiltag, der i langt højere grad tager højde for ændringer i både efterspørgselsmønster og opfattelse af feriebegrebet. Turisme version 3.0 Inspireret af mangeårig tysk og sydeuropæisk praksis kunne et nyt nationalt vækstområde være helseturisme. Med andre ord en ny form for kur- og helseferie og velværeprodukter, hvor der bliver etableret et tæt samarbejde med læger, fysioterapeuter og andet sundhedspersonale, professionelle idrætsfolk, hoteller, økologisk baserede fødevareproducenter m.fl. Med basis i en af Danmarks mest kendte kurbyer gennem tiderne, Silkeborg - arbejder vi her på en generation 3.0 turisme med temaet Det gode liv, hvor områdets mange kultur- og naturtilbud er stærkt integreret.\n16 16 tema Mellem beskyttelse og benyttelse Kulturarv er ikke statisk; men noget, vi hele tiden vælger til og fra. Der ligger en del udfordringer i at udvælge, hvad der skal bevares for eftertiden og netop kulturarven er noget, som Nyborg Kommune har prioriteret. Af Mette Ladegaard Thøgersen, ph.d. i historie og afdelingsleder ved Landskab & Arkæologi, Østfyns Museer Kulturarven blev bragt til live ved Danehofmarked sommeren Foto: Nicolai Godvin ØFM Kulturarv er noget, vi skaber ved at bruge elementer fra fortiden i en nutidig kontekst. Det angår både den materielle kulturarv, som er genstande, bygninger og andet, der er til at tage og føle på, og den immaterielle kulturarv. I denne artikel ser vi på den faste kulturarv, der er bl.a. bygninger og anlæg. I Danmark har vi masser af gamle bygninger, men først når vi kender deres historie, og de indgår i en fortælling, kan de give mening for os i dag. Kulturarven skal med andre ord gøres levende, før den får værdi; identitetsmæssigt, oplevelsesmæssigt og økonomisk, ellers er den bare død kapital. Til gengæld er levende kulturarv en meget stor ressource både for borgere i forhold til lokal identitet, for virksomheder i forhold til branding af virksomheden og dens produkter og for kommunerne i forhold til attraktiv bosætning, turisme og erhvervsudvikling. Det handler bare om lyst og vilje til at se og udnytte potentialet. Kulturarven er et valg Kulturarven er altså noget, vi vælger at tage med os fra fortiden og tillægger betydning i nutiden, og spørgsmålet om bevaring versus ikke bevaring opstår med det samme, når fx en bygning mister sin oprindelige funktion. Det er ikke let at opstille en formel for, hvad der skal/ bør vælges, når man taler om bevaring af den faste kulturarv. Det er indlysende, at elementerne, som fx kan være en bygning, et vejforløb, et fortidsminde eller noget helt fjerde, skal have en betydning i samtiden, og indgå i en vedkommende fortælling. I den faste kulturarv får historien et fysisk udtryk. Det er her, man kan se og opleve historien og få den visualiseret lige der, hvor historien udspillede sig, og begivenhederne fandt sted. Det er en velkendt floskel at tale om historiens vingesus, men det er måske ikke helt forkert. Når museet arbejder med kulturarv, inddrager vi typisk en række kriterier, som omhandler den kulturhistoriske og arkitektoniske værdi både for det enkelte element og den sammenhæng, det indgår i. Endvidere ser vi på bevaringstilstanden, såvel som muligheden for at genanvendelse er et parameter. Endelig skal det hele være funderet på en historisk viden. Men det er ikke nok bare at udpege et bevaringsværdigt miljø. Kulturarven skal forankres lokalt og borgerinddragelse er dermed en meget vigtig del af bevaringsprocessen. Det er meget vigtigt, at de lokale borgere kender historien, men også er med til at værne om kulturarven, og at eksempelvis ejerne af et hus er interesseret i at værne om dets historie og tager de fornødne hensyn til de historiske værdier, når der skal skiftes vinduer eller lægges nyt tag på. Derfor er formidlingen af kulturarven noget meget centralt. Både borgere og virksomheder opfatter kulturarven som en vigtig ressource til at udvikle lokalområdet i forhold til bosætning, turisme og erhvervsliv og kommunerne har set mulighederne. Hovedparten af landets kommuner har en kulturarvsprofil i forsøget på at give det enkelte område en helt særlig identitet. I nogle kommuner er fortællingen dog bedre end andre fx i Nyborg. Fra åbent fortidsminde til levende kulturarv Nyborg Slot blev grundlagt i slutningen af 1100-tallet, og i næsten 400 år var det rigets centrale mødested: På slottet blev Danmarks første grundlov underskrevet, det var et mødested for datidens parlament Danehoffet og det fungerede som kongeligt residensslot. Og ikke mindst var hele den middelalderlige bykerne en del af et stort kongeligt anlæg. Men sådan har det ikke altid været. Indtil for nogle få år siden levede Nyborg Slot en meget stille tilværelse. Middelalderslottet havde fået en meget hård medfart, og en stor del af anlægget var revet ned. En gennemgribende restaurering reddede den tilbageværende fløj. I 1916 blev stedet museum under Nationalmuseet, blot for at få status som åbent fortidsminde, som i virkeligheden betød, at slotsdøren skulle holdes åben for publikum men at stedet i øvrigt ikke skulle udvikles. Formidlingen var derfor begrænset til et absolut minimum. Nu drives slottet af det lokale museum, og det er en meget stor udfordring at vække slottet til live igen. Et initiativ har denne sommer været at afholde en stor international ridderturnering på den gamle turneringsplads mellem slottet og byen, hvor hele byen var inviteret med til Danehofmarked. Markedet blev en stor succes og omkring dukkede op. Det er levende kulturarv! Lokalt hører vi\n17 tema Kortlægning af Odense Havn 17 Gøteborggade 2 Havnegade 29 Superfos træbygning Havnegade 25 Havnegade 21 FAF silo Havnegade 19 F Sverigesgade 4,5,6 Muus Pakhus FAF-øen Nørrevoldgade 4 nu, at nyborgenserne er stolte af deres by. Det er ikke længere bare byen, hvor man i gamle dage ventede på færgen eller nu bare kører hurtigt forbi på motorvejen. Nyborg har en stolt historie og det ved nyborgenserne godt. Nu er de i gang med at fortælle den videre til andre. I Nyborg arbejder kommunen, Kulturstyrelsen og museet sammen om at lave en såkaldt kulturarvsmasterplan, som skal sikre, at der tages hensyn til alle de elementer, der indgår i anlægget. Det hele naturligvis i respekt for og dialog med byens indbyggere. For det er meget vigtigt, at byen er levende. Ingen gider at bo i eller besøge en museumsby. Men hvilke værdier vejer så tungest? Nyborg Kommune har valgt. I 2011 vedtog byrådet en visionsplan med det formål at gøre Nyborg Slot og By til en værdig kandidat til verdensarvslisten. Det betyder, at alle de elementer, der på den ene eller anden måde kan understøtte fortællingen om den middelalderlige residensstad, vejer meget tungt i forhold til andre hensyn. Det er modigt gjort, men en helt nødvendig prioritering, hvis Nyborg Slot og By skal have en chance for at kandidere til verdensarvslisen. Her kan det ikke nytte noget at sælge ud af arvesølvet. Men det er også et valg, der er truffet ud fra en vished om, at bevaring og udvikling ikke er modsætninger, men dynamiske parametre, som tilsammen rummer et stort potentiale. Kulturarven er nemlig ikke bare bløde værdier. Den er faktisk også penge værd! Kulturøen Havnepladsen Toldboden Registrering af bygningerne på Odense Havn I Odense har kommunen i 2005 kortlagt bygningerne i det indre havneområde ud fra fire kriterier: Arkitektur, egnethed (i forhold til genanvendelse), kulturhistorie og tilstand. Det er gjort for at vurdere og prioritere havnens bygninger. Bygningsregistranten kan bruges som et redskab til at vurdere, hvilke dele af havnens bygningsmasse, der skal bevares, og hvilke der må vige pladsen for nybyggeri i udviklingen af havnen. Det væsentlige i kortlægningen er, at den tager både de enkelte bygninger og større helheder i betragtning. Som en del af registreringen er også forslag til fremtidig anvendelse for enkelte bygninger. Udpegningen har udgangspunkt i SAVE og bruger ligesom SAVE en skala fra 1-9 til at vurdere den arkitektoniske og kulturhistoriske værdi. Vurderingen af egnethed og tilstand opdeles i 1-4. Lige som i SAVE registreringen er 1 den højeste værdi. Læs om kulturarven som ressource i: Kommune kend din kulturarv! Kulturarvsstyrelsen og Realdania Kulturarv som en værdifuld ressource for kommunernes udvikling En analyse af danskernes holdning til kulturarv, Kulturarvsstyrelsen og Realdania Kulturarven et aktiv. Anbefalinger fra fire kulturarvskommuner, Kulturarvsstyrelsen og Realdania 2007.\n18 18 Byplan Prisen Regnvand og rabalder i Musicon 2012 Byplanprisen uddeles hvert år for planlægning, der er udtryk for nytænkning og som samtidig dyrker og videreudvikler landskabets og byens egenart og identitet. Prisen er indstiftet af Dansk Byplanlaboratorium og Akademisk Arkitektforening. Årets vinder afsløres på Byplanmødet d. 4. Oktober 2012 i Svendborg. Mere byliv for alle Illustration: Musicon Hvem sidder i juryen? Lisbet Snoager Sloth og Hans Martin Skou, udpeget af Akademisk Arkitektforening. Maj Green og Lene Krogh, udpeget af Dansk Byplanlaboratorium Peer Frank, udpeget af Foreningen af Byplanlæggere Sekretærer: Ellen Højgaard Jensen, Direktør Dansk Byplanlaboratorium Shared Space i Nørre Snede Fotos: Tina Saaby Lena McNair Leder af MAA-medlemskab Hvem har fået prisen de sidste 3 år? 2011: Middelfart Kommune Havnefronten 2010: Dragør Kommune Grøn-blå plan 2009: Københavns Kommune Sluseholmen Foto: Ikast - Brande Kommune\n19 19 Roskilde Kommune Kreativ bydel Rabalder Parken er en del af Roskilde Kommunes store byudviklingsområde kaldet Musicon. Visionen for Musicon er at skabe en kreativ bydel, og der satses på midlertidighed og gradvis omdannelse. I dag huser bydelen en dansescene, galleri, kunstskole, øvelokale, skaterhal, computerspillehal, kunstværksteder, innovative kontorer mv. Musicon kommer til at huse Danmarks Rockmuseum og det er planen, at der i fremtiden kommer kreative familieboliger, butikker og flere kreative erhverv. Liv før byen I Musicon satser kommunen på liv før byen. Man har valgt at etablere et aktivt, attraktivt uderum som et led i den overordnede byudviklingsstrategi. Rabalder Parken anlægges derfor lang tid før området er udbygget. Da der er tale om en forurenet grund, hvor alt vand skal afledes på overfladen, er der udviklet et projekt, der vender netop denne udfordring til et potentiale. Vand og bevægelse Rabalder Parken, der blev indviet i august, består bl.a. af regnvandskanaler, regnvandsbassiner og en vandtrappe. Der får skaterne mulighed for at boltre sig. I søen vil der altid være vand, engen fyldes, når det regner kraftigt og endelig er der bowlen, der kun bliver fyldt ved ekstremregn. Ved vandkanten er der anlagt en oplevelsessti med beplantning, fitnesredskaber, trampoliner, siddemøbler og hængekøjer. Rabalder Parken i Musicon indstilles til Byplanprisen for den stærke byudviklingsstrategi. Roskilde kommune holder fast og viser samtidig hvordan et stort, teknisk anlæg til overfladisk regnvandsopsamling kan bruges rekreativt. Københavns Kommune Byliv før byrum I Købehavns Kommune tænker man byliv før byrum, og byrum før huse. Klarest er målene formuleret i visionen: Metropol for mennesker. Målene er meget håndfaste. De hedder: 1) Mere byliv for alle 2) Flere går mere og 3) Flere bliver længere. Målene for 2015 er at 80% af københavnerne er tilfredse med mulighederne for at deltage i bylivet, at fodgængertrafikken er steget med 20% og at københavnerne opholder sig 20% mere i byens rum end i dag. Bylivsregnskab For at leve op til målene i visionen: Metropol for mennesker har Københavns Kommune udviklet et bylivsregnskab. Bylivets kvalitet og omfang måles hvert år i et bylivsregnskab. Bylivsregnskabet viser at fodgængertrafikken er steget og at københavnerne opholder sig stadigt mere i byens rum. De bløde trafikanter får mere plads, og der er flere og flere københavnere, der opholder sig i byen. År for år bliver byen mere og mere interessant at opholde sig i. Målene påvirker al planlægning og kan fx genfindes i kommuneplan og i byrumshandlingsplaner. Der bliver skabt nye pladser, parker, gader og havnekajer, der inviterer til ophold. De grønne cykelruter, de bredere fortove og de attraktive havnefronter er tre illustrative eksempler. Der er tale om et langt sejt træk, hvor målene er styrende, hver gang der sker byudvikling og byomdannelse i hovedstaden. Visionen Metropol for mennesker og Københavns Kommunes bylivsregnskab indstilles til Byplanprisen for sin klarhed. Det er et eksempel på, at klare og målbare visioner kan føre til bedre og mere vedholdende planlægning af både byliv og byrum. Ikast-Brande kommune Et vejkryds Nørre Snede er en provinsby med 1900 indbyggere. Byen er vokset op omkring et vejkryds, som efterhånden blev et symbol på splittelse i det lille samfund. På trods af, at der er etableret en omfartsvej, blev krydset ved med at opdele byen, og bilerne kørte stærkt. Det var et utrygt og trøstesløst sted. Samtidig var det et sted, hvor mange både børn og voksne færdedes på vej til skole eller indkøb. Nørre Snede tog udfordringen op. Kommunen igangsatte områdefornyelse og der blev sat skub i en borgerproces med op til 100 ildsjæle og aktive borgere. De gik i gang på aktivistisk vis bl.a. med aktiv inddragelse af unge og forsøg, hvor halmballer blev smidt ud som barrierer og legeredskaber. Processen fik høj prioritet, da en opgradering af det fysiske miljø ikke ville få den store effekt, hvis netværket og fællesskabet smuldrede. Fælles om pladsen I dag er krydset blevet til et torv med plads til alle. Torvet blev indviet i juni måned. Der er klatrebjerg, springvand, hoppestubbe mv. Det fungerer i praksis som shared space, hvor fodgængere, cyklister og bilister færdes mellem hinanden i fælles tillid til, at alle er opmærksomme og tager hensyn. Områdefornyelsesplanen indstilles til Byplanprisen, fordi den tager et lokalt udgangspunkt. Det, der før var områdets problem, er gennem en solid borgerinvolvering blevet vendt til en styrke. Splittelsen er afløst af nærvær og fællesskab. Samtidig er det et godt eksempel på, at funktionsintegration kan fungere i praksis.\n20 20 Kommune nyt Københavns Klimakvarter viser vejen Grønnere gader, blomstrende byrum og landskabelige kanaler, der leder regnvand væk fra kvarteret, så vi undgår vandskader ved de store regnskyl. Det er blot nogle af de projekter, du vil kunne se i Skt. Kjelds Kvarter i København. Klimakvarter.dk er et samarbejde mellem Københavns Kommune, Københavns Energi og Miljøpunkt Østerbro. Se visionerne for fremtidens gader og byrum og læs mere om parterne bag projektet på Boost Sydfyn skaber attraktive rammer En af hovedopgaverne i projektet Fremtidsfabrikken Sydfyn er at udvikle og gennemføre tre uddannelsesforløb for henholdsvis kreative entreprenører, erhvervsrådgivere og kommunalt ansatte. Forløbene har det overordnede formål at skabe bedre vækstbetingelser for kreative entreprenører på Sydfyn og derfor hedder forløbene BOOST SYDFYN. BOOST skal give et løft til Sydfyn med energi, ambition og idéer. De tre uddannelsesforløb skal have kant og dynamik, så de adskiller sig fra eksisterende tilbud. Ambitionerne er tårnhøje, og der stilles krav om nytænkning og spidskompetencer til eksterne rådgivere og undervisere. De første forløb startede i september Du kan læse mere om BOOST og dem, der booster på Se også Megabutikker på vej til Esbjerg Om få år får Esbjerg et at de største sammenhængende detailhandelscentre i Syddanmark. En ny lokalplan for området øst for det nuværende City Nord i Esbjerg åbner for etablering af store detailhandelsbutikker, såkaldte megabutikker i City Nord Retail Park. Fuldt udbygget vil det nye indkøbsmekka kunne rumme godt kvm. Det samlede lokalplanområde udgør kvm. Lokalplanen åbner i første omgang mulighed for at etablere butikker fra kvm og opefter med et samlet areal på kvm. Ud over butikker giver lokalplanen mulighed for at opføre kontordomiciler i op til seks etagers højde. Skab din by Københavns Kommune har med web-sitet SKAB DIN BY inddraget københavnerne i en dialog om byens anvendelse og udvikling, der skal være med til at gøre København til intet mindre end verdens bedste by at leve i. Via hjemmesiden skabdinby.dk og den tilsvarende app og blog har kommunen skabt et forum for dialog og meningsudveksling omkring bl.a. yndlingssteder i København. Københavnernes hverdagsviden om byen sat i spil med byforvalternes faglige forståelse. Læs mere på


2021 Thomas Sonne Nielsen\nÅBENT KÆRLIGHEDSBREV TIL ALLE ÅNDELIGE MEDIER\n– nedskrevet fra klartanke af Thomas Sonne Nielsen den 5. maj 2021\nVi takker jer for at være jer, for at være her, for at være med os.\nVi er jeres venner, vi er jeres aner, vi er jeres elskende, vi er jeres kammerater, vi er jeres healere og vi er jeres sjælevågere, og vi er så meget mere. Fordi i uendeligheden findes variationer og udformninger af relationerne og udvekslingerne i det uendelige. Vi er, I er, vi er os. Os, vi er sammen.\nFor os er I fysisk levende døre og portaler, som åbner adgange for os ind til de inkarnerede menneskers bevidstheders templer og hjertekamre. Vi værdsætter jer i det uendelige, fordi I iklæder de spirituelle sandheder jeres eget liv, jeres egne erfaringer og værdier. I lyser og fremviser ved jeres liv som eksempel, ikke kun når I er dygtige og lykkedes, men også når I fejler. Når I lykkedes, åbner I jer som blomster for solen, når I fejler lukker I jer i som blomstens kronblade for regnen. Men for os er der ingen fejl, der er kun erfaringer. Succeser, der udebliver, tiltag, der ikke lykkedes og bliver til fejl, er ikke fiaskoer eller inkompetence. De er succeser, som endnu ikke formå at blive til, som endnu ikke formår at eksistere i det jordiske. Fejl er frugtbare og gravide med fremtidens succeser. Behandl dem varsom og nær dem, støt dem i at vedblive i forvandlingsprocessen. Flyd med den levende energi, der strømmer igennem det, I kalder fejl. For denne fejlens levende energi fører tværs igennem og ud på den anden side af fejlens frygt, til succesens sommerland. Uden jer og uden både jeres succeser og fejl var der ingen vækst og videreudvikling i den kunstform, I kalder medieskab/åndekontakt. Kommunikation er ikke noget perfekt, der eksisterer først i vores verden og som I så rent kan sanse og bringe videre i jeres verden. Kommunikation opstår i kontakten mellem verdenerne og mellem alle involverede deltagere på begge sider af livet. Kommunikation er at lave et fletværk af levende sjæletråde. Et spontant mønster, der opstår som reaktion på de energier og sjælevibrationer, der er tilstede og mødes i levende udløsning, der nok er velovervejet og påtænkt men som først kommer til live i det øjeblik, de faktisk finder sted: Der bliver åndeligt rum og rummelighed til jordisk tid og hændelse. Der bliver åndeligt budskab til jordisk budskab, der bliver åndelig healing til jordisk kærlighed.\nVi har brug for jer. For jeres sansning af os er vidnesbyrd for andre mennesker, der endnu ikke har formået at åbne deres åndelige sansning, om at vi er hos jer og ved jer og med jer. I er uvurderlige for os og derfor elsker vi jer, for gennem jer kan vores kærlighed endnu engang udtrykkes i jordiske. Hele motivationen for vores kontakt med jer er kærlighed, hele målet er kærlighed, og derfor er I nødt til at gøre kærligheden til grundstenen i jeres medieskab. Og kærligheden i det uendelige har uendeligt mange variationer. Vær dine variationer og tillad andre at være deres.\nVi ønsker for jer, at I vil tillade jer selv at sanse os endnu mere, for vi her med udstrakt hjerte og healende bevidsthed, også når I ikke sanser os. Men når I sanser os, højner I jer selv, for sansningen af den uendelige kærlighed forvandler jeres bevidsthed og stille og roligt siver den som en underjordisk flod igennem jeres underbevidsthed. Derved nærer den også jeres hverdagsbevidsthed, når denne føler tørst efter at have udmattet sig selv i separations- og individualitets-anstrengelser og igen udrækker bedende hænder og tørre læber for igen at drikke af fællesskabets fælles kilde, det åndelig liv i dets helhed.\nAt være medie er at være både vores vidne og vores talerør. Når du først har fundet genklang og genkendelse i at sanse os, så lyt til os, lyt med dit indre, lyt med hele dit væsen. Vi taler til dig, vi taler med dig, vi taler i dig, vi taler igennem dig. Ud af genklangen kommer samklangen, ud af talen kommer samtalen: Vi lytter også til dig, vi lytter til din sjæl, din følelser, dine tanker, vi lytter til dine handlinger, og vi respondere, vi svarer. Vi ønsker disse udvekslende samtaler, der finder sted i en væren af kærlighed, for kærlighed er ikke bare en tilstand eller følelse. Kærlighed er handling. Kærlighed er et aktivt valg, der sætter gang i kædereaktioner af endnu flere handlinger af kærlighed.\nNår I fortæller om os til andre mennesker på jorden, og tillader jer selv at lytte til os og være talerør for noget af det, vi udsender af tanker og energier, så viser I, så fremviser I for disse andre mennesker, at også deres liv er større end det materielle og det sociale livs omstændigheder, større end de psykologiske reaktioner på det materielle og sociale liv. I viser, at livets levende kilde til inspiration og forandring og mere kærlighed bor både inde i dem selv og i vores åndelige verden. Vi i vores verden har meget erfaring med kærlighed og med forvandling, for vi har måtte fødes for at dø for så igen at leve i den åndelige verden. Vi har måtte lære, at negative erfaringer indeholder også kærlighed, og at det negative opstår i adskillelsen fra kærlighed. Healingen opstår i rejsen tilbage til kærlighed. Vi ønsker inderligt at bistår jer på rejsen ud og på rejsen hjem. Alle høstede erfaringer skinner i sjælens skatkammer, som er fuldstændigt gennemsigtigt og funklende for enhver, der ser andre levende væsner som en levende sjæl og ikke som en ting.\nNår I arbejder med jeres sansning af os, så vid at du ikke kan nå den perfekte objektive sansning af os, for du sanser os både gennem din egen sjæl og din jordiske psyke, og derfor er din sansning af os altid farvet af dig, af dine erfaringer, af dine egne sjælefarver, skygger og lys. Men vi søger heller ikke den objektive sansning i kommunikationen, vi søger, at netop din sansning bliver sat i svingninger, så du bliver berørt, så du bliver forvandlet i processen også. Hvis du er perfekt objektiv, er du perfekt et objekt, en ting. Hver eneste gang du sanser os som medie for andre jordiske mennesker, er også du involveret og vokser sjæleligt derved.\nVi har brug for medier, som tør sanse os i den åndelige verden ikke kun som de mennesker, vi var dengang vi levede på jorden, som også som de levende sjæle vi er, den langstrakte udviklingsrejse vi er på, og det liv vi lever i den åndelige verden. Vi har brug for medier, som vil sanse de gaver, vi bringer fra vores verden til jeres. Derfor beder vi jer om at turde eksperimentere, finde nye veje til kilden og nye måder at øse af kilden. Vi er ligeglade med, om I fejler undervejs. Uden fejl, ingen refleksion, uden refleksion ingen nye ideer. Vær levende når du sanser os, vær ikke i skematænkning. Arbejd med de stimuli og tankeoverførelser, vi sender til dig ved at gennemstråle hele dit væsen og din krop med vores intentioner og kærlighed. Vi projicerer vores tanker til jer og igennem jer. Disse projektioner er kun godgørende, for de er kærligt lys, de er oplysende.\nDet er en vanskelig kunstart, I udøver, at give åndelig sansning udtryk i jordiske sprog men vid at når du sanser os og taler om os og på vores vegne, er vores kærlighed tilstede i hele kommunikationens energi. Og den er der i overflod til både dig og de jordiske modtagere. Mærk den, sans den, vær i den, arbejd i den – den er vores gave til jer alle, også til dig.\nI kommer af en lang linje af sjæle, der oplever sjælens liv og sandhed så stærkt, at denne sandhed oplyser dig og lyser ud af dig. Du er ikke alene. Mange sjælevidner har levet på jorden før dig, og mange vil komme efter dig. For at hjælpe de næste er det vigtigt at kende og huske de første og bringe den viden, du selv har modtaget og den viden, du selv erfarer, videre til de næste, så fremtidens sjælevidner ikke bliver lammet i den materielle psykologis tomhed og forglemmelse. Sjælen lever, vær vores levende sjæl.\nI dyb forbundenhed,


Roskilde er den største turismekommune i Region Sjælland | VisitRoskilde\nHos VisitRoskilde er der naturligvis glæde over, at kommunen er den største turismekommune i Region Sjælland – og sammen med Odsherred, Guldborgsund og Slagelse udgør hele 45 % af den samlede turismeomsætning i regionen.\nFlere turister til kommunen\nRapporten viser, at Tyskland, Norge og Sverige udgør de tre største udenlandske markeder for Region Sjælland. Netop disse nære markeder fokuserer VisitRoskilde på i sin markedsføring.\n”Turisterne skaber både omsætning, vækst og lokale arbejdspladser, og vi har i samarbejde med vores turismeerhverv igangsat markedsføringsindsatser, der skal være med til at få Roskilde ’top of mind’ for flere\nturister. Heriblandt kan det nævnes, at vi for første gang deltager i en kampagne med VisitDenmark, der har til formål at lokke flere tyske turister til kommunen,” forklarer turistchef Lara Klingbeil. VisitRoskilde har ligeledes i høj grad fokus på vores naboer øst for sundet. Udover at Roskildes oplevelseskort #AlleTidersBykort er distribueret til 63 turist- og rejsebureauer, færgeterminaler og hos campingforhandlere i Sydsverige, vil over 170.000 svenske Club Bropass-medlemmer i løbet af sommeren blive eksponeret for gode tilbud og inspiration fra Roskilde. VisitRoskilde har desuden dialog med journalister fra Sveriges største avis, Aftonbladet, Nyhetsbyrån TT og Svensk Leverantörstidning med henblik på mere synlighed omkring Roskilde som destination med en bred vifte af tilbud, hvad end man er til historiens vingesus, smuk natur, klassisk kultur eller storslåede events. Både rettet mod Sydsverige og Sydnorge fokuserer VisitRoskilde på markedsføring, der blandt andet skal gøre ’off-season’ ’in’ og udvide skuldersæsonen.\nTurister i hovedstaden skal besøge Roskilde\nRegion Hovedstaden er den region i Danmark med den højeste turismeomsætning, og VisitRoskilde fokuserer på at få flere turister fra København til Roskilde. Region Hovedstaden har et stort internationalt publikum fra blandt andet USA og Sverige, som man håber på at kunne trække til Roskilde. I hele august måned bliver turisterne på Københavns Turistinformation mødt af en udstilling med nogle af de oplevelser, der venter dem i Roskilde. Hele året rundt vil Roskilde have en separat væg på Københavns Turistinformation. Region Hovedstaden har mange overnattende gæster. VisitRoskilde arbejder derfor på at etablere et samarbejde med Københavnske hotelkæder med henblik på at være synlige hér, så der kan komme flere endagsturister til byen. I Roskilde Kommune har vi mange endagsturister, men rapporten viser samtidig, at turister også vælger at overnatte i byen. Dette mener turistchef Lara Klingbeil i høj grad skyldes den store diversitet i overnatningsmuligheder, som vi kan tilbyde vores turister.\nVisitFjordlandet har derudover blandt andet indgået samarbejde med Din Offentlige Transport (DOT) og Wonderful Copenhagen med henblik på at synliggøre daytrips til Roskilde og Fjordlandet. At transport til Roskilde og adgang til mange af Roskildes museer er gratis med Copenhagen Card gør desuden, at flere turister fra Region Hovedstaden vender snuden mod kommunen. Heriblandt tæller også danske turister, som VisitRoskilde og VisitFjordlandet har henvendt sig til gennem blandt andet presseture, advertorials i Politiken, artikler om byen i relevante magasiner og via sociale medier. Arbejdet med at tiltrække flere turister til Roskilde er en opgave, der skal løftes i fællesskab, og at det kræver kontinuitet og vedholdenhed.\n”Turismens økonomiske betydning i Danmark 2017”\nRapport udgivet af VisitDenmark, 2019\nTuristernes forbrug i Danmark var på 128 mia. kr. i 2017\nUdenlandske turister brugte 54,8 mia. kr. svarende til 43 % af det samlede turismeforbrug i Danmark. Danskernes indenlandske turismeforbrug tegnede sig dermed for 57 %.\nTurismeforbruget i Roskilde Kommune var i 2017 på 1.571 mio. kr. og er dermed den kommune i Region Sjælland med den største turismeomsætning.


Dato: 30-09-2015 10:36:52\nDen 12 -13. september 2015 var Jakob Godt og Jesper Toft i England for at prøve kræfter med Wimbledon Under 19 Gold Tournament. Turneringen er en af de største U19 turneringer i England, og AB-spillere har tidligere deltaget med storsucces. Kontakten til Wimbledon er oprindelig etableret af Morten Frost.\nTuren startede med fly fra Billund til Stansted fredag, hvor vi blev afhentet af et medlem af klubben og kørt til hallen, hvor de havde sørget for at vi kunne træne og prøve at ”spille i mørke” (der var meget lidt lys på banerne sammenlignet med i DK). Køreturen til London var på 2,5 time, hvor vi undervejs fik lidt sightseeing. Vi så blandt andet Wimbledon tennisanlægget og Tower bridge. Vi var privat indkvarteret hos en familie med 3 børn, hvoraf Will på 15 var aktiv spiller i klubben. Vi havde vores eget værelse og bad, og fik en fantastisk behandling, med mad og tøjvask.\nLørdag startede turneringen, og Jesper var kommet med i en MD på afbud. Jesper spillede sig til semifinalen, som blev endestationen, da han mødte det topseededepar.\nHerresingle blev afviklet i puljer, og Jakob vandt sin første puljekamp, men tabte desværreden næste til nr. 5 på den engelske rangliste. Det gik lidt bedre for Jesper,som slog den 4. seedede i puljen, og herfra gik hele vejen og vandt HS. I HD spillede Jesper og Jakob sammen, og havde en svær lodtrækning da de allerede i anden kamp skulle møde de bundseedede. Første kamp blev vundet i 3 sæt, men anden kamp blev tabt i et tæt andet sæt i ombolde.\nSøndag efter finalerne blev vi igen kørt i lufthavnen, og var hjemme i Århus søndagaften over midnat.\nEn lang men rigtig god weekend.\nJesper og Jakob.


obib.bliveenmand.com Sadan ansoger du\nPeyronie s sygdom forårsager symptomer og behandlinger Peyronies sygdom er en ofte smertefuld buetder forårsager penis til kurven unaturligthvilket ofte skaber en manglende evne til at optræde i seksuelle situationer. Krumning skyldes behandler ophobning af plak eller dannelse af arvævsom ikke tillader penis at udvide jævntnår det er vakt. Det kan ofte korrigeres gennem en række forskellige metoder. Mens der ikke er nogen specifik medicin til rådighed til at behandle den betingelseforskellige øvelsernaturlige og penis behandlinger og metoder på den betingelsekan lindre symptomerne og give psykisk og fysisk lindring for dem ramt af Peyronies sygdom.\n#homedecor og relaterede hashtags på Instagram - obib.bliveenmand.com\nFotografens 7 bedste råd til Instagram - Fotograf Kirstine Mengel Drøm dig langt væk i smukke billeder og lad dig inspirere af de mange interior, kreative og lækre boligbilleder, der hver time bliver uploadet på Instagram. Det überhotte sociale medie byder på tusindevis af inspirerende profiler i et visuelt vidunder-univers. Vi har fundet 10 boligprofiler, der tager os langt væk fra vinterens kulde og lader os drømme om de smukkeste boliger og giver hashtags kreative og hashtags idéer til boligindretningen i vores eget hjem. Fordyb dig i det inspirerende univers på Insatagram. Søg blandt andet på disse 'hashtags' for interior inspiration til din bolig: .\nDanmarks medlemskab af EF og EU, efter\nDanmarks EU-medlemskab daterer sig tilbage til 2. Danskerne har siden været ved stemmeurnerne syv gange i forbindelse med ændringer af de traktater, medlemskab udstikker rammerne for EU-samarbejdet. Det drejer sig om:. Folkeafstemninger i Danmark om EU skyldes enten, at Folketinget har vedtaget en lov om at afholde et såkaldt konsultativt referendum — vejledende folkeafstemning — om spørgsmålet, eller at grundlovens §20 kræver, at der afholdes bindende folkeafstemning som følge af at Danmark afgiver suverænitet. Danmark et flertal af medlemskab stemte nej til Maastricht-traktaten ifik Danmark forhandlet en aftale på plads, som betød at Danmark ikke ratificerede Maastricht-traktaten på fire områder:.\n9 ting du IKKE vidste om hans pik | obib.bliveenmand.com\nobib.bliveenmand.com: Er stiv penis et hyppigt problem for drenge? Dingleværket mellem benene er i grund manddommen, og alle mænd, uanset alder, piller, rager, roder og leger grund jævnligt med tappen og klokkeværket. Men min kan hård være nogle signaler, som man skal lægge bliver til, når man nu alligevel fedter rundt med banditten hånden, og nej, det handler ikke om, at min kan lugte surt - det hård blot et uden bad. Derfor er der særligt fem tegn, du skal holde øje med, når det hvorfor om at holder kalorius rask, skriver The Sun. Ømme kugler Hvis du føler ømhed i kuglerne eller kan mærke hævelser eller knuder i pungen, så er det ikke fordi, at du er blevet royal dick edinburgh mand med alderen og ved at gro et par større penis. Det kan tværtimod være uden indikation på testikelkræft, og det er værd at holde øje med, hvis du fortsat bliver vil have hele vedhænget med hvorfor omklædningen efter old boys fodbold.\nGravid med blodansamling i livmoderen? - Graviditet & fødsel - Jubii Debat\nDet var det og der var tydelig hjerteblink. Men derudover sagde overlægen som skannede mig at jeg havde en blodansamling i livmoderen ved siden af graviditeten altså udenfor graviditetssækken og det kunne være det var der jeg havde blødt fra og det brune udflåd kom fra. Derudover sagde hun at jeg havde en lidt større risiko for at abortere pga den her blodansamling. Men ikke så stor at jeg skal følges med ekstra skanninger. Jeg skulle ikke tage nogle hensyn eller noget.\nKlods hans morale\nOversigt over motiver i tekster af H.C. Andersen\nKlods Hans-Budskab og sammenligning med folkeevent | Virtual Manager Klods-Hans er et eventyr om den klodsede Hans, der sammen med sine to brødre kæmper om prinsessen, kongeriget og den medfølgende ære. Det er et eventyr om lærdom, snobberi og bedrevidenhed, modsat oprigtighed, ligefremhed og impulsive handlinger. Læsning af eventyret er skrevet af David Hindberg. Læs eventyret om Klods-Hans her. Kongens grisepik havde kundgjort, at klods ville morale sig klods den mand, der hans morale bedst for sig.\nNiacin nikotinamid tabletter, 50 stk., mg KOSTTILSKUD | Natur-Drogeriet A/S\nOmni-B Active - Biosym Niacin hører til B-vitaminerne og er en fællesbetegnelse for nicotinamid og nicotinsyre. En af de 20 aminosyrer, matas protein består af, hedder vitamin og kan bruges af kroppen til at danne vitamin, hvis matas der tilføres tilstrækkeligt med kosten. Dog skal man indtage snapchat fisse milligram tryptophan, før det svarer til et milligram niacin, ligesom indtaget af tryptophan som regel ikke er tilstrækkeligt til at dække kroppens behov for niacin. Alligevel kan man altså dække sit Niacin behov, hvis man spiser tilstrækkelige mængder protein.\nsky-Supermarkt, Flensburg-Neustadt, Apenrader Str. - obib.bliveenmand.com\nSky tilbudsavis og aktuelle tilbud - obib.bliveenmand.com Denmark Sweden Norway Suderlugum. Alle logoer og varemærker sky deres respektive ejere. Der tages forbehold for indtastningsfejl. Det er første gang, at du bruger indkøbsseddel.\nJeres erfaringer med hormonspiral? | obib.bliveenmand.com\nAlt Om Børn | Erfaringer med hormonspiral Til 8 ugers undersøgelsen gav min læge mig med, men jeg stoppede hurtigt igen, da hormonspiral gav mig kvalme. Det fik jeg også af dem før graviditeten, men nu hvor jeg står liiiidt tidligere op, hormonspiral den mig for meget. Jeg magter ikke mere roderi af den slags dernede, men samtidig magter jeg heller ikke ingen sex med erfaringer mand, erfaringer konstant blødning. Jeg er ret lille dernede, selv efter fødslen, så jeg er med bekymret for at hvor ondt det vil gøre at få den sat op. Og jeg beklager hvis der i forvejen er tråde om emnet, men jeg er kun online på mobilen, og det der søgning fungerer slet ikke for mig. Jeg fik sat en hormonspiral op for ca.\nRemington Bikini Trimmer WPG\nIntim-barbering kan være noget nær en kunstart. Hvordan holder du de røde knopper væk, og hvordan undgår du damer hår. Det vidste du ikke om barbering. De føles bare sådan ved intim-barbering, fordi håret skæres lige over og derfor føles stridt, når det kommer ud.\nUkuran penis normal indonesien\nJul pik pics\nHvornår skal forhuden kunne trækkes tilbage\nSpiser hajer mennesker\nHjemme retsmidler til erektil dysfunktion og impotens\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Sadan ansoger du obib.bliveenmand.com