Coaching en motivationsskabende metode? - PDF\nDownload "Coaching en motivationsskabende metode?"\n1 Coaching en motivationsskabende metode? Et casestudie af relationerne mellem motivation og coaching som 5 coachees har oplevet det Kandidatafhandling af Lars Meiner V. Lektor Magnus Larsson, Institut for Organisation Cand.merc.(Human Resouce Management) 1. november af 100\n2 Abstract The main objective of this research project was to explore the links between coaching and motivation in work related situations, and investigate which functions in coaching processes promote and enhance the level of motivation in individuals. The research found three core processes which promoted and enhanced motivation in individuals: 1) clarification which describes the process where an individual becomes aware of what it is motivated by and as important what reduces the motivation of the person. 2) goal setting which relates to assuring the creation of concrete and reachable goals 3) realisation which indicates the importance of setting realistic and reachable goals to keep motivation high. All three concepts were found to be crucial processes in increasing motivation in individuals. Furthermore, coaching was found to facilitate these processes. Hence, the conclusion was that coaching can promote and enhance levels of motivation in individuals. These conclusions were reached through an iterative research process, with mainly a qualitative and inductive research approach. The empirical evidence was collected through a multiple case study using grounded theory, and the Self Determination Theory by Ryan & Deci and the Goal Setting Theory by Locke & Latham were used as theoretical basis to explore the links between coaching processes and motivation. Hence, this research project has contributed to the existing coaching literature by adding a thorough and up-to-date empirical research which supports the Goal Setting Theories and Self Determination Theory. Furthermore, the research project has contributed to the existing literature by proving the links between coaching and motivation an area which so far has been vaguely researched. 2 af 100\n3 Anerkendelser Denne afhandling er blevet til med hjælp fra nogle dygtige og engagerede mennesker. Først og fremmest en stor tak til min vejleder Magnus Larsson for at tro på mine idéer, faglig sparring og udfordring og interesse i min undersøgelse. Tak til alle mine informanter for jeres nysgerrighed og interesse i undersøgelsen og for at stille op til de lange og krævende interviews, der har givet mig et spændende datamateriale. Tak til Anne Mette Hou og Copenhagen Business School s netværk for videndeling for interessen i min kandidatafhandling og for den spændende mulighed for at præsentere resultaterne for jer. Det ser jeg frem til. Endelig en stor tak til Mette for stor tålmodighed, faglig sparring og uvurderlig støtte under hele processen. 3 af 100\n4 KAPITEL 1: INDLEDNING Problemformulering Kandidatafhandlingens struktur... 6 KAPITEL 2: TEORI - COACHING OG MOTIVATIONSPROCESSER Definition af coaching Motivationsfremmende processer i coaching Afklaring at skabe indre motivation forud for handling Opstilling af mål og realisering handling baseret på indre motivation Delkonklusion coaching og indre motivation Definition af motivation Motivation - Opfyldelsen af behov og belønning Motivation Ydre og indre belønning og målrettet handling Delkonklusion umiddelbare sammenhænge mellem coaching og motivation Self Determination Theory Hvordan fordelene ved intrinsic motivation kan opnås på en arbejdsplads Motivationsprocesser i Self Determination Theory Fra kontrolleret extrinsic motivation til autonom extrinsic motivation Facilitering af autonom extrinsic motivation Delkonklusion - Motivationsprocesser i Self Determination Theory Forklaring af motivationsfremmende funktioner i coaching med Self Determination Theory Goal setting Theory Motivation i målsætning Forpligtelse motivation for at realisere opstillede mål Feedback og motivation Delkonklusion - Motivationsprocesser i Goal Setting theory Forklaring af motivationsfremmende funktioner i coaching med Goal Setting Theory Uafdækkede relationer i den nuværende litteratur Ikke forklarede motivationsfremmende funktioner i coaching KAPITEL 3: METODE OG VIDENSKABSTEORI Ontologi og epistemologi Multiple case som metodetilgang Valg af cases og interviewpersoner Interviews som dataindsamlingsmetode Grounded Theory som kvalitativ analysemetode af interviewdata Teoretisk grundlag og inspiration Forholdet mellem empiri og teori KAPITEL 4: ANALYSE Fortællinger om hver case af 100\n5 4.1.1 Lisbeth Daniella Lena Camilla Lotte Delkonklusion motivationsskabende processer i coaching oplevet af casepersoner De tre kerneprocesser i coaching der kan lede til motivation Kerne 1: Afklaring Facet 1 - Italesættelse af de sjove ting Facet 2 - Italesættelse af de mindre sjove ting og frustrationer Facet 3 - Ejerskab Facet 4 - Priotering Kerne 2: Målsætning og målopfølgning Facet 1: At sætte mål op Facet 2: Målopfølgning Kerne 3: Realisering Facet 1: At se resultater Facet 2: Fortløbende bekræftelse den positive spiral Delkonklusion: Motivation gennem afklaring, målsætning og realisering Teoretisk og empirisk fortolkning af relationen mellem coaching og motivation Hvor bekræfter og udvider empirien coaching- og motivationsteoriernes forklaringsmodel KAPITEL 5: DISKUSSION Delkonklusion analyse Hvilke nye nuancer og forståelser har mine resultater bidraget med Relationer mellem coaching og motivation som teorien ikke har kunnet forklare Hvor har empirien bekræftet de teoretiske sammenhænge mellem coaching og motivation Hvor har empirien bidraget med nuanceringer og nye forståelser af relationen mellem coaching og motivation Hvor adskiller mine resultater sig fra den eksisterende forskning Hvad siger den eksisterende forskning Hvor adskiller mine resultater sig fra forskningen Undersøgelsens resultaters konsekvens for coaching som felt Kritisk diskussion af min egen metode Kritik af casestudier som undersøgelsesdesign Kritik af interview som dataindsamlingsmetode og analyse Kritik af Grounded Theory KONKLUSION REFERENCELISTE BILAG Bilag 1: Interview Guide Bilag 2: Motivationsfaktorer for hver enkelt caseperson Bilag 3: Interview lydfiler på CD af 100\n6 Kapitel 1: Indledning Gennem mit studie har jeg udviklet en interesse for motivationsfremmende processer, og måder hvorpå en organisation kan motivere dens medarbejdere til at øge en ekstra indsats gennem diverse motivationsfremmende systemer, som for eksempel incitament- og belønningssystemer. Gennem fag der kritisk har behandlet disse, har jeg fået en forståelse af motivation, hvad der skaber motivation og hvilken type motivation der skabes med tilhørende styrker og svagheder. Gennem mit studie har jeg ligeledes fundet en interesse for coaching, der i det seneste årti er kommet frem som en metode, der ved at tage udgangspunkt i individet selv, kan skabe motiveret handling på individets egne præmisser. Jeg har ikke kunnet finde dybdegående forklaringer på, hvorfor eller hvordan coaching faciliterer motiveret handling, hvilket løbende har øget min nysgerrighed og interesse for dette emne, som denne afhandling nu søger at forklare. Det er på denne baggrund, at afhandlingen forsøger at give en dybdegående forklaring på relationen mellem coaching og motivation. Denne nysgerrighed har ledt frem til følgende problemformulering: 1.1 Problemformulering Hvilke funktioner i coaching kan fremme motivation, og hvordan kan relationen mellem coaching og motivation forklares? 1.2 Kandidatafhandlingens struktur Afhandlingen er delt op i 5 hovedkapitler. Kapitel 2 vil give en gennemgang af relevante coachingog motivationsteorier, med fokus på Self Determination Theory og Goal Setting Theory. Gennemgangen vil resultere i en kritisk stillingtagen til den eksisterende litteratur og teori, for til sidst at identificere uafdækkede relationer mellem coaching og motivation. Kapitel 3 vil fremlægge refleksioner i forhold til afhandlingens videnskabssyn, som danner grundlag for de metodiske og teoretiske valg, samt fremgangsmåder i afhandlingens analyser. Kapitel 4 undersøges empirien og søger nuancerede forklaringer på, hvordan funktioner i coaching kan fremmes, for dermed at forklare de uafdækkede områder i teorien, og for at se om empirien kan tilføje en forståelse af, hvordan coaching faciliterer motivation. Kapitel 5 identificerer på hvilke områder empirien har 6 af 100\n7 bekræftet de teoretiske sammenhænge mellem coaching og motivation, samt hvor empirien har bidraget med nuanceringer og nye forståelser af relationen mellem coaching og motivation. Dernæst diskuteres analysens resultater og undersøgelsesdesign. Til sidst besvarer den endelige konklusion afhandlingens problemformulering. 7 af 100\n8 Kapitel 2: Teori - Coaching og motivationsprocesser Følgende kapitel vil give en gennemgang af relevante coaching- og motivationsteorier, især med fokus på Self Determination Theory og Goal Setting Theory. Gennemgangen vil resultere i en kritisk stillingtagen til den eksisterende litteratur og teori, for til sidst at identificere uafdækkede relationer mellem coaching og motivation, som denne afhandling søger at uddybe. 2.1 Definition af coaching Definitionen af coaching varierer i stor grad. Men centralt for de fleste definitioner gælder, at det hviler på en antagelse om, at coaching ikke behandler mentale problemer, at coachee er ressourcestærk og selv er interesseret og engageret i at finde løsninger, samt at coaching er en resultatorienteret aktivitet, der gennem samarbejde mellem coach og coachee søger at facilitere aktiv selv-læring gennem opstilling af mål, brainstorming og handlingsplanlægning. Coaching hjælper på denne måde coachee med at forbedre aspekter af både deres privat- og arbejdsliv. Professionel coaching er, anno 2009, en tværfaglig disciplin og metode der kan anvendes til at skabe såvel individuel som organisatorisk forandring, både i privatliv gennem såkaldt lifecoaching og i arbejdslivet gennem coaching af såvel medarbejdere, mellemledere og topledere. Coaching er altså individuelt orienteret, virker ved samarbejde mellem coachee og coach, er løsnings- og resultatorienteret og fostrer selvstyret læring (Grant, 2006; Palmer & Whybrow, 2008: 25). Coaching præsenteres ofte som en hybriddisciplin hvis færdigheder og metoder udspringer af terapi, filosofi, pædagogik, kommunikationsteori, vejledning, og psykologi (Gjerde, 2006: 19-21). Fra filosofien kommer traditionen og metoden med at stille udfordrende spørgsmål, fra psykologien at menneskesindet er aktivt og søger mening (gestaltterapi) samt at klienten selv er ansvarlig for at forbedre sit eget liv (humanistisk/klientcentreret terapi) og at samarbejde, problemløsning og forandring er afhængig af det enkelte menneskes tankesæt (kognitiv og løsningsorienteret terapi), og fra pædagogikken at ansvarliggøre individet i forhold til egen læring (Gjerde, 2006: 19-21). Professionelle coaches kommer fra mange forskellige faglige baggrunde, og der findes ikke nogle empiriske studier der viser sammenhængen mellem coachens baggrund og coachings effektivitet (Kampa & White, 2002 i Feldman & Lankau, 2005: 841). Dog findes der studier der antyder, at 8 af 100\n9 coachens faglige, uddannelsesmæssige og erfaringsmæssige baggrund kan påvirke coachees opfattelse af coachens troværdighed (Feldman & Lankau. 2005: ). Titlen coach er ikke en beskyttet titel, hvorfor der i 1996 blev oprettet The International Coach Federation (ICF) for at sikre et højt fagligt og etisk niveau indenfor professionel coaching. ICF er i dag førende og toneangivende indenfor professionel coaching, og uddanner coaches. Desuden arbejder ICF for at opretholde et højt fagligt niveau på verdensplan. ICF definerer coaching som: (...) coaching as partnering with clients in a thoughtprovoking and creative process that inspires them to maximize their personal and professional potential. Coaching is an ongoing relationship which focuses on clients taking action toward the realization of their visions, goals or desires. Coaching uses a process of inquiry and personal discovery to build the client's level of awareness and responsibility and provides the client with structure, support and feedback. The coaching process helps clients both define and achieve professional and personal goals faster and with more ease than would be possible otherwise (www.coachfederation.org) Coaching arbejder altså indenfor rammer af effektiv kommunikation, selvransagelse, søgen efter mening, ansvarliggørelse og læring og er individuelt orienteret, virker ved samarbejde mellem coachee og coach, er løsnings- og resultatorienteret og fostrer selvstyret læring. 2.2 Motivationsfremmende processer i coaching Da fokus i denne afhandling ligger på kvalitativt og empirisk at undersøge hvordan coachingprocesser kan forstås fra et motivationsperspektiv vil fokus i dette afsnit være på at undersøge hvad coachinglitteraturen siger om relationen mellem coaching og motivation. Der fokuseres ikke på en bestemt coachingmetode, men i stedet på de generiske processer der berører motivation. Som Gjerde (2006) fremhæver, er coaching en metode, der kan frembringe indre motivation. (Gjerde, 2006: 70). Følgende afsnit vil nu undersøge hvordan. Motivation er, ifølge Bourne (2008), hvad der driver mennesker til at handle i forhold til deres behov, konkrete mål og hvad de efterstræber. Motivation forholder sig til hvordan, hvorfor og mod hvad mennesker retter deres energi og opretholder deres indsats, og kan vare korte perioder eller strække sig over meget lang tid. De underliggende faktorer i motivation hænger tæt sammen med 9 af 100\n10 hvad et individ værdsætter, og hvordan dette styrer og leder individets adfærd (Bourne, 2008; Palmer & Whybrow, 2008: 387). Motivation som drivkraft afspejler nogle centrale faktorer i et menneskes liv, nemlig hvad der betyder mest for én, hvad man stræber imod og den tilfredsstillelse man ønsker at opnå (Larsen, 2006: 179) Ifølge Gjerde (2006) benytter coaching ikke virkemidler som sanktioner eller ekstern belønning, men søger i stedet at fokuserer på udøvers egen motivation og indre belønning. Coaching stiller reflekterende spørgsmål der får coachees egne svar og motivation frem, og kræver at den nye selverkendelse følges op af handling. Coachen skal være kognitivt empatisk. Dette betyder at coachen med viljen skal kunne forstå og indleve sig i en anden persons tankeverden, og kunne lytte til coachee uden at ville forandre denne og hjælpe coachee uden overtalelse og gode råd. Coachingen defineres ved, at coachee er kreativ, ressourcestærk og hel, og at coachee, ved coachingprocessens hjælp, er i stand til at finde sine egne svar og har uanede ressourcer, som kan frigives. Der arbejdes med det hele menneske, så både følelser, det rationelle, det faglige og det private inddrages. Dermed kan coachee gå dybere ind i de udfordringer og muligheder, som denne har, og derved vil coachee kunne komme frem til dybere erkendelser (Gjerde, 2006: 93-96). Ifølge Gjerde (2006) har coaching et muligheds- og løsningsfokus baseret på indsigt og selverkendelse. Der udgås fra et tankesæt om, at man ved at løfte coachee op over problemets detaljer og frem i tiden, kan få coachee til at frigøre sig fra et fastlåst tankesæt og dermed se nye perspektiver. Coachen fungerer som en sparringspartner, der gør det muligt for coachee at sætte ord på sig selv og egne opfattelser, giver mulighed for at tænke højt og skabe klarhed over egne tanker. Samtidigt udgår coaching fra et tankesæt om, at man ikke altid kan påvirke det, der sker for én, men at man altid har et valg i forhold til, hvordan man vil forholde sig til det der sker. Coachen påpeger og synliggør overfor coachee, at denne altid står overfor et valg. Der sættes ord på såvel coachees rationelle tanker men også følelser, så valget både bliver præget af coachees emotionelle og rationelle intelligens. Hermed kan der sættes ord på følelsesmæssige reaktionsmønstre, og gennem erkendelse og indsigt om coachees egne følelser og reaktionsmønstre vise at denne har andre valgmuligheder end de der normalt ubevidst gribes til. Hermed kan coachee opleve at finde nye løsninger og perspektiver, ressourcer og selverkendelser der før lå skjult. Da løsningerne og erkendelserne kommer fra coachee selv, vil coachee være stærkt motiveret for at realisere dem (Gjerde 69-75). 10 af 100\n11 Coaching muliggør at coachee kan sætte ord på sin motivation igennem sine tanker, følelser og fornemmelser og finde sine egne svar, samt fokusere på sin indre mening og motivation, og blive positivt forpligtet og ansvarliggjort for at nå de mål der opstilles. Hermed forbindes coachees handling med coachees indre motivation (Gjerde, 2006: 74). Coaching kan altså gennem afdækning af coachees behov, mål og hvad coachee efterstræber skabe indsigt i hvad der motiverer denne. Hermed bliver motivationen klarlagt og tydeliggjort, hvilket efterfølgende muliggør handling og realisering, samt frembringe og fastholde indre motivation i coachee. Dette definerer ICF som gennem en tankeprovokerende og kreativ proces at afdække coachees visioner, mål og ønsker, samt inspirere til at maksimere sit personlige og professionelle potentiale, og gennem struktur, støtte og ansvarliggørelse af coachee definere og opnå personlige og professionelle mål (www.coachfederation.org). Der viser sig altså to centrale metaprocesser i coaching der fremmer motivation. Den ene proces omhandler at skabe indre motivation forud for handling og handler om afklaring, at coachee skaber selvindsigt og selverkendelse både på det følelsesmæssige og det rationelle plan og finder sin egen indre mening og egen motivation, altså får sat ord på sig selv og sin motivation. Motivationen kommer altså indefra coachee selv, tydeliggøres gennem italesættelsen og er kraftigt forankret i coachees egne ønsker og visualisering om egen belønning. Den anden proces handler om indre motivation i handling, at omsætte denne afklaring til løsninger og mål, som kan realiseres, og derved løbende holde coachee motiveret for handling. Hermed er coachee drevet af sine egne indefra definerede mål og kan holde sin motivation på et højt niveau Afklaring at skabe indre motivation forud for handling Ifølge Gjerde (2006) gør coaching det muligt for coachee at sætte ord på tanker, finde egne svar og bruge følelser som en vigtig informationskilde. Coachingprocessen sigter efter at finde coachees indre motivation og mening, samt at forpligte coachee positivt på at indfri dette igennem opstilling af mål (Gjerde 2006: 74). Men for at kunne finde dette, kan der være behov for at få struktureret sine tanker for at kunne se dem udefra, fra forskellige perspektiver og for at tænke kreativt. Gennem coaching kan man sætte ord på hvad man er god til, hvad man kan lide at lave og hvad man efterstræber, altså afdække hvad der betyder noget for coachee (Gjerde, 2006: 75-76). 11 af 100\n12 Coaching er, ifølge Gjerde, en proces der initierer og faciliterer forandring. Her er det vigtigt at motivationen for forandring bygger på coachees indre motivation og ikke påtvinges udefra. Dette hviler på en antagelse om, at hvis coachee oplever at have et valg, kan det styrke viljen til at handle og yde en indsats. Omvendt vil overtagelse, tvang og argumentation kunne føre til øget uvilje, og at coachee handler modsat for at demonstrere sin frihed. Det er derfor af stor vigtighed at coachees indre motivation italesættes og tydeliggøres af coachee selv. Det er kun coachee selv, der kan handle og skabe forandring i den ønskede retning gennem at tage ansvar for gennemførslen, derfor skal motivationen være forankret i at coachee selv har defineret sin målopstilling og handlingsplan. Ejerskabet som skabes via italesættelsen bliver altså en forudsætning for motivation og dermed handling (Gjerde, 2006: 77-78). Ifølge Gjerde (2006) tydeliggøres det igennem afklaringsprocessen hvad coachee vil. Dette er vigtigt for såvel motivation som senere handling. Coachee kan opleve at have mange modsatrettede forstyrrende eller diffuse tanker som kan gøre det svært at vide, hvad der egentligt er vigtigt. Her kan coachen hjælpe med at sortere gennem at lytte og genspejle coachees tanker. Ved at sætte ord på sine tanker og gøre dem konkrete, samt at høre dem gentaget af en anden, kan skabe orden og oversigt og gradvist hjælpe coachee til at få orden i sine tanker og komme til afklaring om hvad der er vigtigt og skal prioriteres, hvilket muliggør bedre problemløsning og planlægning (Gjerde, 2006: 75-84). Ifølge Gjerde (2006) er afklaringen vigtig. Når følelser og tanker er bevidste og konkrete kan coachee kontrollere dem, mens følelser og tanker der er slørede og ukonkrete, kan kontrollere coachee. Det er ikke muligt at håndtere det, man ikke kan indkredse og tydeliggøre. Coaching kan gøre de ubevidste tanker konkrete i coachees bevidsthed, hvormed det er muligt at forholde sig til disse og ikke længere lade sig styre af dem. Bevidstgørelse af ubevidste tanker er således et væsentligt element i coaching. Gennem at være bevidst om motiverende eller demotiverende faktorer eller tanker kan disse afprøves, drages i tvivl eller håndteres i en ønsket retning. I coaching ligger en stor del af det forudgående arbejde, der muliggør handling, i afklaringsprocessen. Vejen fra tanke til handling går gennem jagten på egne svar, indre motivation, mening og forpligtelse. I de afklarende coachingsamtaler kan coachee få de 12 af 100\n13 vigtige selverkendelser og ahaoplevelser i relation til det at skabe det liv, det spændende job, relationer, idéer, karriere eller andet coachee ønsker (Gjerde, 2006: 74-84). Ifølge Gjerde (2006) giver afklaringen om egne værdier og ønsker flere fordele: Det giver coachee noget at navigere efter, det gør det lettere for coachee at prioritere, kan give en følelse af selvrealisering og lykke, at være tro mod sig selv og egne ønsker og værdier og det giver følelsen i maven en mere rationel stemme. Men det det også muligt at komme hurtigere frem til målet, og skaber motivation på vej mod målet: Man ved hvad man ønsker at opnå og hvorfor man ønsker det, og man er tro mod sig selv. Handler man på tværs af egne værdier, skabes affektiv kognitiv dissonans, altså en indre konflikt, der opstår når man handler i modstrid med sig selv, og der er manglende samklang mellem det coachee ved, føler og gør, hvilket kan resultere i inkonsistent adfærd og demotivation (Gjerde, 2006: ). Afklaringen af hvad coachee gerne vil opnå, bliver således en væsentlig og nødvendig del af, og forudsætning for coachings skabelse af motivation og handling. Men resultaterne opnås først, når coachee omsætter de afklarede ønsker til handling (Gjerde, 2006: 83-84) Opstilling af mål og realisering handling baseret på indre motivation Ifølge Gjerde (2006) er coaching gennem afklaringsprocessen med til at skabe fokus hos coachee. Gennem bevidstgørelse og prioritering kan coachee nemmere se, hvor opmærksomheden skal rettes hen. Coachee bevæges frem imod det han gerne vil opnå via en bevidstgørelse om hvad dette noget er. Coachingprocessen hjælper med at opstille mål på baggrund af dette noget. Effektiviteten i målopsætning hviler på antagelsen om tre fordele: At specifikke mål fremmer præstationen, så coachee yder mere. At det er nemmere at træffe valg, når coachee har sat sig mål at navigere efter. Samt at målforpligtelse øger motivationen for coachee. Det bliver ligeledes nemmere at vurdere handlingers effektivitet, når de vurderes i relation til de opsatte mål (Gjerde, 2006: 75-84). Ifølge Manning (2006) forudsættes det, at coachee kan se et formål med handlingen, hvis man skal skabe permanent motivation. Mange mennesker opstiller mål som de ikke får indfriet, da de har deres fokus på målet men ikke har overvejet, hvorfor det lige præcis er det mål de ønsker sig. Coachen skal derfor spørge ind til hvorfor målet er vigtigt for coachee, hvilken forskel målet vil gøre i coachees liv, bede coachee nævne alle grundene til at coachee ønsker sig dette mål, hvad 13 af 100\n14 coachee vil få ud af det og hvordan coachees liv vil se ud når målet er nået. Hermed får coachee meget kraftigt forankret sit hvorfor og får dermed sin motivation for de opsatte mål tydeliggjort (Manning, 2006: ). Ifølge Manning (2006) motiverer mål. Men det kræver at målene er specifikke og målbare, så coachee ved hvad der skal sigtes efter, og ved hvornår målet er indfriet. Her spiller det ikke bare en rolle på den måde, at der opstår et klart punkt at sigte efter, det gør også sindet opmærksomt på, hvordan du kan komme derhen. Målpræcisering er en måde hvorpå sindet kan filtrere daglige indtryk på, så man kan filtrere uvæsentlige elementer væk og opfange måder at nå målet på (Manning, 2006: ). Mål er tillige mest motiverende når coachee selv sætter dem (Gjerde, 2006: 190) Ifølge Gjerde (2006) er det, når coachee har opstillet sine mål, coachens opgave at fastholde coachee på disse og hjælpe med at fastholde fokus. Coachee kan blive forstyrret og glemme sit fokus i en travl og hektisk hverdag, hvor mange andre begivenheder og gøremål kan distrahere eller kræve opmærksomhed. Coachen skal her minde coachee om sine mål og hjælpe til at se begivenhederne i lyset af disse mål. Der kan tillige udarbejdes en kontrakt hvor målene skrives op med klare delmål, der kan fastsættes en kvantitativ eller kvalitativ målemetode samt tidsfrister så coach og coachee løbende kan evaluere og fastholde fokus og motivationen på målopfyldelsen (Gjerde, 2006: ). 2.3 Delkonklusion coaching og indre motivation Coaching er en eklektisk sammensat disciplin og metode, der trækker på så forskellige fagligheder som psykologi, filosofi, kommunikationsteori og pædagogik, og virker indenfor rammerne af kommunikation, selvransagelse, søgen efter mening, læring og ansvarliggørelse. Coaching er en proces der er individuelt funderet, fungerer gennem samarbejde mellem coach og coachee, fostrer selvstyret læring og er løsnings- og resultatorienteret. Coaching benytter ikke virkemidler som sanktioner eller ekstern belønning, men i stedet gennem coachees egen motivation og indre belønning. Coachen fungerer som en sparringspartner der stiller reflekterende spørgsmål, der muliggør at coachee kan sætte ord på egne ønsker og værdier samt finde nye løsninger, ressourcer og selverkendelser. Da disse ønsker og værdier kommer fra coachee selv, og coachee bliver positivt forpligtet og ansvarliggjort på realisering, vil coachee være 14 af 100\n15 motiveret for at realisere dem. For at coachingen skal kunne skabe permanent motivation, kræves det at coachee kan se et klart formål, egen vigtighed af og udbytte af de opstillede mål. Coachees hvorfor skal være tydeliggjort, hvilket kraftigt forankrer coachees motivation og fastholder denne. Der viser sig to centrale processer i coaching som er afgørende for skabelsen af motivation, nemlig afhandlingen, der klarlægger coachees hvorfor og italesætter hvad der motiverer coachee. Det andet spor er opstillingen og realiseringen af præcise mål. I afklaringsprocessen er det vigtigt at coachees afdækkede værdier og ønsker afspejler coachees indre og ikke er påduttet udefra, da coachee yder mere og motiveres af at opleve at have et valg, og reagerer med uvilje, trods og demotivation på tvang. Gennem afklaringsprocessen kan utydelige og uklare tanker og følelser gøres konkrete, hvormed de kan håndteres i en ønsket retning. Afklaring giver coachee noget at navigere efter, giver mulighed for at prioritere, giver følelse af selvrealisering og modvirker affektiv kognitiv dissonans og giver motivation. Afklaring bliver således en nødvendig forudsætning for motivation og handling hos coachee. Afklaringsprocessen skaber fokus hos coachee og bevæger coachee imod sit motiverende hvorfor. Opstillingen af mål baseres på dette hvorfor, og gør coachee mere effektiv og præsterende, letter valg, giver coachee noget præcist at navigere imod samt skaber målforpligtelse og øger motivationen hos coachee. Målene skal være specifikke og målbare, så coachee ved hvad der skal sigtes efter samt hvornår målet er indfriet. Det er coachens rolle at hjælpe med at fastholde fokus og følge op på målsætningen i samarbejde med coachee. Der kan opstilles målplaner, målemetoder og overkommelige delmål, som kan hjælpe coach og coachee til løbende at evaluere og fastholde fokus på realiseringen af coachees mål og dermed opretholde motivationen. Coachinglitteraturen har angivet nogle måder, hvorpå coaching kan anses at have motiverende funktioner, samt hvordan disse motiverende funktioner kan forstås. Disse funktioner er afklaring og opstilling af mål. Men denne litteratur går ikke i dybden i relationen mellem coaching og motivation, og lader mange spørgsmål stå ubesvarede hen. For eksempel hvordan denne relation mere detaljeret ser ud, hvad der har indflydelse på relationen, eller i hvilke sammenhænge relationen kan påvirkes på den ene eller anden måde. For at kunne analysere denne typer spørgsmål mere detaljeret, vender jeg mig i næste afsnit mod litteraturen og forskningen om netop motivation. For at kunne få en dybere og mere detaljeret forståelse af coachings relation til motivationsprocesser, vender jeg mig i følgende afsnit mod den psykologiske forskning om motivation 15 af 100\n16 generelt. I følgende afsnit vil jeg kort beskrive motivationsfeltet og dets vigtigste teoretiske positioner. 2.3 Definition af motivation Motivation beskrives af Passer & Smith (2007) som en proces der påvirker retningen, vedholdenheden og styrken af målrettet handling. (Passer & Smith, 2007: ). Motivationsteorien har mange facetter og har gennemgået en omfattende udvikling gennem de sidste 60 år, hvilket jeg i det følgende afsnit kort vil beskrive. Da denne afhandling undersøger relationen mellem coaching og motivation, vil jeg i de derpå følgende afsnit fokusere på de teorier, der kan forklare de bagvedliggende motivationsprocesser bag de to coaching funktioner afklaring og opstilling af mål Motivation - Opfyldelsen af behov og belønning I Drive Theory, Clark Hull (1943), opstår motivation på baggrund af Drives, der er tilstande af intern uligevægt der motiverer organismen, til at agere på måder der reducerer uligevægten (Passer & Smith, 2007: 350). I Approach and Avoidance motivation beskriver Jeffrey Gray (1991) om BAS (Behavioural Activation System) og BIS (Behavioural Inhibition System), hvordan motivation opstår i to distinkte neurale systemer i hjernen. BAS aktiveres til handling af signaler om mulig belønning og tilfredsstillelse af behov og motiverer bevægelse mod positive mål i forventning om nydelse. BIS aktiverer motivation for undvigelse, og responderer på stimuli der signalerer potentiel smerte, svækkelse og straf (Passer & Smith, 2007: 351). I Need for Achievement teorien beskriver David McLelland og John Atkinson motivation som en positiv lyst til at gøre en fremragende indsats og udvise fortræffelighed, men kan også motivere negativ gennem frygt for at fejle parallelt med BAS og BIS (Passer & Smith, 2007: ). Brehm & Self s (1989) Expectancy x Value Theory beskriver, hvordan målorienteret adfærd er sammenkædet af styrken af en persons forventning om, at en given adfærd vil lede til et mål, samt den værdi personen tillægger målet (Passer & Smith, 2007: ). Maslow beskriver med behovspyramiden (1954) hvordan psykologien overså behovet for personlig udvikling og vækst. De nederstliggende behov i pyramiden omhandler fysiske og sociale behov som føde, sikkerhed og sociale tilhørsforhold. De øverste lag omfatter udviklingsbehov, som tilegnelse og forståelse af viden, æstetiske behov og øverst behovet for selvrealisering. (Passer & Smith, 2007: 372). 16 af 100\n17 2.3.2 Motivation Ydre og indre belønning og målrettet handling Kognitive teoretikere nuancerer og præciserer forståelsen af motivationsbegrebet gennem at skelne mellem extrinsic motivation og intrinsic motivation. Extrinsic motivation definerer handlinger der udføres for at opnå en ydre belønning eller undgå straf, mens intrinsic motivation definerer handlinger hvori belønningen er indlejret i handlingen uden eksterne goder (Passer & Smith, 2007: 372). I Achievement Goal Theory fokuserer Elliot & Church (1997) mellem den målorientering en person har som værende henholdsvis orienteret mod mestring eller ego. I orienteringen mod mestring er individets fokus på personlig forbedring, maksimal indsats og perfektion af nye evner. Ego-orientering reflekterer en konkurrencemæssig indstilling med ønsket om at blive dømt favorabelt i forhold til andre personer. Forskning af Dweck, McArdle og Duda (2002) viser at den intrinsic motiverede mestrings-orientering har adskillige psykologiske fordele over ego-orientering. Når succes er defineret ved at man gør sit bedste i stedet for at udkonkurrere andre, kan man fokusere på og nyde egen forbedring og præstationer og i større grad være udholdende når udfordringer opstår, vælge udfordrende opgaver og yde en maksimal indsats (Passer & Smith, 2007: ). Ryan & Deci (1985, 2002) fokuserer i deres Self-Determination Theory (SDT) på tre fundamentale psykologiske behov, nemlig kompetence, autonomi og relationer. Vigtigheden af de 3 behov i SDT understøttes af nyere forskning af Ryan & Deci (2002), der viser positive effekter på områder som psykologisk velbefindende, glæde, positive sociale relationer, følelser om et meningsfyldt liv og medarbejder-præstationer og arbejdstilfredshed (Ryan & Deci, 2002: ). SDT nuancerer desuden begrebsparret extrinsic og intrinsic motivation og beskriver hvilke faktorer og processer der spiller ind, og hvordan motivation kan skifte fra at være mere svag og extrinsic til at have fællestræk med den stærkere intrinsic motivation og blive stærk, selvbestemt og baseret på meningsfuldhed (Ryan & Deci, 2000a: 174; Ryan & Deci, 2000b: ). Locke og Latham (2002) beskriver med Goal Setting Theory hvordan målsætning skaber motivation. Forskningen har vist betydelige resultatforbedringer indenfor produktivitet indenfor arbejdsmæssige, akademiske og sociale rammer. Teorien understreger vigtigheden af at sætte konkrete, tilpas svære og målbare mål. Typen af mål der sættes har stor betydning, da visse typer mål i højere grad end andre mål motiverer mennesker til at yde mere, øger selvtilliden og selvstyring og giver større tilfredsstillelse ved indfrielse. Forskning har vist at konkrete og forholdsvis snævre mål af en vis sværhedsgrad er betydeligt mere effektive end gør dit bedste mål (Locke & Latham, 2002; Passer & Smith, 2007: 471). Desuden virker det forstærkende og skaber motivation fremadrettet at opnå konkrete mål og delmål i målsætningen (Locke & Latham, 2002; Passer & Smith, 2007: 217). 17 af 100\n18 2.3.3 Delkonklusion umiddelbare sammenhænge mellem coaching og motivation Som ovenstående afsnit viser, har motivationsbegrebet udviklet sig fra blot at skulle opretholde en statisk ligevægt, søge nydelse og undvige smerte, til at omfatte opnåelse af ydre incitamenter samt opnå indre belønning gennem opfyldelse af dynamiske behov for personlig vækst og udvikling, præstation, mestring og selvbestemmelse. Begrebet er blevet nuanceret og præciseret med opdelingen og nuanceringen med extrinsic og intrinsic motivation og dets bagvedliggende processer, samt de processer der ligger bag mål og deres betydning for motivation. Da coachinglitteraturen tidligere antydede, at motivation opstår gennem afklaring, herunder gennem ejerskab via italesættelse af egne værdier, samt opstilling af mål for at kunne realisere disse, vil jeg vende mig mod den del af motivationslitteraturen, der kan tilbyde en forklaringsmodel for, hvordan motivation kan faciliteres i forhold til afklaring samt opstilling af mål. Som vist i ovenstående afsnit tilbyder Self Determination Theory en nuanceret forståelse af motivation samt viser processuelt hvordan motivation kan flyttes fra en svagere til en stærkere type motivation, igennem opfyldelse af ens intrinsic behov, meningsfuldhed og selvbestemmelse, trods ydre rammer. Dette kan sidestilles med hvordan coaching kan styrke motivation gennem italesættelse og realisering af coachees indre værdier, ønsker og behov på samme tid som ydre rammer stadig er til stede. Goal Setting Theory tilbyder en uddybende forståelse af, hvordan opstilling af mål skaber motivation i coaching, samt nuancerer og forklarer hvilke faktorer man bør være opmærksom på. Jeg vil derfor i de følgende afsnit forklare både Self Determination Theory og Goal Setting Theory og sætte disse i relation til afklaring og målsætning i coaching. 2.4 Self Determination Theory Som afsnittet om motivation viste, er intrinsic motivation en stærk motivationsform med flere fordele over extrinsic motivation, når sidstnævnte motiverer via pisk eller gulerod. Ifølge Ryan & Deci (2000c) har sammenligninger mellem mennesker der er hhv. oprigtigt, intrinsic, motiveret og extrinsic motiveret, i form af ekstern kontrol, vist at intrinsic motiverede mennesker viser større interesse, større engagement og selvtillid, hvilket omsættes til forbedret præstation, udholdenhed og kreativitet (Deci & Ryan, 1991; Sheldon et al., 1997: Ryan & Deci, 2000c: 69). 18 af 100\n19 2.4.1 Hvordan fordelene ved intrinsic motivation kan opnås på en arbejdsplads Ifølge Gagné & Deci (2005) er arbejde i en organisation dog sjældent rent intrinsic motiveret. Der vil findes opgaver, der ikke er intrinsic interessante, og derudover vil en arbejdsplads altid indeholde eksterne belønninger som løn, men også ekstern kontrol. Derfor kan årsagen til motivationen på en arbejdsplads sjældent udgå fra ren interesse eller autonomi. Da motivation på arbejdspladsen derfor må betegnes som værende extrinsic motiveret, bliver det indenfor spektret af extrinsic motivation vigtigt at skelne mellem autonom extrinsic motivation og kontrolleret extrinsic motivation. Kontrolleret motivation er eksternt styret, for eksempel gennem en leders ordre om at udføre en opgave, og svarer til motivation via pisk eller gulerod, mens autonom extrinsic motivation indebærer at den ansatte handler med en følelse af valgfrihed og egen vilje (Gagné & Deci, 2005: ). Ifølge Gagné & Deci (2005) placerer autonom extrinsic motivation sig tæt op af intrinsic motivation, grundet selvbestemmelsen, og har samme styrker, blot med den forskel at motivationsformen indeholder eksternt motiverende faktorer (Gagné & Deci, 2005: ). Vi har altså to motivationsformer, der begge er kendetegnet ved en høj grad af selvbestemmelse, og hvis goder, som nævnt i ovenstående afsnit, indebærer mere engagerede, udholdende og højt præsterende ansatte. Forskellen består i, at handlingen i intrinsic motivation er målet i sig selv, mens handlinger i autonom extrinsic motivation er instrument for at opnå et ydre mål. Som tidligere vist i afsnittet om motivationsfremmende processer i coaching samt afsnittet om afklaring i coaching, kan coaching facilitere et motivationsskift mod indre motivation gennem afklaring og erkendelse af coachees egne værdier. Ved at coachee får sat ord på sig selv og sin indre motivation, sit hvorfor, bliver den indre motivation tydeliggjort for coachee selv og bliver kraftigt forankret til motiveret handling, og muliggør at dette hvorfor integreres i coachees arbejds- eller karriereliv. Dermed kombineres indre motivation med en større eller mindre grad af den ydre styring og de rammer, som en arbejdsplads indebærer. I tråd med ovenstående afsnit kan coaching altså ikke skabe ren intrinsic motivation i arbejdet, da der eksisterer ydre, extrinsic, kontrol samt belønninger der eksisterer parallelt med den ansattes intrinsic motiverende faktorer. Det bliver derfor relevant at finde ud af, hvordan man kan facilitere 19 af 100\n20 autonom extrinsic motivation, der ligger så tæt op af intrinsic motivation som muligt, og skaber mere engagerede, udholdende og højt præsterende ansatte og om coaching kan facilitere denne motivation Motivationsprocesser i Self Determination Theory Ryan & Deci (2000c) tilbyder med deres Self Determination Theory (SDT), og underteorien Organismic Integration Theory (OIT), en procesmodel, der kan forklare hvordan ydre rammer og incitamenter kan sameksistere med en stærk indre motivation. Eftersom intrinsic motivation og extrinsic motivation, særligt i form af ekstern kontrol, i udgangspunktet kan opstilles som modpoler, ligger fokus i SDT på at tilbyde en mere differentieret tilgang til motivationsbegrebsparret. Ved at tage Percieved locus of causality motivationens udgangspunkt som værende hhv. udefrakommende, i form af kontrol eller incitamenter, eller indefra kommende, i form af egen interesse i betragtning, kan SDT identificere flere distinkte typer af motivation i spektret mellem kontrolleret extrinsic motivation og autonom extrinsic motivation, der ligesom intrinsic motivation er defineret ved egeninteresse og autonomi (Ryan & Deci, 2000c: 69-71). SDT viser, ifølge Ryan & Deci (2000c) hvordan hver motivationstype har særlige konsekvenser for individets læring, præstation, egen oplevelse og velvære, samt hvordan hver type motivation kan udvikles og vedligeholdes eller undermineres. Hvis man for eksempel som chef ønsker en givet adfærd fra en ansat, kan dennes motivation variere fra direkte amotivation eller uvillighed til passiv eftergivenhed eller til aktiv personlig involvering. Ifølge SDT afspejler disse forskellige typer motivation, i hvor stor grad målet, og den adfærd der kræves for at indfri målet, er internaliseret og integreret i individet. Internalisering beskriver processen i hvilken individet indoptager et mål, som menings- og værdifuldt, og accepterer den adfærd der kræves for at indfri dette mål. Integration beskriver processen, hvor individet transformerer den ydre værdi af målet til individets eget indre, så målet efterfølgende vil udspringe fra individets selv som en afspejling af individets eget værdisæt. (Ryan & Deci, 2000c: 69-71). I SDT er et meningsfuldt rationale en af de vigtige faktorer, der faciliterer integreret internalisering. Det eksterne mål skal være vigtigt og meningsfuldt for individet (Gagné & Deci, 2005: 341). SDT beskriver processuelt, hvordan eksterne mål og dertil nødvendig adfærd kan forenes med individets autonomi, så individets adfærd, mål og motivation kan blive Self Determined og meningsfuldt, altså nærme sig autonom extrinsic motivation (Ryan & Deci, 2000c: 69-71). 20 af 100


Mariah Carey afslører, hvorfor hun og Nick Cannon blev gift efter at have været sammen i kun 6 uger - Underholdning\nMariah Carey afslører, hvorfor hun og Nick Cannon blev gift efter at have været sammen i kun 6 uger\nMariah Carey lavede adskillige interessante afsløringer i sin helt nye erindringsbog Betydningen af Mariah Carey . Gennem bogen spildte sangeren mange detaljer om sit personlige liv, herunder stigningen og faldet i sit andet ægteskab med eksmanden Nick Cannon.\nIkke kun delte hun måderne, hvorpå hendes romantik med Cannon var forskellig fra hendes tidligere forhold, men hun afslørede også den virkelige grund til, at hun og komikeren bandt knuden efter blot et ugers langt frieri.\nNick Cannon og Mariah Carey | Gregg DeGuire / FilmMagic\nMariah Carey og Nick Cannon begyndte at danse i 2008\nCarey og Cannon mødtes første gang i 2005, da han uddelte hende prisen for Choice R&B Artist ved Nickelodeon Teen Choice Awards.\nSelvom der var en øjeblikkelig attraktion mellem dem, fortalte Cannon Bred vifte i juni 2020, at han og popsangeren ikke oprindeligt var interesserede i at gå sammen med hinanden, da begge allerede havde været igennem mange op- og nedture i romantiske forhold.\nEfter at have opretholdt et venskab i tre år begyndte Carey og Cannon at danse i 2008, efter at hun kastede ham som hendes kærlighedsinteresse i hende 'Bye Bye' musikvideo .\nNick Cannon og Mariah Carey | Kevin Mazur / WireImage\nRELATEREDE: Mariah Carey afslører, hvor hendes forhold til sin familie står i dag; 'Vi kender ikke engang rigtig hinanden'\nEt par uger senere kom parret ons i en solnedgang, ceremoni ved havet på Careys Bahamiske ejendom den 30. april.\nEfter deres bryllup delte både Carey og Cannon, at de bandt knuden så hurtigt, fordi de var forelsket og vidste tidligt, at de ønskede at gifte sig med hinanden.\nDog afslører Carey i sin nye erindringsbog Betydningen af Mariah Carey at det at være forelsket overhovedet ikke var det eneste, der motiverede dem til at udveksle bryllup så hurtigt.\nMariah Carey og Nick Cannon skyndte sig ind i ægteskab, så de kunne starte en familie\nI sin bog åbner Carey sig op om sit virvelvindsforhold med rapperen og tv-personligheden.\nHitmakeren afslørede, at i modsætning til sin første mand, Tommy Mottola, var Cannon “en god fyr. Han var trosbaseret. Han var ambitiøs. ” Hun sagde også, at 'magtdynamikken mellem os føltes jævn,' og at den Wild 'N Out skaberen “følte sig sikker” for hende.\nCarey rørte endda sit skyndte ægteskab med rapperen og afslørede, at deres iver efter at blive forældre er grunden til, at de hurtigt spores deres bryllupsplaner.\n”Vores ønske om at få børn blev en naturkraft, og hvorfor vi giftede os så hurtigt,” skrev hun, pr Mennesker .\nOg deres drøm om at starte en familie sammen blev til sidst opfyldt, fordi parret den 30. april 2011 bød deres broderlige tvillinger marokkanske og Monroe (som nu er 9 år gamle) velkommen.\nNick Cannon, Marokkansk Cannon, Mariah Carey og Monroe Cannon | Alberto E. Rodriguez / Getty Images\nRELATEREDE: Nick Cannon siger, at Mariah Carey er den eneste kvinde, han nogensinde har giftet sig igen\nParrets forhold varede ikke længe\nFor dem der kiggede ind, så det ud til, at Carey og Cannon havde det perfekte forhold og skulle forblive sammen for evigt.\nParrets forhold brændte desværre ud nogle år efter deres tvillinger blev født.\nI august 2014 bekræftede Cannon sin splittelse fra sangeren 'Honey' og fortalte The Insider (via USA i dag ) at han og Carey havde „boet i separate huse i et par måneder.“\nFire måneder senere indgav komikeren en skilsmisse fra sangeren, og deres adskillelse blev afsluttet i 2016.\nI sin bog berørte Carey hende og Cannons rodede skilsmisse og indrømmede, at det kunne have været undgået, hvis 'egoer og følelser' ikke havde været i vejen.\n″ Helt ærligt tror jeg, at Nick og jeg kunne have regnet det ud mellem os to, men egoer og følelser blev betændte (hvilket kan oversættes til mange fakturerbare advokatimer, og i sidste ende gjorde det det), ″ skrev hun i bogen.\nHeldigvis har det tidligere par et godt forhold til hinanden.\nCarey åbnede endda op om, hvor hendes forhold til Cannon står i dag, og bemærkede i sin bog, at hun og skuespilleren opretholder et mindelig samforældreforhold.\n”Vi ønskede begge at sikre, at alt var sejt for vores familie,” skrev hun. 'Vi vil altid være familie, og vi får det til at fungere.'


transportnyhederne.dk » Energi og miljø » Energistyrelsen godkender salget af Mærsk Olie og Gas A/S\nFredag 2. marts 2018 kl: 08:29\nEnergistyrelsen har 28. februar godkendt, at Mærsk Olie og Gas A/S overdrages til franske Total SA. Godkendelsen sker efter en undersøgelse af køberens økonomiske styrke og tekniske formåen samt evne til at drive og udvikle Eneretsbevillingen på olie- og gasudvinding i den danske del af Nordsøen\nTyra Vest platform. (Foto: Mærsk Olie og Gas A/S)\nEnergistyrelsens godkendelse indeholder flere vilkår, herunder at de økonomiske forpligtelser, der ligger i tilladelserne (eneretsbevillingen, 8/06 område B, og Tyra gasrørledning), bliver understøttet af en moderselskabsgaranti fra Total SA. Der er også fastsat vilkår om, at Energistyrelsen skal orienteres om eventuelle fremtidige ændringer i den samarbejdsaftale, som regulerer samarbejdet i i DUC, der består af Total, Shell, Chevron og Nordsøfonden. Derudover er det et vilkår, at A.P. Møller - Mærsk A/S hæfter subsidiært økonomisk for at fjerne eksisterende anlæg, såfremt det senere skulle vise sig, at Total SA ikke er i stand til at dække udgifterne.\nVALK-Regeringen opfordrer samtidig Total til i den kommende tid at indgå i en dialog med Energistyrelsen om en modernisering af eneretsbevillingen, så den på flest mulige punkter overgår til de almindelige vilkår for licenser i Nordsøen.\n- Det er glædeligt, at der nu er kommet en ny, stærk aktør ind i Nordsøen, som ser et langsigtet potentiale i udviklingen af området, siger Energistyrelsens direktør Morten Bæk.\n- Total har de nødvendige tekniske og økonomiske muskler til at kunne løfte Mærsks forpligtelser på dansk område. Jeg ser frem til at lære de nye ejere at kende og at høre om deres fremtidsvisioner for olie- og gasindvindingen i den danske del af Nordsøen, siger han videre.\nA.P. Møller - Mærsk A/S offentliggjorde 21. august sidste år sin beslutningen om at sælge Mærsk Olie og Gas A/S til Total SA for 7,45 milliarder dollar. Ifølge undergrundsloven skal en sådan indirekte overdragelse af en tilladelse til kulbrinteindvinding godkendes af energi-, forsynings- og klimaministeren. Ansvaret for sagsbehandlingen af godkendelsen er delegeret til Energistyrelsen, der blandt andet vurderer køberens tekniske og finansielle kapacitet i forbindelse med godkendelsen af overdragelsen.\nTotal S.A. er en global fransk energikoncern og er verdens fjerdestørste olie- og gasselskab\nI 2016 havde Total-koncernen en omsætning på ca. 150 milliarder dollar, og koncernen beskæftiger ca. 98.000 personer og har aktiviteter i over 130 lande\nI 2016 producerede Total i gennemsnit ca. 2,5 millioner tønder olie og gas om dagen på verdensplan


Nikoline – 1 business reviews on Trustpilot\nSend private message to Nikoline\nAlt for besværligt!\nJeg fik en voucher fra Bellevuetours sidste jul. Det har simpelthen været så besværligt at få noget ud af denne gave! Jeg forsøgte først at få den udløst til en vase, som var en af mulighederne i min voucher - denne kunne man dog kun få, hvis man bestilte to uger efter jul - det stod bare ikke i voucheren. Derefter ønskede jeg at benytte den på en restaurant til brunch, men den galt kun til pastaretter, hvilket ikke var oplyst nogle steder. Derefter forsøgte jeg at benytte den i biografen, men fik der at vide, at det ikke kunne lade sig gøre. Jeg ringede ind til Bellevuetours, hvor der dog var hurtig kundebetjening, og fik at vide, at jeg skal sende det lille kort ind til firmaet, hvorefter de vil sende mig biografbilletterne. Det er heller ikke oplyst nogle steder - hvilket han også bekræftede i telefonen. Der er simpelthen for lidt information, og gaven mister altså værdi, når man skal kæmpe sådan for at få noget ud af den!\nAlexand Poul Rasmussen found this review useful\nReply from Bellevue A/S\nHej Nikoline,Vi er rigtig kede af at høre, at du har haft en dårlig oplevelse med vores firmajulegaver. Vi har forsøgt at rette op på sidste års uklarheder ved at øge brugervenligheden - fx ved at fremhæve bestillingsfrister og gøre bestillingsproceduren lettere, så alle medarbejdere dette år forhåbentlig får en god oplevelse med firmagaverne. Vi håber, at du på trods af den uheldige oplevelse vil gøre brug af oplevelser fra Bellevue i fremtiden. Mvh Bellevue Nikolines profile


Red Lobster, Bolingbrook - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nBolingbrook VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater OPRET PROFILnærSøg Om BolingbrookHotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Rejser Bookinger Gennemse\nUSA Illinois (IL) DuPage County Bolingbrook Restauranter i Bolingbrook Red Lobster\nNr. 54 af 125 Restauranter i Bolingbrook $$ - $$$\nFisk og skaldyr 209 S Weber Rd, Bolingbrook, IL 60490-1502+1 630-679-9192Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 18 anmeldelserFremragende27 %Rigtig god44 %Gennemsnitlig5 %Dårlig22 %Frygtelig0 %18. januar 2017“Red Lobster always dependable and nice decor”25. september 2016“Seated right away..”Åben nusø - to5:00 pm - 4:00 amfr - lø5:00 pm - 5:00 amAlle åbningstider KØKKENER Fisk og skaldyrPRIS $$ - $$$OPLYSNINGER 209 S Weber Rd, Bolingbrook, IL 60490-1502ServiceMadGod prisStemningAlle oplysninger Forbedr denne registrering\nMedlemsvurdering Fremragende5Rigtig god8Gennemsnitlig1Dårlig4Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (13)Engelsk (18)Sprog Dansk (13)Engelsk (18)\nmtserviceseiAurora, Illinois16Anmeldt 31 marts 2017 fra mobile enheder Good tasting and affordable Google Oversæt MereTak, mtservicesei Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNej164barbrabolingbrook 211Anmeldt 18 februar 2017 Delicious LobsterMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejlov2eat2101Anmeldt 18 januar 2017 Red Lobster always dependable and nice decorMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDiane M278Anmeldt 9 oktober 2016 fra mobile enheder Long wait for foodGoogle Oversæt MereTak, Diane M Denne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLinda BBolingbrook, Illinois102Anmeldt 25 september 2016 Endless Shrimp, Great ServiceMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejBonnietrip62Romeoville, Illinois204Anmeldt 25 september 2016 fra mobile enheder Seated right away..MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejroseadranedaChicago, Illinois9114Anmeldt 12 september 2016 fra mobile enheder Had the misfortune of getting poor service, otherwise ...MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejEdward KPlainfield, United States864Anmeldt 8 august 2016 Red Lobster BolingbrookMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejroseadranedaChicago, Illinois9114Anmeldt 7 februar 2016 fra mobile enheder The best lobster and scallops MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMichaelengineChicago, Illinois7722Anmeldt 15 august 2015 fra mobile enheder STILL Good BiscuitsHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder denGod OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenAndy's Frozen Custard33 anmeldelser 0,2 km væk Bulldog Ale House53 anmeldelser 0,12 km væk The Patio44 anmeldelser 0,24 km væk Prenos15 anmeldelser 0,65 km væk Seværdigheder i nærhedeniPic Theaters120 anmeldelser 7,21 km væk Metal Monkey Brewing11 anmeldelser 6,66 km væk Fountaindale Public Library25 anmeldelser 3,74 km væk Naperbrook Golf Course11 anmeldelser 3,38 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Red Lobster.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSend\n209 S Weber Rd, Bolingbrook, IL 60490-1502 Placering:


Fyldepennen - Skriveøvelser - Citronfromagen\nKvinden på gulvet\n"For fanden da, er du ikke klar over, at vi får gæster om kun en halv time?"\nHan betragtede arrigt den mislykkede citronfromage. Som i slowmotion så han skålen komme flyvende gennem luften, men nåede at dukke sig i sidste øjeblik. Efter et kort øjeblik, hvor universet stod stille, brød de begge sammen af grin.\nBesvarelsen Citronfromagen er publiceret 01/03-2021 11:13 af Leif Nørholm (LNJ47) under skriveøvelsen 55 fiction.\nVersion 1 - 01/03-2021 11:13\nI denne meget korte tekst, du har til rådighed, formår du at mestre kunsten "show - don't tell".\nJeg kan tydeligt se scenen for mig, med den frustrerede person, som står med en mislykket citronfromage, der bliver skudt af og oplevet af modparten i slowmotion. Godt fortalt!\n4 måneder, 29 dage siden\n#2 Leif Nørholm (LNJ47)\nTak for det, Lejsy :)\nDer var en citronformage og der var ikke og kan se det for mig kort og godt fortalt (Y)\nTak, Sys :)\nDejlig beskrivelse af øjeblikket. Man fanger dramaet. Humor.\nJeg kan ikke dy mig for at ønske at vide hvad der mon var sket hvis skålen nu havde ramt personen.\nFornemmer smagen af citronfromage og tænker på lyden og synet af knust glas.\nJeg tænker allerede om de stakkels værter måske havde et brev citronfromagepulver de kunne piske i en ruf.\n#6 Leif Nørholm (LNJ47)\nTak for kommentaren. Du skriver "smagen af citronfromage", og da jeg læste det, løb mine tænder bogstaveligt i vand! Jeg elsker citronfromage ;.)\n4 måneder, 24 dage siden\n#7 Louise Amkær (Anlou)\nDen kunne have endt på så mange andre måder: et splat af citronfromage ned af væggen, hidsighed, dørklokken kimen, men jeg kan godt lide, at det ender med at parret griner. Det peger på deres forhold, på det usynlige bånd mellem netop disse to mennesker og jeg synes, at det er skiftet i tonen fra replikken, der for mig er noget frustreret til grinet til sidst, der er den mest spændende bevægelse.\n#8 Kenneth Brehmer Nielsen (Brehmer)\nSjov lille historie og på tide at køre til bageren efter købekage og rytte op inden gæsterne kommer.\n#9 Leif Nørholm (LNJ47)\nTak til også de to sidste kommentatorer :)


'Paradise'-vinder er blevet forlovet | Realityportalen\nAf Emilie Holm Egebro - 10. apr. 2019 kl. 11:01\n‘Paradise’-vinder er blevet forlovet\nEn tidligere 'Paradise'-vinder og kæresten har taget deres forhold til næste skridt.\nSidste år kom det frem, at Tine, der sammen med Lenny vandt årets ‘Paradise Hotel’, havde fundet kærligheden. Først ville hun ikke ud med, hvem kæresten var, men en måned efter afslørede hun, at han hedder Oliver er 38 år og kommer fra Odense. Hun kunne desuden også fortælle, de to var flyttet sammen.\nTilbage i december kunne Tine dog løfte sløret for, at hun og Oliver havde taget forholdet til nye højder. De var nemlig begyndt at kigge på rækkehus, og så havde Oliver været på besøg hos Tines forældre for at spørge om hendes hånd, hvor han havde fået et ja. Han havde selv afsløret det for Tine, så nu var spørgsmålet bare, hvornår Oliver ville fri.\n– Jeg går faktisk bare i spænding og venter på, hvornår han frier. Det kan ske i den nærmeste fremtid eller om et år jo. Jeg kan ikke gøre andet end at vente. Jeg har sagt, at hvis ringen er i sølv, så siger jeg nej. Hvis den er i guld, så har jeg sagt, at han må vente, indtil dagen kommer til at høre mit svar, forklarede Tine dengang til Realityportalen.dk.\nHun fortalte desuden også, at hun og Oliver var enige om, at der højst skal gå et par år fra forlovelsen finder sted, til de to bliver gift. Alligevel tilføjede hun dog, at det godt kunne ske, at hun og kæresten fik et barn, inden de blev gift.\nTine og Oliver skal dog snart begynde at tænke på et barn, hvis de skal nå det, inden brylluppet skal stå. Oliver har nemlig poppet det store spørgsmål.\n– Han var nede på knæ og fri igår, og jeg sagde selvfølgelig ja. Jeg tror faktisk, at jeg gik i chok. Han var på knæ, græd og fik næsten ikke sagt noget. Det var så sødt. Jeg får så at vide, at jeg bogstavelig talt har siddet på ringen i halvanden måned, da den har ligget under en af sofapuderne. Han ved nemlig, at jeg ikke gør rent fortæller en glad Tine til Realityportalen.dk og fortsætter:\n– Selvfølgelig var han nok lidt bange for, at jeg ville finde den, men han ved også, hvor doven jeg kan være efter en arbejdsdag. Så han ved godt, at det ikke lige er støvsugeren, jeg tager frem, når jeg er hjemme. Ringen er af guld, og det er den smukkeste. Men han vidste jo også, at jeg ville sige nej, hvis den var sølv.\nDrømmer om barn og kirkebryllup\nSom Tine tidligere har nævnt, så holder parret stadigvæk fast i, at de gerne vil giftes indenfor de næste par år, og de håber også på, at de når at udvide familien inden da.\n– Vi tænker, at der højst skal gå to år inden brylluppet Sådan har vi det begge to. Og jeg håber og krydser alt, hvad jeg kan, for, at der er en lille en inden brylluppet. Vi er igang, men med en tidligere spontan abort, så kan det godt være lidt svære for mig nu, forklarer Tine.\n-Vi vil gerne holde et intimt bryllup. Så bare for familien og de nærmeste venner. Det er en stor ting, så hvorfor holde et stort bryllup med folk, som du nærmest ikke snakker med. Vi er helt sikkert til et kirkebryllup. Der er allerede en brudekjolebutik, som har skrevet til mig, at de har nogle smukke kjoler i tankerne. Men vi vil gerne lige nyde, at vi er forlovede. inden vi begynder og snakke om bryllup og spekulere i det, fortsætter hun.\nSe billedet af Tines fine ring og af Tine og kæresten øverst i galleriet.


Moderniseringsstyrelsen i ny udbuds-konflikt: Nævn underkender udbud til over 200 millioner | Version2\nModerniseringsstyrelsen i ny udbuds-konflikt: Nævn underkender udbud til over 200 millioner\nKlagenævnet for Udbud har ignoreret millionkontrakt, fordi Moderniseringsstyrelsen uretmæssigt afviste leverandør.\nMagnus Boye@magnboye Mandag, 11. juli 2016 - 16:40 3\nModerniseringsstyrelsen brød loven og skal nu annullere et udbud for mellem 240 og 320 millioner.\nDet fastslår Klagenævnet for Udbud i en afgørelse, skriver Jyllands-Posten.\nUdbuddet fra 2015 går på servere, storageløsninger, tilbehør og it-tjenester på vegne af hele staten. Styrelsen endte med at udpege Dell, HP og Lenovo som vindere, men ikke før en tilbud fra firmaet Motus blev uretmæssigt ignoreret.\nMotus’ bud indeholdte blandt andet servere, som skulle leveres af IBM. Da serverne viste sig at komme fra Fujitsu anklagede styrelsen Motus for at give forkerte oplysninger. Men det holder ikke, fastslår Klagenævnet, fordi serverne blev leveret fra Fujitsu gennem IBM.\n»Moderniseringsstyrelsen har handlet i strid med principperne om ligebehandling og gennemsigtighed [...] ved at fastsætte og håndhæve ulovlige udbudsbetingelser og ved ikke i udbudsbekendtgørelsen at have givet tilstrækkelige oplysninger om de produkter, der skulle leveres,« lyder klagenævnets sammenfattende begrundelse ifølge avisen.\nLæs også: Advokat: Afgørelse om ugyldig CSC-kontrakt er skelsættende\nModerniseringsstyrelsen vil ifølge Jyllands-Posten ikke udtale sig i sagen, så længe spørgsmålet om erstatning ikke er afsluttet.\nI maj måtte it-kæmpen CSC se sin kontrakt på 29 millioner fordufte, fordi netop Moderniseringsstyrelsen blev underkendt af Klagenævn for Udbud. Her havde styrelsen sjusket med forarbejdet og uretmæssigt givet en tillægskontrakt til CSC uden at gennemføre et udbud.\n10. jan 2017 App-firma: Rigide udbudsrammer avler en helt forkert måde at lave it på\n11. jul 2016 Denne artikel\n11. maj 2016 Advokat: Afgørelse om ugyldig CSC-kontrakt er skelsættende\n#1 Simon Mikkelsen 12. juli 2016 - 07:48\nUdbud på godt og ondt\nUdbud skal sikre, at det offentlige får mest for pengene. Men også at der er fair konkurrence. Dette er et godt eksempel på når det første i hvert fald ikke sker.\nPrisen på at lave udbudsmateriale og evaluere det overstiger nok besparelsen mange gange. Gevindsten høstes af alle de unødvendige folk der skal stå for det projekt. Rent spild. Dem som byder bruger også ufattelige summer på at byde, og det skal jo oven i prisen.\nSå smider man en klagesag oven i og regningen løber helt løbsk. Tag oven i det, at nogen mangler servere.\nOven i det kommer alt ufleksibiliteten i at der skal sådan nogle aftaler på plads.\nTil sidst har vi fairness overfor markedet. Jeg har nu hørt om mange kontrakter, der var skræddersyet til en bestemt vinder. Så er der de gange hvor det forsøg mislykkes, øv altså.\n#2 Joe Sørensen 13. juli 2016 - 07:52\nRe: Udbud på godt og ondt\nJeg har nu hørt om mange kontrakter, der var skræddersyet til en bestemt vinder.\nSynlighed er også et godt argument for offentlige udbud. Det kan godt være at udbuddet koster, men det er også dyrt, hvis det offentlige vælger vennerne som leverandør. Korruption koster kassen. Derfor er det godt for offentligheden af kunne sætte sig ind i hvorfor en bestemt leverandør har fået æren. Især i de tilfælde hvor man vælger at skræddersy udbuddet. Hellere at skræddersyet udbud, end en kontrakt som ingen kan lave indsigelser imod eller se prisen på.\nNår det offentlige viser atde er inkompetente som indkøbere, så kan vi alle se det. Hvis de samme offentlige ansatte kunne lave et lukket køb, så ville de stadig være lige så inkompetente, men vil kunne skjule den dårlige investering.\n#3 Bjarne Nielsen 13. juli 2016 - 08:30\nSynlighed er også et godt argument for offentlige udbud.\nJeg ved godt, at alternativet desværre må forventes at være en solid omgang mørkelygte (f.eks. "af konkurrencehensyn", hvad jo nok er den sygeste undskyldning), men der er ikke noget, som forhindrer fuld åbenhed om offentlige kontrakter uden at det nødvendigvis behøver forfalde til absurde teater, som "offentligt udbud" er blevet til. Hvis vi vil det nok.\nEt andet argument for "offentlige udbud" er, at så er der lige vilkår for alle. Men det er jo kun på papiret, for har du ikke flere advokater end Sauron havde orker, og kan du ikke stille en bankgaranti, som kan måles i brøkdele af BNP, så har du ikke en chance - du er i praksis dømt ude på forhånd. Det er en solid entry-barriere og det skaber helt naturligt monopollignende forhold. Og der er da ingen af de eksisterende spillere som er kede af at slippe for konkurrencen for de irriterende små opkomlinge.\nEndelig skulle det sikre den bedste pris; erfaringen viser nu, at det ofte kun sikrer den laveste pris (givet omstændighederne, der ikke ligefrem fremmer effektivitet - se evt. Simons indlæg ovenfor), og så kan slagsmålet starte om, hvem som har 'misforstået' kontaktteksten.