Fettuccine med bacon, mandler og orange - Mynutritionalpal.com\nFettuccine med bacon, mandler og appelsin\nDu kan læse titlen på denne opskrift og få et svar deraf, som min mand gav mig, og fortæller ham, at det er hvad der var på menuen i dag. Noget som, "Nej. Det gør jeg ikke. "Nå gjorde jeg det, og jeg er her for at fortælle dig det er fantastisk (og min mand aftalt også). Så hør mig ud. Ja mange af jer har sandsynligvis forsøgt og nydt en slags citronpasta. Så hvorfor ikke orange + bacon? Appelsin og bacon er en af mine nye seneste smagskombinationer. Mærkeligt, da det måske lyder, er der noget så spektakulært for det. Måske er det de mindende smag af at vaske den salte skive bacon med et glas friskpresset appelsinsaft under morgenmaden. Uanset hvad det er, er det en kombination, du vil prøve. Og vi kan lige så godt ikke stoppe der rigtigt? Hvorfor ikke tilføje flere smag, der vil holde smagsløgene tigger for mere? Ligesom mandler. Ikke bare nogen mandler, skal du være sikker på at du bruger skiver eller skiver og skål dem. Ristningen tilføjer blot en ekstra dimension af smag, der komplimenterer denne ret perfekt. Jeg elsker også den ekstra crunch det giver. Også være ikke genert med osten, og jeg vil meget anbefale at bruge begge slags, parmesan og romano.\nOpskriften ideen er ikke helt min egen. Hvor skal jeg begynde? Lad os bare sige, at jeg laver magasiner. Jeg bestiller flere og venner giver mig nogle af deres, som de har læst igennem (tak venner). Jeg stash dem omkring mit hus som du ikke ville tro. Jeg har stakke under min seng, i skabet over min komfur, i skuffer og skabe. Ja, det er et tegn på, at jeg har organisatoriske problemer, men også et tegn på, at jeg er besat med mad, og jeg har svært ved at smide nogen af dem væk. Alligevel bemærkede jeg den anden dag Italien-udstedelsen af bon appetit blandt en af mine elskede stakke, og jeg måtte se det igen. Opskriften, der stod ud for mig, var Tagliatelle med Prosciutto og Orange. Godt kan nogle sige, at jeg gik og amerikanskiserede opskriften (som jeg slags gjorde, fordi jeg er amerikansk og jeg elsker bacon), men for det meste gjorde jeg det med bekvemmeligheden af ingredienser, som jeg næsten altid holder fast. En af dem er bacon. Plus, som jeg sagde, jeg elsker appelsin og bacon smag combo, så dette var den perfekte mulighed for at skabe noget spændende med det. Du har måske din tvivl om denne opskrift, men hvis du kan lide god mad med ægte smag, vil jeg anbefale at gøre dette utrolig simpelt, men alligevel så lækker opskrift. God fornøjelse!\n1 Creamy Fettuccine med bacon, mandler og appelsin\nCreamy Fettuccine med bacon, mandler og appelsin\n8 oz. tør fettuccine\n4 skiver bacon, kogte og terninger (4 oz)\n1/4 kop skivede mandler, ristet\nkant af 1 medium orange, plus mere til garnering\nsaft af 1 medium orange\n1/4 kop fint revet parmesanost, plus mere til garnering\nfint revet Romano ost til garnering\nKog fettuccine pasta til al dente i henhold til anvisningerne på pakken. Dræn kogt pasta, forbehold 1/4 kop pasta vand *.\nI en medium kasserolle kombineres 1/4 kop reservert pasta vand, tung creme, appelsinjuice og appelsinske. Bring blandingen til kog, reduc derefter varmen og rør i kogt pasta. Kog i ca. 1 minut, indtil saucefrakker pasta, fjern derefter fra varme og smør i 1/4 kop parmehseost, tærte bacon og ristede mandler. Sæson med salt og peber efter smag. Plade og garnér med ekstra parmesanost og Romano-ost. Server med det samme.\n* Efter ca 8 minutter af pastaen kogede jeg ud 1/4 kopp pasta vandet og begyndte at lave saucen så saucen og pastaen ville gøre mad på omkring samme tid. Jeg regnede med 8 minutter, at pastaens vand ville have nok stivelse i det da.\nOpskriftskilde: inspireret af bon appetit, The Italy Issue, maj 2011. Pg. 132. Kan også findes på epicurious.


Vladimir Andersen ramte ikke niveau da Nathan Aspinall vandt Players Championship 13 – dartnyheder.dk\nHjemPDCVladimir Andersen ramte ikke niveau da Nathan Aspinall vandt Players Championship 13\n10. april 2022 Mads Plagborg Magnussen PDC, Players Championship, Pro-Tour 0\nVladimir Andersen leverede sit laveste snit i denne sæsons PDC-turneringer, da han søndag tabte til William Borland.\nDet har ikke været en fremragende weekend for Vladimir Andersen, trods et par lodtrækninger, som ikke har været alt for dårlige for danskeren.\nLørdag ved Players Championship 12 blev det alligevel til et nederlag i første runde, og det gjorde det desværre også søndag ved Players Championship 13, hvor danskeren tabte med 6-4 til unge William Borland. Udover nederlaget, var det også det laveste gennemsnit, som Vladimir Andersen har leveret i PDC i denne sæson, UK Open inklusiv, da han kun snittede 71,70.\nOvermanden William Borland kom dog ikke meget længere derfra, da han allerede i den efterfølgende runde måtte tage til takke med et nederlag.\nTil gengæld var der mere tur i den for Nathan Aspinall, som endte med at vinde turneringen.\nEnglænderen slog således canadiske Matt Campbell i finalen med 8-6. En kamp hvor canadieren kun var foran en enkelt gang, nemlig ved stillingen 0-1.\nFor at nå finalen, slog Nathan Aspinall blandt andet spillere som Brendan Dolan, Rob Cross og Scott Mitchell undervejs.\nI den kommende weekend er der igen Pro Tour på programmet, men denne gang er det Europa Touren som byder op til dans med Interwetten German Darts Grand Prix.\nSe/gense finalen ved Players Championship 13:\nPlayers Championship 13 – afgørende resultater\nMartin Lukeman (87,20) 6-5 (85,76) Jake Jones\nGabriel Clemens (99,63) 6-2 (85,85) John Henderson\nMatt Campbell (91,11) 6-4 (89,93) Peter Hudson\nMartijn Kleermaker (87,26) 6-4 (92,63) Jonny Clayton\nBrendan Dolan (102,48) 6-5 (91,62) Adam Gawlas\nScott Waites (90,99) 6-2 (93,15) Mickey Mansell\nNathan Aspinall (104,97) 6-1 (98,87) Scott Mitchell\nRob Cross (91,09) 6-0 (84,84) Kim Huybrechts\nGabriel Clemens (92,31) 6-4 (89,27) Martin Lukeman\nMatt Campbell (91,45) 6-3 (92,19) Martijn Kleermaker\nBrendan Dolan (90,57) 6-1 (86,66) Scott Waites\nNathan Aspinall (94,17) 6-3 (89,91) Rob Cross\nMatt Campbell (96,84) 7-2 (97,91) Gabriel Clemens\nNathan Aspinall (91,22) 7-3 (81,30) Brendan Dolan\nNathan Aspinall (96,41) 8-6 (91,41) Matt Campbell


Boglige bekendelser: ELANOR AND PARK - RAINBOW ROWELL\nELANOR AND PARK - RAINBOW ROWELL\nMan har næsten ikke kunne komme udenom Rainbow Rowell i 2013, især med bøgerne Eleanor and Park samt Fangirl har hun reddet internettet som en mare. Hvor jeg egentlig havde mest lyst til, at læse Fangirl blev det 'desværre' Eleanor and Park der tog min Rainbow-mødom. Altså, egentlig var der ikke noget 'desværre' over læseoplevelsen, for Eleanor and Park er hvad den lover; let, sød og hyggelig.\n"Året er 1986. Stedet Omaha, Nebraska. 16-årige Eleanor er netop flyttet til byen med sin mor og søskende – og sin utilregnelige stedfar. Hun føler sig småtyk og forkert, og da hun stiger ind i skolebussen på sin første skoledag, falder hun omgående udenfor med sit ildrøde hår og sine bukser, der holdes sammen med sikkerhedsnåle"\nDet handler om den første forelskelse i alt sin stormfulde og altopslugende-pragt. Og om, hvordan de to outsidere, Eleanor og Park, både finder sig selv og hinanden i deres spirende forhold. Men udover, at handle om teenage-forelskelse så vil Rowell også gerne flette lidt dybere tematikker ind i historien. Misbrug og misrøgt er en dagligdag hjemme hos Eleanor og det er klart noget hun helst ser bliver derhjemme! Hun prøver såvidt muligt, at skjule hvad hun egentlig går igennem, overfor Park og bliver derfor også ekstremt hurtigt sur og grumpy. Rent faktisk er Eleanor fornærmet/sur/mopset i en kæmpe del af historien, og jeg kan da sagtens følge, at det må være lidt af en humør-katastrofe, at komme fra et plaget hjem, som hun gør. Men jeg synes dog, at Eleanors pissed offhed' gjorde hende til en svær karakter, at holde af.\nOg det er nok lidt mit helhedsindtryk af bogen; lidt svær at holde af. Jeg synes den er god og sød, men bare ikke så god, som den har fået hype for. Hverken Eleanor eller Park voksede på mig, og bogen rykkede derfor aldrig videre end 'bare' en sød lille YA-historie, for mig. Jeg glæder mig dog rigtigt meget til, at læse Fangirl og synes da også, at Eleanor and Park er en anbefalelsesværdig bog, hvis man er til den genre. Og så er den lige blevet oversat til dansk, hvis det skulle være en medvirkende faktor.\nSom en lille sidenote: Musik spiller en stor rolle i Eleanor and Park og det er b.la. gennem denne, at vi både lærer de to at kende, men også via musikken at de udvikler deres forhold. Og det er altså god musik! Som i: Joy Division,The Vaccines, Temper Trap, The Cure og Beatles. Fedt man!\nIndsendt af Maja kl. 08.08\nIrene 4. marts 2014 kl. 11.15\nHvordan kan det være, du så ikke læste Fangirl først? :D\nMaja 4. marts 2014 kl. 11.16\nFordi da jeg købte Eleanor.. var Fangirl ikke udkommet, og jeg havde den derfor ikke.\nSabine Johannesen 5. marts 2014 kl. 00.40\nDet var præcis sådan jeg havde det! Bogen var super sød, og jeg kunne godt lide at man skiftede mellem at være Eleanor og Park! Men bogen havde været meget bedre, og mere rørende, hvis Eleanor havde været mere taknemmlig, og mindre mopset. Den rørte mig ikke rigtig, fordi Eleanor, simpelthen aldrig kom i dybden. Men uanset hvad nød jeg bogen, og føler også at den er værd at læse. Btw, super fin blog, nyder virkelig at følge med. Glæder mig til at læse, måske, en anmeldelse af Fangirl :-)


Dagens rumspørgsmål besvaret: Hvorfor tror vi, der findes mørkt stof i universet? | Ingeniøren\nSpace with Sarah forklarer i dag, hvorfra vi ved, at der må være fem gange mere mørkt end synligt stof i universet.\n27. jul 2017 kl. 11:45\nVideo of Why do we think there is dark matter? | Space with Sarah #6 | @spacewsarah\nSarah Pearson er dansk astrofysiker, som fra sine studier i USA gør sig umage med at forklare universet for alle, der kigger nysgerrigt og undrende mod nattehimlen. Hun er nærmere bestemt ph.d.-studerende i astrofysik ved Columbia University i New York, hvorfra hun fik sin kandidatgrad i astrofysik i 2015. Før dette var Sarah Pearson studerende i fysik ved Københavns Universitet, hvorfra hun fik sin bachelorgrad i 2012.\nLæs også: Ung dansk forsker: Så stort er det kendte univers\nTil dagligt forsker Sarah Pearson i mørkt stof og sammenstødende galakser. Sarah Pearson har en passion for formidling af videnskab og har derfor startet sin egen YouTube-kanal ‘Space with Sarah’, hvor hun svarer på de spørgsmål, hun oftest møder, når hun fortæller folk, at hun er astrofysiker. Hver video varer ca. 4-6 minutter og henvender sig til alle, der interesserer sig for astronomi. De fleste er nu også tekstet på dansk.\nLæs også: Dansk astrofysiker: Derfor støder galakser sammen, selvom universet udvider sig\nSarah Pearsons arbejde vidner om ægte forskerglæde og veloplagt lyst til at formidle sin viden. I denne uge bringer vi derfor en række af Sarah Pearsons videoer, der naturligvis også kan ses på hendes Youtube kanal.\nSarah Pearson 1 år siden Blogger\nStil endelig diverse spørgsmål til videoen og mørkt stof i kommentarerne her.\nHvad er densiteten af det mørke stof i kg/m3 (bliver formodentlig er meget lille tal), og kan man konstatere nogen variation, så densiteten f.eks. er større nær himmellegemer og galakser end langt fra?\nsolsystemet kan ikke bruges som model for en galakse, fordi de yderste stjerner i galakse fastholdes af nabostjerne, og ikke af hele galaksen.\nNår en stjerne passer en langsommere nabostjerne så drejer den en smule, ind i kredsløbet omkring galaksen . Derved kan galaksen holde sammen på stjerne selvom de bevæger sig for hurtigt. Det vil sige at stjernernes baner i en galakse er ikke cirkelformede, men mere kantede.\nVil alt stof kunne ses?\nVi kan ikke se det, fordi det ikke afgiver stråling eller dæmper eksisterende stråling.\nHvilke almindelige stoffer ville have disse egenskaber i den fortynding der er tale om? Umiddelbart tænker jeg på fritflyvende neutroner, selvom jeg ikke ved om de kan det.\nEr der nogle atomer/molekuler vi ikke ville kunne se, når man tænker på at strålingen er svag og der ikke er mange /m3.\nEr hastighedsfordelingen også besynderlig i kugleformede hobe/galakser hvor det er lettere at estimere tyngdefeltet. (kun massen indenfor påvirker legemet).\nDet er godt gjort at koge disse emner ned til letforståelige indslag uden at det bliver for banalt.\nStjernen er nødvendigvis under indflydelse af al masse i galaksen - herunder også de nærmeste stjerner. Du kan da ikke mene at det kun er nabostjerner der betyder noget. Alle stjerner har jo en bevægelse rundt om galaksens tyngdepunkt (center) - den bevægelse er en funktion af hele galaksens masse.\nSig det nu Carsten. Det er æteren.\njeg undre mig over, når stofmasse omdannes til energi inde i Solen og andre stjerner, for hvor bliver tyngdekraften af?\nEfter Einstein er det massen der ved krumning af rummer forårsager tyngdekraften og når stofmassen omdannes til energi, skulle tyngdekraften forsvinde.\nHvad nu, dersom tyngdekraften ikke forsvinder, blot fordi en stofmasse omdannes til energi inde i Solens indre, så vil Solen have en større tyngdekraft pr. masseenhed end Jorden eksempelvis vil have, da der ikke sker en stofmasse-omdannelse til energi i Jordens indre.\nSkulle det være rigtigt, det jeg her kommer med, da vil beregningen af Solens massestørrelse tilligemed være forkert, da den jo netop beregnes ud fra, hvad Solens tyngdekraft påvirker planeterne med.\nDa der nu kan være to parametre der ikke er rigtige, ud fra de nuværende beregningsformler, kunne det være interessant at se, hvad parametrene vil komme frem med, dersom de ændres så de passer til det observerede, i galakserne.\nVi kan ikke direkte bruge vores eget Solsystem, da der ikke sker nogen stofomdannelse til energi, i planeternes indre.\nDog er der en lille mulighed for at bruge vort eget solsystem, nemlig om en ændring af Solens tyngdekraft og stofmasse parameter - som omtalt ovenfor - som så kan have indvirkning på Merkurs baneberegning, således at den kan blive normal, ud fra en ændring i Newtons beregningsformel for universelle objekters tyngdepåvirkning af hinanden, ved at Stjerner og Solen ikke har samme gravitationskonstant som planeter.\nGravitationskonstanten er jo en parameter der forventes at alle objekters stofmasse skal forholdes til.\nForsvinder tyngdekraften ikke når en stofmasse omdannes til energi i Solen, vil tyngdekraftens effekt indgå i Solens eksisterende stofmasses tyngdekrafteffekt, hvorved Solen vil udvise en større tyngdekraft end forventet i forholdet til Solens faktiske massestørrelse.\nDet kan godt være det er et skud i tågekammeret, jeg synes blot det er underligt, at der er tyngdekraft som forsvinder fra Solen, når der omdannes stofmasse til energi i Solens indre.\nTyngdekraften kunne jo være en kraft, i lighed med den elektriske og den magnetiske og indgår i skabelsen af elementarpartikler (stofmasse), når så stofpartiklerne omdannes til energi (elektromagnetisk stråling) står tyngdekraften tilbage som en fortsat eksisterende selvstændig kraft.\nJeg ved godt det kan være en svær mundfuld, at gøre tyngdekraften til en kraft i lighed med de to andre, for hvordan kan tyngdekraften have to ladninger, ligesom de to andre kræfter. Måske skal videnskaben tænke en smule anderledes med tyngdekraften end vi kender de to andre kræfter og deres ladninger på.\nEn gang imellem kunne det være fornuftigt at tænke ud af boksen.\nIt matters not, what we call it .....\nI fysikken er der på forskellige tider opstået begreber, hvis formål var at forklare ellers uforklarlige tilstande. Den herostratisk berømte æter er et eksempel.\nPå andre tider er der opstået begreber, som viser sig at være sande (indtil videre), eller som var en foreløber for en mere dybsindig forklaring. Bohr's atommodel med udelige neutroner og protoner er et eksempel.\nSom forklaret i filmen kan blandt andet stjerners rotationshastighed i galakserne, eller gravitationslinser, ikke forklares med "klassiske" begreber, og derfor har man opfundet entiteten "dark matter". Og dette kan så medtages i diverse beregninger for at få det hele til at passe sammen.\nSom nævnt i filmen, så ved astronomer og fysikere ikke hvad "dark matter" er - og om det måske ender med at være "noget" som kan beskrives med kendte begreber - eller om det er noget helt andet, fjernt fra en hver nukendt partikel, kraft eller påvirkning.\nDerfor opfatter jeg "dak matter" som et hjælpebegreb til at få ligningerne til at passe. Det vil sikkert være overfortolkning af det meget billedrige amerikanske sprog at tillægge begrebet alt for mange kendte egenskaber - bare baseret på ordvalget. Det operationelle i begrebet er "dark" = vi kan ikke se det. Begrebets fader kunne have kaldt det mange andre ting, for eksempel "virtual matter", "invisible matter", "exo matter", "pseudo matter" og så videre.\nTror mere at svaret ligger i "The Great Attractor" der får det til at se ud som om at universet udvider sig, og undervejs at vi bliver slynget rundt af store Sorte Huller.\nnår stofmassen omdannes til energi, skulle tyngdekraften forsvinde\nSolen taber omkring 4 millioner tons masse i sekundet.\nSvjh. har Solen gennem de knap 4,6 mia. år den skinnet, mistet hvad der svarer til 2 jordkloder i masse, forvandlet til energi.\nMen, da Solens masse svarer til ca. 330.000 gange Jordens, er der stadig rigeligt tilbage. :-)\nHvor er det nogle virkeligt dejlige billeder - men galaxerne roterer den forkerte vej?. :) Nevermind\nKunne forskerne som udtaler sig ikke også i almindelighed tage nogle flere forbehold overfor sådant? Der er mange sådanne "entiteter", som beskrives på en måde som om det er givet at de findes. Det er måske for omstændelig hele tiden at beskrive det som "hypotetisk" ? Læser eller hører man om at forskerne forsøger at finde ud af mere om "det" mørke stof, "den" mørke energi, "de" forskellioge "multiverser", levnes ikke megen plads for forsigtighed eller skepsis.\nJens Peter Koch 1 år siden\nLysets hastighed versus gravition\nDa galakser er rigtig mange lysår i størrelse, og afstanden i rummet mellem galakserne også er enorme, så tænker jeg på at hvis gravitationen også har en endelig hastighed i virkningen, kunne være den samme som lysets hastighed. Hvad så hvis ændringen i centrum (sorte huller eksempelvis) ændre sig uden at denne ændring (gravitations mæssigt) kommer ud i universets, og altså at gravitationen ikke ændre sig her, men har ændret sig i centrum af galaksen, hvad sker der så med hastigheden af stjernerne?\nVed vi om tyngdekraften har en endelig hastighed i udbredelse?\nJa, lysets hastighed i vacuum.\nRe: Vil alt stof kunne ses?\nFrie neutroner har temmelig begrænset levetid (ca. 15 minutter): https://phys.org/news/2017-05-neutron-life...\nReglen "kun massen indenfor påvirker legemet" er kun gyldig for fuldstændigt jævn fordeling af masse. Og kun hvis massen er stillestående. F.eks. vil tidevandskræfter forsvinde når man bruger reglen, så brugbarheden er stærkt begrænset.\nKorrekt beregning kræver at man integrerer over massetiltrækningen mellem samtlige legemer som tiltrækker hinanden. I princippet på atomart niveau, og på tværs af hele det synlige univers. I praksis kan legemer på afstand antages at vær punktformede, og fjerne objekter kan udelukkes fra beregningen.\nEn krafteffekt forsvinder samtidig med at en ballast (stofmasse) forsvinder.\nForsvandt Solen lige NU, da ville Jorden og alle de andre planeter m.v. øjeblikkeligt bevæge sig i en tangentbane, ud fra det punkt de befinder sig i, i det øjeblik hvor Solen og dens masse forsvinder.\nEn krafteffekt er ikke det samme som en vibration i eksempelvis vakuum\nTyngdebølger er et produkt at en masses bevægelse, ligesom lys er et produkt, der opstår når en partikel (masse) vibrerer tilstrækkeligt hurtig, hvorfor en tyngdebølge er en elektromagnetisk bølge med meget lang bølgelængde.\nDet vil ske med en forsinkelse på 8 minutter og 20 sekunder. Solens lys og dens tyngdefelt udbredes med præcis samme hastighed. Så længe vi kan se solen, er vi også påvirket af dens tyngdefelt.\nhvorfor en tyngdebølge er en elektromagnetisk bølge med meget lang bølgelængde.\nTyngdebølger er gravitionelle, ikke elektromagnetiske!\nKan du i øvrigt forklare dit selvopfundne begreb krafteffekt? Kraft måles i enheden Newton. Effekt måles i Watt. Hvad er enheden for krafteffekt?\nDet vil det ikke.\nForklaringen er lidt indviklet, men essensen er at der ikke er nogen "rød" forskydning eller forsinkelse i tyngdefeltet selvom du bevæger dig væk fra kilden.\nHar du læst artiklen???\nNej, tyngdekraften falder på kvadratet af afstanden, så de nærmeste stjerner trækker mere end den øvrige galakse. Lidt ligesom at månen kredser om jorden, selvom solen er tunger end jorden.\nJo, men det er alligevel en fejlslutning!\nde nærmeste stjerner ligger alle mulige steder omkring jorden. Deres massetiltrækninger vil i betydeligt omfang ophæve hinanden når tiltrækningen kommer fra forskellige retninger.\nI mælkevejens centrum er der et supermassivt sort hul, ca. 4,1 millioner solmasser, kaldet Sagittarius A. Afstanden er ca. 26.000 lysår. Der er også et stort antal stjerner, men lad os for nemheds skyld undlade at regne dem med. Hvis vi skriver solens masse som Ms og massetiltrækningskonstanten som K, så er massetiltrækningen fra Sagittarius A = 4.100.1000 x Ms x Ms x K/(26.000 x 26.000) = 0,006 x Ms x Ms x k\nAntag at en stjerne på størrelse med solen befinder sig 4 lysår fra jorden. Dens massetiltrækning er så 1,0 x Ms x Ms x K/(4 x 4) = 0,0625 x Ms x Ms x K. Altså nogenlunde samme som massetiltrækningen fra Sagittarius A.\nLæg dertil at nærmeste nabostjerne ganske vist er 4 lysår borte, men mindre end solen,\nat nærmeste stjerners massetiltrækninger tenderer mod at ophæve hinanden,\nat stjernetætheden i centrum er meget større end hvor vi befinder os,\nog du vil se at massetiltrækningen fra nabostjernerne på ingen måde dominerer.\nHvis tiltrækningen fra nabostjernerne var dominerende burde galaksen falde fra hinanden. Der er fundet enkelte stjerner på vej ud, men langt de fleste følger deres bane rundt om galaksens centrum. Galakser falder ikke fra hinanden. Tyngdekraften fra centrum dominerer.\nHvorfor sætter du rød i citationstegn, Svend?\nDet er svært at sige, hvad densiteten af det mørke stof er, når vi faktisk ikke ved hvad mørkt stof er. I galakser ved vi det er mere og mere dominerende i forhold til det lysende stof i udkanten af galaksen. Så vi kan godt sige hvad densiteten overordnet set på galakseskalaer. Vi ved fx at det mørke stof er fordelt mere kugleformet i galakserne, fordi det er såkaldt “kollisionsløst“. Stjernerne roterer derimod i en skive i fx Mælkevejen. Et andet eksempel er også, at man i solsystemet ikke har brug for at inkludere mørkt stof for at beregne planeternes baner. Bevægelsen er altså ikke domineret af mørkt stof på den skala i vores galakse, dog burde vi kunne detektere mørkt stof partikler her på jorden, hvis de findes. Dette er der bygget mange detektore til, og forhåbentlig har vi stærke grænser for hvad mørkt stof rent faktisk kan være i den nære fremtid.\nSe Peter Larsens svar på dette. Jeg giver ham fuldstændigt ret. Resten af galaksens stjerner (og sorte huller, gas, støv og mørkt stof) dominerer også stjernernes baner i udkanten af galaksen.\nJeg giver igen Peter Larsen ret. Det ovenstående er forkert. Gravitationsbølger udbreder sig med lysets hastighed, og det er korrekt at det vil tage ca. 8 minutter for jordens bane at ændre sig, hvis solen pludselig forsvandt.\nHej Peter Ole Kvint,\nDette er ikke korrekt:\nSe venligst Peter Larsens glimrende svar på dette.\nHej Lars og Johan,\nDette har Johan helt ret i!\nJO! Det gør den :) Det er en fejl i videoen, som vi opdagede, efter det var for sent. Det er en interessant process at skrive, finde billeder, filme, lave tegninger til animationer, få lavet animationerne og gennemtjekke om alt er korrekt. Jeg har simpelthen overset det, da jeg i sidste ende godkendte animationerne. Sikke noget.\nNoget interessant er dog, at det ikke er helt trivielt, hvilken vej galakser skal rotere ud fra hvordan deres spiralarme "vender", hvilket jeg går ud fra er hvad du hentyder til:\nSpiralarme er "densitets-bølger" af stof og stjernerne bevæger sig ikke nødvendigtvis med dem. Astronomer var nødt til at undersøge galaksernes hastigheder/bevægelse for at være sikre på deres rotationsretning. Et kendt eksempel på en debat om netop hvilken vej galasker roterer i forhold til deres spiralarme var mellem Lindblad (1941) og Hubble (1943). De uenig om, hvorvidt de fleste spiralgalakser skulle have "ledende" eller "efterfølgende" spiralarme. Det viser sig at, at de fleste spiralarme er "efterfølgende", som du henviser til, skal være tilfældet i videoen, men nogle galakser viser den modsatte adfærd (hvilket sandsynligvis skyldes en nylig interaktion med en anden galakse).\nDerfor opfatter jeg "dak matter" som et hjælpebegreb til at få ligningerne til at passe.\nJeg giver dig helt ret, at vi stadig slet ikke ved, hvad mørkt stof er. Dog er det en vigtig pointe, at forskere på enormt mange forskellige måder kommer frem til det samme resultat: at der er fem gange så meget stof derude, som mangler, i forhold til det stof vi kan se. Jeg nævnte det i videoen uden at uddybe det særligt meget, men fx kan vi "veje" kæmpe galaksehobe ved at se, hvordan lys bøjer sig omkring dem, vi kan se hvad der sker når galaksehobe støder sammen (deres massefordeling i forhold til lys), vi kan se det på galaksers rotation, i den kosmiske mikrobølgebaggrundsstråling, vi kan få samme svar ved at se på galaksers hastighed om andre galakser i grupper af galakser. Og alt tyder på det samme: der mangler ca. fem gange så meget af massen i forhold til hvad vi kan se.\nFysikere er i fuld gang med at prøve at finde ud af, hvilken slags partikel mørk stof kan eller ikke kan være i diverse detektor forsøg rundt omkring i verden. Samtidigt at der også stadig folk, der forsker i modifikationer til tyngdekraften som måske kan forklare vores observationer. Dog tyder alt på ind til videre, at Einsteins forklaring af vores Univers, og hvordan tyngdekraften virker, er solid.\nTak for dine spørgsmål og din feedback. Faktisk har man troet at neutrinoer (en fundamental partikel) måske kunne være eller bidrage til det mørke stof (i og med de er svagt interagerende og meget hyppige i Universet). Dog har man nu fundet en øvre grænse for deres masse og det viser sig, at de ikke kan komme i nærheden af at forklare alt det mørke stof, vi mangler at finde.\nDet er svært at sige, hvad densiteten af det mørke stof er, når vi faktisk ikke ved hvad mørkt stof er.\nMan behøver vel ikke at vide, hvad mørkt stof består af, for at beregne densiteten.\nDa jeg stillede spørgsmålet, havde jeg ikke kunnet finde nogen som helst angivelse; men jeg har nu fundet et par "uofficielle" links, der antyder, at densiteten i den afstand, som vi befinder os fra Mælkevejens centrum, er i størrelsesordenen 6 - 9 x 10^-22 kg/m3 - se f.eks.:\nNogle mener, at densiteten falder med 1. potens af afstanden omkring centrum af en galakse for så længere ude at falde med 2. potens og derefter med 3. potens langt ude. Om den så også lokalt rundt om planeter og sole opfører sig på samme måde, kan jeg ikke finde nogen oplysninger om. Har du et mere kvalificeret bud, og svarer en sådan stigende potens til densiteten af synlig masse i galaksen, således at der måske for hver synlig massedel svarer en tilsvarende mængde mørk masse?\nKunne man forestille sig noget ukendt kunne have masse. Som hvis magnetisme havde masse fx?\nEr der dokumentation for, at tyngdekraften også forsvinder når massen forsvinder? eller er det blot en antagelse ud fra Einsteins påstand om, at masse deformerer rummet, hvorved at stofmassen bevæger sig mod andet stofmasser.\nMig bekendt er der ingen dokumentation. Derimod er der dokumentation for, at Solen har en lidt anden tyngdekraft pr. masseenhed end Jorden har, da Newtons beregningsformel for himmellegemers indbyrdes bevægelse, fejler i forholdet til Merkurs bane. For de andre planeter er fejlen så ubetydeligt, at der ses bort fra den, undtagen ved Merkurs bane, hvor fejlen er stor nok til at den er til at forholde sig til.\nFejlen kunne være, at Newton lavede en fælles tyngdekonstant for alle himmellegemer og ikke havde en lidt anden tyngdekonstant for solsystemets centralt lysende objekt - Solen.\nSarah, du siger at tyngdekraften forsvinder samtidig med massen. Hvor har du den viden fra og hvad har videnskaben af dokumentation for noget sådan?\nDet er lidt mærkeligt, men må vist indrømme de 8minutters forsinkelse hvis solen forsvandt.\nTil gengæld vil det statiske tyngdefelt altid have retning direkte mellem masserne uanset deres relative bevægelser, og ikke som lys eller lyd være forsinket.\nDet er i hvert fald hvad jeg får ud af artiklen.\nStjerne køre samme vej, i en galakse, så når stjerne er nær hinanden, så følges de ad i lang, det er derfor at galakserne har arme. Din model af en galakse, er alt for simple til at afspejle virkeligheden.\nDet er rigtigt at solen så vidt man ved er langt fra alle stjerne, men sådan er det ikke altid, i år millionerne rundt i Mælkevejen.\nStjerne køre samme vej, i en galakse, så når stjerne er nær hinanden, så følges de ad i lang, det er derfor at galakserne har arme.\nDu har ikke forstået hvordan tyngdekraft virker!\nHvis to stjerner har kurs mod hinanden vil de passere, og derefter fortsætte med samme hastighed efter passagen.\nDu antyder at de skulle klistre sig til hinanden. Men det ville medføre at deres indbyrdes hastighed skulle reduceres ved passagen. Det ville betyde at de tabte kinetisk energi. Du må i så fald forklare hvor den energi er blevet af.\nDer er i hvert fald ikke dokumentation for det modsatte!\nSolen har på ingen måde særstatus. Massetiltrækning afhænger af de to legemers masse og afstand, ikke af hvad de består af.\nNewtons fælles massetiltrækningskonstant er der ingen som har rørt ved, den er stadig gældende. Newtons formler er derimod falcificerede, og dur ikke til f.eks. beregning af Merkurs bane. Det har vi vidst i omkring 100 år. Det er derfor man bruger relativitetsteorierne til den slags. Men i mange tilfælde regner Newtons formler tilnærmelsesvis rigtigt.\nSort stof - rotationshastigheder - black holes mergerl\nNuvel - dark matter - forøger forenklet udtrykt gravitationen med ca. en faktor 5 - så rotationshastighederne/sprialformerne af stjernerne i en galakse kan forklares.\nMen når LIGO mener at detektere en sammensmeltning af 2 sorte huller, så indgår dark matter ikke i udregningerne og det målte.\nHar du en forklaring på, hvorfor dark matter vekselvirker ved galaksedannelse/rotation (og ved ekstrem lysafbøjning (Einstein ringe)), men ikke er til stede, når to sorte huller forenes i henhold til LIGO observationer?\nOg for den sags skyld: hvorfor har den postulerede dark matter ingen indflydelse på planeternes bevægelse i vort eget solsystem?\nDet forekommer i min optik mærkværdigt, at sort masse kun selektivt (som det behager astrofysikere) er til stede i universet !\nRe: Sort stof - rotationshastigheder - black holes mergerl\nHvis de data og udregninger, der står i den link, jeg postede i mit sidste indlæg ( http://cdms.berkeley.edu/Education/DMpages... ), er korrekte, er indflydelsen af mørk masse på jordens bevægelse rundt om solen i størrelsesordenen 10^18 gange mindre end solens indflydelse og derfor umulig at detektere.\nDet er så et spørgsmål, om densiteten af mørk masse er nogenlunde konstant i vores solsystem eller måske er tættere nær solen og planeterne.\nGalakser og stabilitet\nMan går ud fra at galakserne er stabile og holdt sammen af deres tyngdekraft (matter og black matter), men hvordan kan man vide at stjernerne i galakserne ikke er på vej væk.\nVi har kun observeret galakser i meget kort tid, og de kan bare være en tilfældighed på et givet tidspunkt.\nVi har jo et problem med at observere stjernernes reelle hastighed, da vi kun kan se deres hastighed radialt i forhold til os.\nHvilke indikationer har vi på at stjernerne i en galakse er i en stabil bane om centeret?\nRe: Galakser og stabilitet\nMan aflæser da bare deres indbyggede speedometer. Spektrallinjerne kan være mere eller mindre rød eller blåforskudte. Tag så et kig på stjernerne i naboen Andromeda galaksen, aflæs hastighederne i begge sider samt i midten. Så har vi rotationshastigheden. Mig bekendt viser målingerne at Andromeda galaksen er stabil.\nNej da! Vi har observeret galakser i omtrent 13 milliarder år! De fjerneste vi kan observere er ca. så gamle. Og der er vist ingen galakser som ser ud til at falde fra hinanden. Og måler vi solsystemets radialhastighed i forhold til mælkevejens centrum ser det bestemt ikke ud til at vi er på vej væk.\nI parentes bemærket: det ser ud til at det sorte hul i mælkevejens centrum af og til giver en stjerne et så stort spark, at den forlader mælkevejen helt. Der er observeret enkelte stjerner med så store hastigheder at de kan undslippe mælkevejens tyngdekraft.\nJa, men der er mange af dem. Og problemet forsvinder når vi måler på en nabo galakse set fra kanten.\n13 milliarder års observationer!\nNemlig. Hvis man vil undersøge livsforløbet for et enkeltindivid i en population observerer man ikke den enkeltes individuelle forløb men et stort antal individer i populationen i alle aldre fra fødsel til død.\nFor mennesker såvel som stjerner. Uhyre tidsbesparende.\nnår stjerne er nær hinanden, så følges de ad i lang, det er derfor at galakserne har arme\nDet er det rene kuller.\n'1. Kun spiralgalakser har "arme".\n'2. "Armene" eksisterer ikke som fysiske, men kun som visuelle objekter, de er resultater af en form for trykbølger, som sandsynligvis forårsager, eller forårsages af, dannelse af nye, massive og derfor meget klare stjerner. Lyset fra disse nye stjerner giver en illusion af arme. Forskellen mellem masse pr. rumfangsenhed (massefylde/specifik masse/...) i armene og stoffet mellem dem er for det meste højst 5%. Den fremherskende Lin-Shu-teori (offentliggjort i 1964 i The Astrophysical Journal (ApJ)) foreslår, at også ældre stjerner kan være 'deltagere' i illusionen. Herimod fremsatte Robert Grand en konkurrende teori baseret på en N-body-SPH simulation af spiralgalakser.\n"Vinderen" bliver nok en variant af Lin-Shu-teorien, efter at Pour-Imani, Kennefick, & Kennefick, Davis, Shields, og Abdeen i august sidste år offentliggjorde deres "Strong Evidence for the Density-wave Theory of Spiral Structure in Disk Galaxies " i ApJ Letters, hvori de begrunder med:\n"The density-wave theory of galactic spiral-arm structure makes a striking prediction that the pitch angle of spiral arms should vary with the wavelength of the galaxy's image. ... We find that the B-band and 3.6 μm images have smaller pitch angles than the infrared 8.0 μm image in all cases, in agreement with the prediction of density-wave theory."\nnemlig, omend i to andre retninger pga. den midlertidige gravitationelle massetiltrækning mellem dem, som vil ændre banerne, afhængig af afstand og hastighed.\nJeg syntes ikke, at det er så oplagt. Hvis universet udvider sig, så må også atomet udvide sig. Normalt, vil vi antage, at lysets hastighed er konstant, da der ellers sker en ændring i de fysiske love. Så det får også betydning for tiden - både afstand og tid er en anden. Dertil, så opstår kræfter, når der er en gradient i lysets hastighed. Det er et resultat af Einsteins relativitetsteori.\nVi står således med et lidt kompleks system, hvor vores tidsregning f.eks. ikke gælder, når du kommer ud på større afstand.\nMåske er det nemt at forklare, når man ikke går i detaljer. Skal det passe med både atomets udvidelse, og Einsteins relativitetsteori, så er det ikke så enkelt. Ser du ud i rummet, ser du ikke kun tilbage i tiden. Du ser også tilbage til en tid, hvor afstande og tid var anden.\nHvis universet udvider sig, så må også atomet udvide sig\nNej det må ikke. Hvorfor får du den tanke?\nHvis selve rummet udvider sig, så må naturligvis også rummet mellem atomer udvide sig. Ellers er det ikke en udvidelse af det tomme rum.\nDet tomme rum kan ikke udvide sig, uden at meterskalaen udvider sig med.\nLaver du en rosinkage, med et meterbånd på. Så vil rosinkagen have samme størrelse ifølge målebåndet. Er rummet tomt, uden nogen masse eller energi, så er der intet andet som gælder.\nHvornår gælder rosinmodellen, og hvornår gælder den ikke?\nAlt hvad der er holdt stærkt sammen af gravitation, og i endnu højere grad af de stærkere tiltrækkende kræfter, fra atomer over planeter, stjerner, galakser og galaksehobe udvider sig ikke, fordi den gravitationelle osv. tiltrækning er langt stærkere end den såkaldte negative energi, som udvider universet.\nDu risikerer altså ikke, at rummets udvidelse pludselig får dine underbukser til at falde ned, fordi elastikken udvider sig.\nAfstanden mellem de helt store "klumper", galaksehobene, er derimod så stor, at den den gravitationelle tiltrækning er svagere end kræfterne, som udvider rummet.\nDe gravitationelt osv. sammenholdte enheder er i stedet en ubetydelighed større, end de ellers ville have været.\n'En ubetydelighed' skal forstås meget bogstaveligt, ca. 10^-30 af udstrækningen, dvs. at vor galakse, Mælkevejen, som er ca. 100.000 lysår i diameter, end ikke er 1 milimeter større, end den ville være, hvis rummet ikke udvidede sig.\nHvis selve rummet udvider sig, så må naturligvis også rummet mellem atomer udvide sig.\nHvis du udmåler et gitter i universet med en laser, således afstandene holdes konstant - vil dine gitterpunkter så udsættes for acceleration/kraft? Gælder det også punktet i midten af dit lasergitter?\nJa 13 milliarder års øjebliksbilleder af hvordan det så ud på et givet tidspunkt.\nDu kan ikke se hvordan en bestemt galakse udvikler sig, du kan blot se at du har galakser til alle tider.\nHvis du ser på http://spaceweather.com/ og All Sky Fireball Network ,\nså kunne du tænke på at hvis det blev udvidet til galaktiske dimensioner og tider, så ville jorden af og til være meget omkredset og til andre tider er der næsten ingen.\nDet usynlige stof er opfundet for at få galakserne til være stabile, men er de det?\nVar galakserne allerede dannet i BigBang, eller har de udviklet sig med tyngdekraft og tilfældigheder. I sidste fald kan de også afvikle sig.\nDet er en gennemført misforståelse.\nI store træk (dvs. med en del handwaving), og uden at jeg føler trang til at skrive en monografi om emnet:\nVi kan se galakser i alle aldre fra vore nærmeste (indenfor nogle få hundrede millioner lysår og alle ret gamle) til de allertidligste galakser, som eksisterede for ca. 13. milliarder år siden (og dermed yngste når deres lys langt om længe er nået til os).\nNår vi ser på galakser der ser ud til at være i en afstand af x mia. lysår, er de hovedsagelig x mia. år yngre end galakser i en afstand af nogle få millioner lysår.\nUdtrykket "hovedsagelig" fordi de ikke alle blev dannet på samme tidspunkt.\nUdtrykket "der ser ud til at være i en afstand af" fordi galakserne i de x mia. år lyset har været om at nå til os, i virkeligheden er flyttet betyrdeliglængere væk pga. rummets udvidelse.\nAltså: (når de ser ud til at være) 1 mia. lysår borte var de 1 mia. år yngre, da det observerede lys blev udsendt; 5 mia. lysår borte var de 5 mia. år yngre, da det observerede lys blev udsendt; 10 mia. lysår borte var de 10 mia. år yngre, da det observerede lys blev udsendt.\nDermed kan vi se galakser i alle aldre, fra de alleryngste, som de så ud for ca. 13 mia. år siden (som altså er ca. 13 mia. år ældre i dag - men det kan vi først se om måske 40 mia. år, for i de mellemliggende 13 mia. år er de blevet flyttet meget længere bort af rummets accelererende udvidelse), til de ældste galakser, som er meget nærmere.\nTamara Davis (meget begavet pige, i dag Associate professor på university of Queensland, Australien, som jeg mødte hos DARK i sin tid) og Charles Lineweaver skrev en fortrinlig forklaring i en artikel til Scientific American, som henvender sig til de videbegørlige med begrænset viden om astrofysik, den kan stadig læses på DARKs side: "Misconceptions about the Big Bang"\nFor mere "sammenbidte" læsere findes afhandlingen tilgængelig på arxiv\nHolder tyngdekraften pludselig op med at virke???\nLaver du en rosinkage, med et meterbånd på. Så vil rosinkagen have samme størrelse ifølge målebåndet\nNår rosinkagen hæver, bliver rosinerne så større?\nØges afstanden i atomerne?\nHvis de er spørgsmål og ikke svar, så er de allerede besvaret her\nVar galakserne allerede dannet i BigBang\nNej. Under the Big Kafoom blev kun dannet de allerenkleste grundstoffer, næsten 3/4 brint, en smule Deuterium, ca. 1/4 Helium og en anelse Lithium.\nNavnet Big Bang blev givet vrissende af teoriens største modstander i et radiointerview, og det hang ulykkeligvis ved.\nDu har fået et plus for besvarelsen.\nJeg syntes dog stadigt, at det er forkert at formulere det som at selve rummet udvider sig - ved det forstår jeg en udvidelse af selve det tomme rum, og dermed også rummet mellem atomerne. Men det er alene formuleringen. Det må skulle forstås som en slags negativ tyngdekraft, der kun virker over meget store afstande.\nHvis afstanden mellem atomerne ikke udvider sig, så må det betyde at stjernerne ikke kan bevæge sig fra os, med større hastighed end lysets. Og der må skulle tages hensyn til relativitetsteorien, og dens påvirkning af tiden, når de bevæges med meget stor fart.\nJeg syntes dog stadigt, at det er forkert at formulere det som at selve rummet udvider sig - ved det forstår jeg en udvidelse af selve det tomme rum, og dermed også rummet mellem atomerne.\nNår jeg skal være pædagogisk, skelner jeg mellem rummet og universet, hvilket selvfølgelig ikke er korrekt, men det gør det nemmere at forstå netop det.\nForestil dig en bygning bestående af et eneste rum , hvor gulv, loft og vægge er af gummi: rummet. I dette rum er der forskellige møbler og i loftet hænger nogle lamper, de er universet.\nNår de 6 gummisider strækkes, bliver rummet større, og afstanden mellem møbler og lamper øges, men størrelsen af møbler og lamper øges ikke.\nRe: Sort stof - rotationshastigheder - black holes merger\nTak for svaret Carsten. Jeg fortryder, at jeg i et svagt øjeblik også spurgte til sort materies indflydelse i vort univers.\nMit spørgsmål var egentlig, hvorfor sort materie ikke indgår i det teoretiske grundlag for de påståede LIGO observationer.\nMht. solsystemet, så postulerer dit link en sort masse på 6x10-28 kg/cm3 . En hurtig udregning bekræfter artiklens udsagn +/- 50 %, hvilket er OK under de givne omstændigheder.\nDa sort masse aldrig nogensinde er blevet målt i vort solsystem, så er spørgsmålet naturligvis, hvordan den postulerede tæthed af sort masse i solsystemet er estimeret.\nHar du eller andre et bud på det ?\nSom det også fremgår af din reference, så har sort masse den glædelige (og metafysiske) egenskab, at tætheden i det observerbare univers varierer på en sådan måde, at det forklarer stort set alle observationer!\nEr det fysik ?\nTak for svaret Carsten. Jeg fortryder, at jeg i et svagt øjeblik også spurgte til sort materies indflydelse i vort solsystem.\nJeg kunne forestille mig, at det er estimeret ud fra antagelsen om, at densiteten i vores afstand fra Mælkevejens centrum falder med 2. potens af afstanden - dog 1. potens nær centrum og 3. potens langt ude, som jeg skrev i mit 2. indlæg i denne tråd.\nJeg har tidligere set en anden link af tilsvarende karakter (kort svar i et forum), som angiver densiteten i vort solsystem til 8,737 x 10^-22 kg/m3; men jeg kan desværre ikke finde den link igen, og 4 betydende cifre er nok også lidt i overkanten. Det var netop i den link, at densiteten som funktion af afstanden fra centrum blev angivet til de nævnte potenser.


BRUGERUNDERSØGELSEN 2010 PLEJEBOLIG SUNDHEDS- OG OMSORGSFORVALTNINGEN - PDF\nDownload "BRUGERUNDERSØGELSEN 2010 PLEJEBOLIG SUNDHEDS- OG OMSORGSFORVALTNINGEN"\n1 BRUGERUNDERSØGELSEN 2010 PLEJEBOLIG SUNDHEDS- OG OMSORGSFORVALTNINGEN\n2 INDHOLDSFORTEGNELSE Forord... 3 Resumé Indledning Sådan læses rapporten Sådan anvendes resultaterne Rapportens indhold Oversigt over nøglespørgsmål Tilfredshed alt i alt Tematisk oversigt Resultater Overordnet tilfredshed Boligen Praktisk hjælp og personlig pleje Mad og måltider Aktivitetstilbud Personalet Information og kommunikation Social trivsel Sundhedsmæssig trivsel Sammenligning med Tilfredshed med personalet Tilfredshed med maden Sammenligning med andre undersøgelser Analyser Sådan læses analyserne Analyser Alle beboere Plejetyngde som analyseomdrejningspunkt Analyse af centrale karakteristika ved beboerne Omsorgstandpleje Analyser om omsorgstandpleje Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 1\n3 8. Svarfordeling på alle spørgsmål Overordnet tilfredshed Boligen Praktisk hjælp og personlig pleje Personalet Mad og måltider Aktivitetstilbud Information og kommunikation Social trivsel Sundhedsmæssig trivsel Omsorgstandpleje Metode Målgruppen Spørgeskemaet Pilottest og revision af spørgeskema Stikprøve og respondentudvælgelse Respondentudvælgelse Dataindsamling Stikprøvekontrol efter besøg Frafald Frafaldsanalyse Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 2\n4 FORORD Når Sundheds- og Omsorgsforvaltningen løser sine opgaver, sker det ud fra en vision om at skabe rammerne for et godt, sundt og langt liv for københavnerne. I den forbindelse er brugernes oplevelse af vores indsats en afgørende ledestjerne. Derfor gennemfører Sundheds- og Omsorgsforvaltningen brugerundersøgelser med det formål at blive klogere på, hvad brugerne mener, vi gør godt, og hvad vi kan gøre endnu bedre. Denne rapport præsenterer resultaterne af brugerundersøgelsen 2010, hvor i alt plejeboligbeboere har givet deres mening til kende. Hensigten er at tegne et billede af, hvordan beboerne i 2010 oplever plejehjemmenes indsats og deres egen situation. Dermed danner rapporten udgangspunkt for arbejdet med udvikling af kvaliteten til gavn for københavnerne. God læselyst Ninna Thomsen Sundheds- og omsorgsborgmester Lene Sillasen Administrerende direktør Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 3\n5 RESUMÉ Tilfredsheden med pleje og omsorg på plejeboligenhederne Brugerundersøgelsen giver overordnet et billede af, at plejeboligbeboerne er tilfredse og trygge, samtidig med at deres forventninger til livet på plejehjemmet ikke altid er opfyldt. Tilfredshed og tryghed ses generelt for alle lokalområder, mens det varierer, hvor livet på plejeboligen har levet op til beboernes forventninger. Således er forventningerne i størst grad blevet mødt på Amager, mens de i mindst grad er blevet mødt i Vanløse/Brønshøj/Husum. Kigger man på de fysiske faciliteter, er der stor tilfredshed med egen bolig og mulighederne for at have gæster. I forhold til de fælles lokaler er tilfredsheden generelt lidt mindre. Tilfredsheden med de fysiske faciliteter er generelt højst i Vanløse/Brønshøj/Husum, mens den er lavest på Amager. Beboerne er generelt tilfredse med de forskellige aspekter af den praktiske hjælp og personlige pleje, som de modtager. Tilfredsheden er generelt højst i Vanløse/Brønshøj/Husum, mens den er lavest på Amager. Der er endvidere på tværs af lokalområder tilfredshed med personalet på plejeboligenhederne, som yder den hjælp, beboerne har brug for, samt lytter og tager hensyn til beboernes vaner og ønsker. Men kun 55% af beboerne ved, hvem deres faste hjælper er kendskabet varierer mellem 47% på Amager og 68% i Vesterbro/Kgs. Enghave/Valby. Samtidig er tilfredsheden med ventetiden på personalet generelt relativt lav. Der er dog stor variation på tværs af lokalområderne på dette spørgsmål. Endvidere ser det ikke ud til, at forvaltningens information til beboerne om, hvilken hjælp de er berettigede til, slår igennem. Især på Amager føler beboerne sig utilstrækkeligt informeret, mens beboerne føler sig lidt bedre informeret i Indre By/Østerbro og Vanløse/Brønshøj/Husum, uden at det dog opleves som tilstrækkeligt. Social og sundhedsmæssig trivsel Beboerne vurderer generelt både deres livskvalitet og helbredstilstand relativt lavt. Det gælder på tværs af lokalområder. Ligeledes er der generelt mindre tilfredshed med maden og stemningen under måltiderne. I forhold til maden er tilfredsheden højest i Vanløse/Brønshøj/Husum, mens den er lavest på Indre By/Østerbro. I forhold til stemningen under måltiderne er tilfredsheden højest i Vesterbro/Kgs. Enghave/Valby, mens den er lavest på Amager. Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 4\n6 Der ses samtidig generelt en mindre tilfredshed med forholdet til andre beboere på plejeboligenheden. Højest tilfredshed ses i Indre By/Østerbro og Vanløse/Brønshøj/Husum, lavest på Amager. Det fremgår desuden af undersøgelsen, at: 36% af beboerne deltager altid eller ofte i plejeboligenhedens fælles aktiviteter, mens 25% aldrig eller næsten aldrig deltager. Tilfredsheden stiger, jo mere man deltager. Deltagelsen er generelt højest i Vesterbro/Kgs. Enghave/Valby og lavest på Amager. 38% af beboerne dyrker motion mindst en gang om ugen, mens 45% aldrig dyrker motion. Billedet er nogenlunde ens på tværs af lokalområder dog er andelen af beboere, der dyrker motion, mindst på Amager og Bispebjerg/Nørrebro. Det er generelt de beboere, der oftest dyrker motion, som oplever at have størst gavn af det. 33% af beboerne er dagligt eller næsten dagligt i kontakt med familie eller venner uden for plejeboligen. 11% har en sådan kontakt sjældnere end en gang om måneden. Beboernes tilfredshed med forholdet til familie og venner er højere, jo oftere de har kontakt med dem. 9% af beboerne føler sig ofte uønsket alene, mens 71% ikke gør det. Amager og Bispebjerg/Nørrebro er de lokalområder, hvor den største andel beboere ofte føler sig uønsket alene. Indre By/Østerbro og Vanløse/Brønshøj/Husum er de områder, hvor den mindste andel beboere ofte føler sig uønsket alene. 30% af beboerne fortæller, at personalet taler med dem om, hvordan de kan holde deres helbred ved lige. Her varierer andelen fra 22% på Bispebjerg/Nørrebro til 42% i Vesterbro/Kgs. Enghave/Valby. Faktorer med betydning for beboernes tilfredshed, livskvalitet og sundhedsmæssige trivsel Kvaliteten i den praktiske hjælp og personlige pleje har, sammen med beboerens forventninger til at bo i plejebolig, særlig stor betydning for beboernes samlede tilfredshed. Desuden ses, at tilfredsheden med boligen har stor betydning for den overordnede tilfredshed med at bo i plejebolig. Hverdagslivet, herunder fælles aktiviteter, maden og måltiderne samt beboernes sociale trivsel, har særlig stor betydning for beboernes oplevede livskvalitet. Beboernes sociale trivsel herunder følelse af ensomhed og tilknytning til andre mennesker har særlig stor betydning for beboernes sundhedsmæssige trivsel. Omsorgstandpleje Generelt er de beboere, som har deltaget i undersøgelsen om omsorgstandpleje, tilfredse med deres seneste besøg hos tandlægen. Det overordnede indtryk er, at tandlægen var venlig og lyttende og i passende grad formåede at inddrage dem i beslutninger i forbindelse med behandlingen. Det var dog ikke alle beboere, der oplevede, at deres behandling gjorde gavn. Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 5\n7 1. INDLEDNING Denne rapport præsenterer resultaterne af en brugerundersøgelse til beboere i plejeboliger i Københavns Kommune. Rapporten omhandler hele SUF. Udover denne rapport er også udarbejdet en rapport for hvert lokalområde og én for hver deltagende plejeboligenhed. Dataindsamlingen er gennemført ved hjælp af personlige interviews, og spørgeskemaet indeholder 36 spørgsmål. Der er i alt gennemført fuldstændige interviews med plejeboligbeboere i Københavns Kommune fordelt på de fem lokalområder i Københavns Kommune. 38 plejeboligenheder har deltaget. Interviewene er gennemført i perioden 1. oktober til 5. november Undersøgelsen er gennemført af Epinion A/S for Københavns Kommune, Sundheds- og Omsorgsforvaltningen (herefter SUF). For en detaljeret beskrivelse af undersøgelsens metode, se venligst kapitel SÅDAN LÆSES RAPPORTEN I spørgeskemaet har beboerne besvaret en stor del af spørgsmålene på en tilfredsskala eller en gradskala fra 1-5 eller ved ikke/ikke relevant. I denne rapport er besvarelserne omregnet til en skala fra 0-100, hvor 100 er det mest positive tilfredshedsscore, som kan opnås. Nedenstående barometer kan bruges som tommelfingerregel for, hvornår scoren ligger på et tilfredsstillende niveau. Meget under middel Under middel Middel /god Over middel Barometeret bør dog kun anvendes som en vejledende indikator. Det bedste mål for, hvor godt et lokalområde scorer, fås, når området sammenlignes med andre lokalområder eller hele SUF. Ikke alle spørgsmål i spørgeskemaet er formuleret som skalaspørgsmål. F.eks. er en del spørgsmål formuleret med ja/nej-svarkategorier. I disse tilfælde rapporteres resultaterne som oftest som andelen af beboere, som har svaret Ja til det pågældende spørgsmål. Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 6\n8 I langt de fleste tabeller og figurer præsenteres resultaterne fordelt på lokalområder. Af hensyn til tabeller og grafers overskuelighed anvendes i rapporten oftest forkortelse af lokalområdernes navne. Følgende forkortelser anvendes for lokalområderne: AMA = Amager VBH = Vanløse/Brønshøj/Husum VKV = Vesterbro/Kgs. Enghave/Valby BIN = Bispebjerg/Nørrebro IBØ = Indre By/Østerbro. I spørgeskemaet er anvendt den mere dagligdags betegnelse plejehjem i stedet for plejeboligenhed. Derfor anvendes ordet plejehjem i tabeller og tekst, som gengiver spørgsmål fra spørgeskemaet. 1.2 SÅDAN ANVENDES RESULTATERNE Resultaterne i denne rapport hviler på et særdeles solidt datagrundlag. Resultaterne af undersøgelsens spørgsmål giver derfor et retvisende billede af beboernes vurderinger på enhedsniveau, i lokalområderne og i hele SUF. Resultaterne fra brugerundersøgelser som denne bør dog aldrig stå alene. En brugerundersøgelse bør altid følges op ad dialog om, hvorfor resultaterne ser ud, som de gør hvad enten resultaterne er gode eller dårlige. Denne rapport kan således anvendes til at identificere styrker og potentielle forbedringspunkter i lokalområderne og i SUF som helhed. Fastlæggelsen af, hvorfor resultaterne er, som de er, og hvordan resultaterne kan fastholdes eller forbedres, bør dog ske i dialog mellem ledelse, medarbejdere, beboere og pårørende. 1.3 RAPPORTENS INDHOLD Rapporten rummer udover dette - følgende kapitler: Kapitel 2. Oversigt over resultaterne viser resultatet af en række udvalgte nøglespørgsmål fra undersøgelsen. Kapitel 3. Resultater beskriver alle undersøgelsens resultater fordelt på undersøgelsens ni forskellige temaer. Kapitel 4. Sammenligning med 2008 sammenligner resultatet af denne undersøgelse fra 2010 med SUF s tidligere brugerundersøgelse fra Kapitel 5. Sammenligning med andre undersøgelser sammenligner resultatet af denne undersøgelse med en række andre undersøgelser fra andre store byer. Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 7\n9 Kapitel 6. Analyser præsenterer resultaterne fra en række statistiske analyser, som viser, hvilke faktorer, som influerer på brugernes tilfredshed, deres livskvalitet og deres (selvvurderede) helbred. Kapitel 7. Omsorgstandpleje præsenterer resultaterne af delundersøgelsen om omsorgstandpleje, der er gennemført som en integreret del af denne brugerundersøgelse. Kapitel 8. Svarfordelinger rummer ukommenterede svarfordelinger alle undersøgelsens spørgsmål. Kapitel 9. Metode indeholder en detaljeret beskrivelse af metoden for undersøgelsen. Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 8\n10 2. OVERSIGT OVER NØGLESPØRGSMÅL 2.1 TILFREDSHED ALT I ALT Figur 1. TILFREDSHED Hvor tilfreds eller utilfreds er du alt i alt med at bo her på plejehjemmet? Meget under middel: Der bør ske forbedringer Under middel: Der er plads til forbedring Middel / God: Niveauet er tilfredsstillende Over middel: Niveauet er meget tilfredsstillende SUF (81) AMA (78) IBØ (79) BIN (81) VBH (82) VKV (81) Barometeret viser en sammenligning af, hvordan SUF og de enkelte lokalområder scorer på undersøgelsens overordnede tilfredshedsspørgsmål: Hvor tilfreds eller utilfreds er du alt i alt med at bo her på plejehjemmet? På næste side ses en oversigtsfigur, som viser en sammenligning af, hvordan SUF og de enkelte lokalområder scorer på en række af undersøgelsens centrale tilfredshedsspørgsmål. Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 9\n11 2.2 TEMATISK OVERSIGT Figur 2. Oversigt over nøglespørgsmål: Overordnet tilfredshed Egen bolig Personlig pleje og praktisk hjælp Personalet Maden Fælles aktiviteter Livskvalitet alt i alt Selvvurderet helbred AMA BIN IBØ VBH VKV SUF Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 10\n12 3. RESULTATER Dette kapitel beskriver resultaterne fra brugerundersøgelsen Afsnittet er tematisk inddelt og består af i alt ni underafsnit, som svarer til spørgeskemaets temaer. Alle tabeller i afsnittet vises fordelt på lokalområder og totalen for hele SUF. 3.1 OVERORDNET TILFREDSHED I dette afsnit præsenteres beboernes overordnede tilfredshed. Tabellen viser resultaterne af tre spørgsmål, henholdsvis samlet tilfredshed med det at bo på plejehjem, hvorvidt livet på plejehjemmet alt i alt har levet op til beboernes forventninger, samt i hvilken grad beboerne føler sig trygge på plejehjemmet. Tabel 1 Skala Hvor tilfreds eller utilfreds er du alt i alt med at bo her på plejehjemmet? I hvilken grad har livet her på plejehjemmet alt i alt levet op til de forventninger, du havde, inden du flyttede ind? I hvilken grad føler du dig tryg her på plejehjemmet? AMA BIN IBØ VBH VKV SUF På tværs af lokalområderne ses en udbredt tilfredshed blandt beboerne med at bo på det plejehjem, de bor på. På en tilfredshedsskala fra 0-100, hvor 0 er meget utilfreds og 100 er meget tilfreds, er den laveste tilfredshedsscore på 78 og den højeste på 82. Niveauet ligger således på tilfredsstillende henholdsvis meget tilfredsstillende. Lokalområderne Amager og Indre By/Østerbro scorer under det generelle niveau for SUF, idet de ligger lige under 80, men stadig i intervallet middel/god, der betragtes som tilfredsstillende. Bispebjerg/Nørrebro, Vanløse/Brønshøj/Husum og Vesterbro/Kgs. Enghave/Valby har tilfredshedsscorer, som ligger på eller over det generelle niveau (hhv. 81, 82 og 81) og alle i intervallet over middel, der betragtes som meget tilfredsstillende. Beboernes vurdering af, hvorvidt livet på plejehjemmet alt i alt har levet op til deres oprindelige forventninger, medfører lavere scorer. På en skala fra ligger den laveste score på 52 (Vanløse/Brønshøj/Husum) og højeste score på 68 (Amager), mens den generelle SUF-score ligger på 60. Alle lokalområder ligger således i intervallet under middel. Resultatet af dette spørgsmål bør dog tolkes med en vis varsomhed, idet det ikke kan kvalificeres, om uopfyldte forventninger skyldes et urealistisk højt forventningsniveau, eller at plejeboligenheder- Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 11\n13 ne præsterer ringe. Samtidig kan det være vanskeligt at huske, hvad ens forventninger var, inden man flyttede ind. Således ses da også, at hele 43% af beboerne har svaret i svarkategorien, Hverken i høj eller lav grad på spørgsmålet om, hvorvidt plejeboligen lever op til forventningerne. Resultatet af beboernes vurdering af deres tryghed på plejehjemmet ses i tabellens nederste række. Generelt føler beboerne sig meget trygge på plejeboligerne på tværs af lokalområderne. Således er den laveste score på 81 (Vanløse/Brønshøj/Husum) og den højeste på 85 (Amager). Samtlige lokalområder opretholder således et niveau for spørgsmålet om tryghed, der kan betegnes som meget tilfredsstillende. 3.2 BOLIGEN I dette afsnit præsenteres de tre spørgsmål, der omhandler tilfredsheden med boligen. Henholdsvis tilfredshed med egen bolig, tilfredshed med mulighederne for at have gæster i egen bolig samt tilfredshed med de fælles lokaler. Tabel 2 Skala Hvor tilfreds eller utilfreds er du med: Din egen bolig? Hvor tilfreds eller utilfreds er du med: Mulighederne for at have gæster i din egen bolig? Hvor tilfreds eller utilfreds er du med: Jeres fælles lokaler? AMA BIN IBØ VBH VKV SUF Generelt ses en høj tilfredshed (82) med boligen på tværs af lokalområder. Som ved tilfredsheden med at bo på plejehjem alt i alt (jf. afsnit 3.1, første spørgsmål), er det igen lokalområderne Amager og Indre By/Østerbro, som scorer lavest (hhv. 77 og 80) og dermed befinder sig i intervallet middel/god, der dog betegnes som tilfredsstillende. Lokalområderne Bispebjerg/Nørrebro, Vanløse/Brønshøj/Husum og Vesterbro/Kgs. Enghave/Valby har tilfredshedsscorer, der ligger på eller over det generelle niveau (hhv. 82, 84 og 83), og de befinder sig dermed alle i det interval, der betegnes meget tilfredsstillende. Beboernes tilfredshed med mulighederne for at have gæster i deres egen bolig er ligeledes høj på tværs af lokalområder. Således er den laveste tilfredshedsscore på 77 (Amager) og den højeste på 86 (Vanløse/Brønshøj/Husum). Brugertilfredsheden med plejehjemmets fælles lokaler er ligeledes høj om end en smule lavere end tilfredsheden ved de to forrige spørgsmål. Laveste score er på 70 (Amager) og højeste score er på 81 (Vanløse/Brønshøj/Husum). Det gene- Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 12\n14 relle SUF-niveau er ved dette spørgsmål på 75, hvilket betegnes som tilfredsstillende. 3.3 PRAKTISK HJÆLP OG PERSONLIG PLEJE I dette afsnit beskrives resultaterne om beboernes tilfredshed med den praktiske hjælp og den personlige pleje. Tabellen viser den samlede tilfredshed med hjælpen, og derefter går den et spadestik dybere og viser tilfredsheden med forskellige former for hjælp, henholdsvis hjælpen til at blive vasket, hjælpen til at komme på toilettet, hjælpen til at indtage medicin, sårpleje mv., og hjælpen til rengøring. Til sidst vises beboernes angivelse af, hvorvidt de oplever, at hjælpen tilrettelægges, så de selv har mulighed for at gøre så mange daglige ting som muligt. Tabel 3 Skala Hvor tilfreds eller utilfreds er du alt i alt med den praktiske hjælp og hjælp til personlig pleje, som du modtager fra personalet? Hjælpen til at blive vasket, herunder til at gå i bad? Hjælpen til at komme på toilettet? Hjælpen til at indtage medicin, sårpleje mv. Hjælpen til rengøring i din egen bolig? I hvilken grad bliver hjælpen tilrettelagt på en måde, så du selv har mulighed for at gøre så mange af de daglige ting som muligt? AMA BIN IBØ VBH VKV SUF På tværs af lokalområderne ses en udbredt tilfredshed med den praktiske hjælp og den personlige pleje alt i alt blandt beboerne. Den laveste tilfredshedsscore på 76 ses på Amager. Den højeste tilfredshedsscore på 82 ses i Vanløse/Brønshøj/Husum, som er det eneste lokalområde, der ligger over det generelle SUF-niveau på 79. Brugertilfredsheden med hhv. hjælpen til at blive vasket, hjælpen til at komme på toilettet og hjælpen til rengøring i egen bolig opnår tilsvarende relativt høje tilfredshedsscorer (det generelle SUF-niveau ligger her på hhv. 78, 76 og 77). Alle disse ydelser opnår således tilfredshedsscorer i intervallet middel/god, der betegnes som tilfredsstillende. Resultaterne varierer dog mellem lokalområderne, især på spørgsmålet om tilfredsheden med rengøringen i egen bolig. Her scorer Amager lavest (66), mens Vanløse/Brønshøj/Husum scorer højest (81). Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 13\n15 Lidt højere tilfredshedsscorer ses ved vurderingen af hjælpen til at indtage medicin, sårpleje mv., hvor det generelle SUF-niveau er på 82, dvs. meget tilfredsstillende. På dette spørgsmål scorer Amager dog markant lavere end de øvrige lokalområder, selvom scoren på 75 stadig er tilfredsstillende. Absolut laveste scorer ses i relation til beboernes vurdering af, hvorvidt hjælpen tilrettelægges, så de selv har mulighed for at gøre så mange daglige ting som muligt. Her ses en tilfredshedsscore 71 for SUF samlet. Vesterbro/Kgs. Enghavn/Valby og Bispebjerg/Nørrebro ligger under middel, mens Amager, Indre By/Østerbro og Vanløse/Brønshøj/Husum ligger i intervallet middel/god. 3.4 MAD OG MÅLTIDER I dette afsnit præsenteres resultaterne af undersøgelsens spørgsmål om mad og måltider. Spørgsmålene drejer sig om tilfredsheden med maden, tilfredsheden med stemningen ved måltiderne, samt hvorvidt man oftest indtager sine måltider alene eller sammen med andre. Tabel 4 Skala Hvor tilfreds eller utilfreds er du med maden? Hvor tilfreds eller utilfreds er du med stemningen ved måltiderne, er der f.eks. mulighed for ro, samtale, hygge mv.? AMA BIN IBØ VBH VKV SUF Tilfredsheden med maden opnår primært tilfredshedsscorer inden for intervallet (under middel), dvs. der er plads til forbedringer. Eneste undtagelse er lokalområde Vanløse/Brønshøj/Husum, hvor tilfredshedsscoren placerer sig inden for intervallet (middel/god). Når stemningen ved måltiderne skal vurderes, ligger den generelle score for SUF på 68 (under middel). Der er en del spredning i tilfredsheden lokalområderne imellem. Amager scorer lavest (58, under middel), mens Vesterbro/Kgs. Enghave/ Valby scorer højest (73, middel/god). I nedenstående tabel vises resultaterne for spørgsmålet om, hvorvidt beboerne oftest spiser alene, sammen med andre eller en kombination af begge. Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 14\n16 Tabel 5 AMA BIN IBØ VBH VKV SUF Spiser oftest alene 29% 25% 22% 14% 17% 21% Spiser lige meget alene og sammen med andre 6% 14% 16% 10% 14% 12% Spiser oftest sammen med andre 65% 61% 62% 76% 69% 67% Ved ikke/ikke relevant 0% 0% 0% 0% 0% 0% Total 100% 100% 100% 100% 100% 100% På tværs af lokalområderne er det mindst seks ud af ti, som oftest spiser sammen med andre (61%-76%). Vanløse/Brønshøj/Husum er det lokalområde, hvor flest beboere oftest spiser sammen med andre (76%), mens Amager er det lokalområde, hvor flest beboere oftest spiser alene (29%). 3.5 AKTIVITETSTILBUD Dette afsnit præsenterer undersøgelsens spørgsmål omkring aktivitetstilbud. I tabellen nedenfor præsenteres resultaterne af spørgsmålet omkring, i hvilket omfang beboerne deltager i de fælles aktiviteter, de kan være med til på plejehjemmet. Tabel 6. I hvilket omfang deltager du i de fælles aktiviteter, du kan være med til her på plejehjemmet? AMA BIN IBØ VBH VKV SUF Altid 7% 15% 7% 11% 12% 12% Ofte 22% 24% 24% 24% 25% 24% Somme tider 18% 14% 27% 28% 31% 22% Sjældent 6% 12% 17% 11% 16% 12% Aldrig eller næsten aldrig 40% 27% 22% 24% 15% 25% Ved ikke/ikke relevant 7% 7% 3% 2% 3% 5% Total 100% 100% 100% 100% 100% 100% Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 15\n17 På generelt SUF-niveau tilkendegiver 12%, at de altid deltager. 25% svarer, at de aldrig eller næsten aldrig deltager. På tværs af lokalområder er der ikke de store udsving, dog skiller Amager sig lidt ud ved, at 40% her tilkendegiver, at de aldrig eller næsten aldrig deltager i de fælles aktiviteter. Tabellen herunder viser beboernes svar på, hvor ofte de går til motion. Tabel 7. Hvor ofte går du til motion, gymnastik eller dans? AMA BIN IBØ VBH VKV SUF Dagligt eller næsten dagligt 21 % 11 % 10 % 13 % 16 % 14 % En gang om ugen 14 % 22 % 28 % 30 % 24 % 24 % 1-3 gange om måneden 2 % 5 % 5 % 5 % 5 % 5 % Sjældnere end en gang om måneden 1 % 5 % 4 % 2 % 6 % 4 % Aldrig 52 % 46 % 42 % 42 % 43 % 45 % Ved ikke / ikke relevant 10 % 10 % 12 % 8 % 6 % 9 % Total 100% 100% 100% 100% 100% 100% Det fremgår, at 38% af beboerne går til motion på mindst ugentlig basis. 45% svarer, at de aldrig går til motion. Tabellen nedenfor præsenterer yderligere tre spørgsmål omkring aktivitetstilbuddene. Først præsenteres resultatet af tilfredsheden med de fælles aktiviteter, dernæst vurderingen af, hvorvidt man oplever at have gavn af sin motion, gymnastik eller dans og til sidst tilfredsheden med mulighederne for at komme ud i frisk luft. Tabel 8 Skala Hvor tilfreds eller utilfreds er du med de fælles, aktiviteter her på plejehjemmet? I hvilken grad oplever du, at du har gavn af din motion, gymnastik eller dans? Hvor tilfreds eller utilfreds er du med mulighederne for at komme ud i frisk luft? AMA BIN IBØ VBH VKV SUF Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 16\n18 Tilfredsheden med de fælles aktiviteter på plejehjemmene ligger på tværs af lokalområder inden for intervallet (middel/god). Beboernes vurdering af, hvorvidt de har gavn af deres motion, gymnastik eller dans resulterer i tilfredshedsscorer under middel for samtlige lokalområder. Eneste undtagelse er lokalområde Amager, der med scoren 75 ligger inden for intervallet (middel/god). Niveauet for tilfredsheden med mulighederne for at komme ud i frisk luft ligger i den lave ende af intervallet middel/god både for SUF generelt og for Bispebjerg/Nørrebro, Indre By/Østerbro og Vesterbro/Kgs. Enghave/Valby (scorer mellem 71-74). Lokalområde Amager og Vanløse/Brønshøj/Husum har lidt lavere tilfredshedsscorer, hvilket placerer dem inden for intervallet (under middel). En nærmere analyse af sammenhængen mellem hyppigheden af deltagelse i aktiviteter og tilfredsheden med aktiviteter viser en tydelig tendens til, at jo oftere beboerne deltager i aktiviteter, jo mere tilfredse er de med aktiviteterne. Således har personer, som svarer, at de altid deltager, en tilfredshedsscore på 84, mens tilfredshedsscoren falder støt i takt med faldende hyppighed. Personer, som aldrig/eller næsten aldrig deltager, har således kun en tilfredshedsscore på 51. Denne tendens gør sig gældende på tværs af alle lokalområder. Ligeledes ses i relation til motion, at jo hyppigere deltagelse, jo større gavn opleves af motionen. De beboere, der deltager dagligt elle næsten dagligt, scorer 82 i vurderingen af i hvor høj grad motionen gavner. Personer, som deltager 1-4 gange om måneden scorer derimod kun 68. Igen ses tendensen på tværs af alle lokalområder. 3.6 PERSONALET I dette afsnit præsenteres i alt seks spørgsmål, der omhandler tilfredsheden med personalet. I tabellen præsenteres først resultater for samlet tilfredshed med personalet, hvorefter tabellen går et spadestik dybere og viser tilfredshed med den personlige kontakt til personalet, ventetiden fra man har kaldt på personalet, til personalet kommer, vurdering af hvorvidt man får den hjælp, man har brug for samt af, hvorvidt personalet tager hensyn til vaner og ønsker. Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 17\n19 Tabel 9 Skala Hvor tilfreds eller utilfreds er du alt i alt med personalet? Hvor tilfreds eller utilfreds er du med din personlige kontakt med personalet? Hvor tilfreds eller utilfreds er du alt i alt med ventetiden, fra du har kaldt på hjælp, til personalet kommer? I hvilken grad får du den hjælp fra personalet, du har brug for? I hvilken grad oplever du, at personalet tager hensyn til dine vaner og ønsker, når de hjælper dig? AMA BIN IBØ VBH VKV SUF Den samlede tilfredshed med personalet ligger på generelt SUF-niveau inden for intervallet (over middel), hvilket er et meget tilfredsstillende niveau. Lokalområderne Amager, Bispebjerg/Nørrebro og Vanløse/Brønshøj/Husum ligger inden for samme interval (over middel), mens lokalområderne Indre By/Østerbro og Vesterbro/Kgs. Enghave/Valby har tilfredshedsscorer, der placerer dem i intervallet lige under (71-80, Middel/god). Niveauet for tilfredsheden med den personlige kontakt til hjælperne er ligeledes højt. Således har størstedelen af lokalområderne tilfredshedsscorer, der ligger inden for intervallet (middel/god). Tilfredshedsscoren for Vanløse/Brønshøj/Husum placerer sig dog bedre, nemlig inden for intervallet (over middel). Tilfredsheden alt i alt med ventetiden ligger under middel for SUF generelt og for hovedparten af lokalområderne. Eneste undtagelse er Vesterbro/Kgs. Enghave/Valby, hvor tilfredshedsscoren ligger inden for intervallet (middel/god). På tværs af lokalområderne oplever beboerne, at personalet leverer den hjælp, de har brug for. Tilfredshedsscorerne ligger i forhold til dette spørgsmål inden for intervallet (middel/god) og vurderes således som tilfredsstillende. Tilsvarende billede ses ved tilfredsheden med, hvorvidt personalet tager hensyn til beboernes vaner og ønsker, når de hjælper. Alle lokalområderne har tilfredshedsscorer, der ligger inden for intervallet (middel/god), om end scorerne er en smule lavere end ved førnævnte spørgsmål. I tabellen nedenfor præsenteres resultaterne for spørgsmålet omkring kendskab til den faste kontaktperson i personalet. Kun andelen, som svarer Ja til dette spørgsmål, vises i tabellen. Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 18\n20 Tabel 10 Andel, som svarer Ja Ved du, hvem din faste kontaktperson i personalet er? AMA BIN IBØ VBH VKV SUF 47% 56% 48% 53% 68% 55% I størstedelen af lokalområderne er det omkring halvdelen af beboerne, der ved, hvem deres faste kontaktperson i personalet er. Den laveste andel af beboere, som ved, hvem deres kontaktperson er, ses i lokalområde Amager (47%), efterfulgt af Indre By/Østerbro (48%). I lokalområde Vesterbro/Kgs. Enghave/Valby er det imidlertid mere end to ud af tre, der ved, hvem deres faste kontaktperson er (68%). 3.7 INFORMATION OG KOMMUNIKATION I dette afsnit beskrives resultatet af undersøgelsens spørgsmål om information og kommunikation. Tabel 11 Skala I hvilken grad er du blevet tilstrækkeligt informeret om, hvilken hjælp du er berettiget til? AMA BIN IBØ VBH VKV SUF Spørgsmålet om, hvorvidt beboerne føler sig tilstrækkeligt informeret om, hvilken hjælp de er berettiget til, er et af de spørgsmål i undersøgelsen, hvor scoren ligger lavt. Således ses scorer på tværs af alle lokalområder, som ligger i intervallet 0-50 (meget under middel). Særligt beboerne i lokalområde Amager (19) og Bispebjerg/Nørrebro (38) mener ikke, at de er blevet tilstrækkeligt informeret om, hvilken hjælp de er berettiget til. 3.8 SOCIAL TRIVSEL Tilknytning til andre mennesker de sociale relationer har stor betydning for ældres velvære. Personer med stærke sociale relationer bliver ikke nær så let syge, og hvis de bliver syge, kommer de sig hurtigere efter deres sygdom og har mindre risiko for at dø tidligt. 1 I dette afsnit præsenteres resultaterne af undersøgelsens spørgsmål omkring social trivsel. Spørgsmålene omhandler tilfredshed med livskvalitet alt i alt, til- 1 Jf. Sundheds- og Sygelighedsundersøgelsen (SUSY). Statens Institut for Folkesundhed, Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 19\n21 fredshed med forholdet til andre beboere på plejehjemmet samt tilfredshed med forholdet til henholdsvis familie, venner og bekendte, der ikke bor på plejehjemmet. Nedenstående tabel viser resultatet af spørgsmålet om, hvordan beboerne vurderer egen livskvalitet alt i alt. Tabel 12 Skala Hvordan vurderer du din livskvalitet alt i alt? AMA BIN IBØ VBH VKV SUF Beboernes vurdering af deres livskvalitet ligger under middel på tværs af samtlige lokalområder. Alle scorer ligger inden for intervallet (under middel). Sociale relationer kan beskrives ved henholdsvis en kvantitativ og en kvalitativ dimension. I brugerundersøgelsen dækker den kvantitative dimension over hyppighed af kontakt med familie, venner og bekendte, som ikke bor på plejehjemmet. Den kvalitative dimension dækker over deltagernes vurdering af forholdet til andre beboere på plejehjemmet, forholdet til familie, venner og bekendte, samt hvor ofte deltagerne føler sig uønsket alene eller uønsket sammen med andre. Den kvantitative dimension af sociale relationer, her belyst ved hyppigheden af relationen til familie og venner, vises i tabellen nedenfor. Tabellen viser resultatet af spørgsmålet om, hvor ofte beboerne er i kontakt med familie, venner eller bekendte, som ikke bor på plejehjemmet. Tabel 13. Hvor ofte er du i kontakt med familie, venner eller bekendte, som ikke bor på plejehjemmet? AMA BIN IBØ VBH VKV SUF Dagligt eller næsten dagligt 43% 30% 41% 34% 24% 33% 1-4 gange om måneden 47% 61% 46% 56% 61% 56% Sjældnere end månedligt/aldrig 10% 9% 13% 9% 15% 11% Total 100% 100% 100% 100% 100% 100% Det fremgår, at en tredjedel af beboerne dagligt eller næsten dagligt er i kontakt med familie, venner eller bekendte, som ikke bor på plejehjemmet. 56% er i kontakt 1-4 gange om måneden. 11% er i kontakt med familie og venner sjældnere end månedligt. Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 20\n22 Det fremgår videre, at den største andel af beboere, som er i kontakt med familie og venner dagligt eller næsten dagligt, ses i lokalområde Amager (43%) og Indre By/Østerbro (41%). Omvendt ses den laveste andel i lokalområde Vesterbro/Kgs. Enghave/Valby (24%). Den kvalitative dimension af sociale relationer, her belyst ved tilfredsheden med relationerne til familie og venner samt forholdet til de øvrige beboere, vises i tabellen nedenfor. Tabel 14 Skala Hvor tilfreds eller utilfreds er du generelt med dit forhold til familie, venner eller bekendte, som ikke bor på plejehjemmet? Hvor tilfreds eller utilfreds er du generelt med dit forhold til andre beboere på plejehjemmet? AMA BIN IBØ VBH VKV SUF Tilfredshedsniveauet for forholdet til familie, venner og bekendte, der ikke bor på plejehjemmet, er relativt højt. Således ligger tilfredshedsscorerne for samtlige af lokalområderne inden for intervallet (over middel). En nærmere analyse viser endvidere den meget entydige sammenhæng, at tilfredsheden med relationen til familie og venner er højere blandt de beboere, som ser deres familie og venner ofte, sammenlignet med de beboere, som ser familie og venner sjældent eller aldrig. Sagt med andre ord er beboerne gladere for deres forhold til familie og venner, jo oftere de ser dem. Denne tendens går på tværs af lokalområder. Tilfredsheden med forholdet til andre beboere på plejehjemmet ligger på middel/god for Indre By/Østerbro, Vanløse/Brønshøj/Husum og Vesterbro/Kgs. Enghave/Valby, mens Amager og Bispebjerg/Nørrebro placerer sig i intervallet under middel. Beboerne har yderligere svaret på, hvor ofte de er uønsket alene, hhv. uønsket sammen med andre. Tabellerne nedenfor viser svarfordelinger på disse spørgsmål fordelt på lokalområder samt på generelt SUF-niveau. Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 21\n23 Tabel 15. Sker det nogensinde, at du er alene, selvom du egentlig har mest lyst til at være sammen med andre? AMA BIN IBØ VBH VKV SUF Ja, ofte 15% 11% 3% 6% 6% 9% Ja, en gang imellem 10% 16% 13% 9% 15% 13% Ja, men sjældent 6% 4% 3% 5% 15% 6% Nej 67% 68% 80% 79% 63% 71% Ved ikke/kan ikke svare 1% 0% 0% 0% 1% 0% Ikke relevant/modtager ikke ydelsen 0% 1% 0% 0% 0% 0% Total 100% 100% 100% 100% 100% 100% Andelen af beboere, der ofte føler sig uønsket alene, svinger mellem 3% i lokalområde Indre By/Østerbro og 15% i lokalområde Amager. Samlet set føler 9% af beboerne sig ofte uønsket alene. Sammenlignes med de københavnske hjemmeplejemodtagere, er det ligeledes 9% af dem, som svarer, at de ofte føler sig uønsket alene. Hvis de øvrige kategorier medregnes, hhv. Ja, engang imellem og Ja, men sjældent ses, at i alt 28% af plejeboligbeboerne ofte, en gang imellem eller sjældent føler sig alene. Det tilsvarende tal for hjemmeplejen er noget højere, idet 37% af hjemmeplejemodtagerne ofte/engang imellem/sjældent føler sig uønsket alene. Til sammenligning viser en national undersøgelse fra 2005, at omkring 5% af personer i alderen 65+ ofte føler sig uønsket alene. 2 2 Jf. Sundheds- og Sygelighedsundersøgelsen (SUSY). Statens Institut for Folkesundhed, Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 22\n24 Tabel 16. Sker det nogensinde, at du er sammen med andre, selvom du egentlig har mest lyst til at være alene i din bolig AMA BIN IBØ VBH VKV SUF Ja, ofte 8% 2% 2% 1% 1% 2% Ja, en gang imellem 12% 8% 8% 3% 3% 7% Ja, men sjældent 6% 4% 6% 5% 10% 6% Nej 72% 85% 83% 91% 86% 85% Ved ikke/kan ikke svare 0% 1% 0% 0% 0% 0% Ikke relevant/modtager ikke ydelsen 2% 0% 0% 0% 0% 0% Total 100% 100% 100% 100% 100% 100% Andelen af beboere, der omvendt ofte føler sig uønsket sammen med andre, svinger fra 1% i hhv. lokalområde Vanløse/Brønshøj/Husum og Vesterbro/Kgs. Enghave/Valby til 8% i lokalområde Amager. Samlet set føler 2% af beboerne sig ofte uønsket sammen med andre. 3.9 SUNDHEDSMÆSSIG TRIVSEL I dette afsnit beskrives resultaterne af undersøgelsens spørgsmål om sundhedsmæssig trivsel blandt SUF s beboere i plejebolig. Personers vurdering af eget helbred selvvurderet helbred er en særdeles god indikator for sygelighed og dødelighed. 3 Tabellen nedenfor viser, hvordan beboerne vurderer deres helbred. Tabel 17 Skala Hvordan synes du, dit helbred er alt i alt, når du sammenligner med dine jævnaldrende? AMA BIN IBØ VBH VKV SUF Jf. Sundheds- og Sygelighedsundersøgelsen (SUSY). Statens Institut for Folkesundhed, 2005 og Sundhedsprofil for Region Hovedstaden. Forskningscenter for Forebyggelse og Sundhed, Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 23\n25 Plejeboligbeboernes vurdering af deres helbred alt i alt ligger på tværs af lokalområder i intervallet (under middel). Andre undersøgelser viser, at der er tydelig sammenhæng mellem social trivsel og selvvurderet helbred på den måde, at jo oftere man føler sig uønsket alene, jo dårligere vurderer man sit helbred til at være og omvendt. Denne tendens gør sig også gældende for beboerne på SUF s plejeboligenheder. Blandt de beboere, der føler sig uønsket alene (ofte, en gang imellem eller sjældent), er der således færre, som vurderer deres helbred til at være meget godt eller godt, end blandt de beboere, der ikke føler sig uønsket alene (51% mod 67%, ikke vist i tabel). Tabellen nedenfor præsenterer et spørgsmål om, hvorvidt beboerne oplever, at personalet taler med dem om, hvordan de kan holde deres helbred ved lige. Kun andelen, som svarer Ja til det pågældende spørgsmål, vises i tabellen. Tabel 18 Andel, som svarer Ja Taler personalet med dig om, hvordan du kan holde dit helbred ved lige? AMA BIN IBØ VBH VKV SUF 31% 22% 35% 31% 42% 30% Omkring en tredjedel af beboerne oplever, at personalet taler med dem om, hvordan de kan holde deres helbred ved lige. På tværs af lokalområderne kan der konstateres nogle udsving - blandt beboerne i lokalområde Bispebjerg/Nørrebro er det godt en femtedel (22%), der har denne oplevelse, mens det blandt beboerne i lokalområde Vesterbro/Kgs. Enghave/Valby er fire ud af 10, der oplever, at personalet taler med dem om at bevare deres helbred (42%). Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 24\n26 4. SAMMENLIGNING MED 2008 SUF har valgt at videreudvikle spørgeskemaerne til brugerundersøgelserne med henblik på at opnå præcisere og mere nuancerede resultater. Derfor er sammenligning af indeværende brugerundersøgelse med SUF s tidligere brugerundersøgelser kun mulig på udvalgte overordnede parametre. Det er ikke muligt at angive tilfredsheder fra 2008 på den gennemsnitsskala (0-100), som anvendes i Derfor sammenlignes i stedet procentfordelinger på overordnede tilfredshedsspørgsmål. I dette afsnit beskrives denne sammenligning med seneste brugerundersøgelse fra 2008, Undersøgelse af brugernes tilfredshed med plejeboligenheder, som blev gennemført af TNS Gallup i Det bemærkes, at undersøgelsesmetoden i 2008 og 2010 på overordnet plan er den samme, nemlig personlige kvantitative interview. På detailniveau, eksempelvis stikprøveudtag og analytisk efterbehandling, kan metodevalget dog variere, hvilket kan påvirke resultaterne og dermed resultaternes sammenlignelighed. Tabellen nedenfor viser resultaterne af to spørgsmål om overordnet tilfredshed med henholdsvis det at bo på plejehjem og tilfredsheden med egen bolig. Tabel 19: Plejehjem og egen bolig: Sammenligning af resultaterne fra 2008 og Hvor tilfreds eller utilfreds er du med: At bo på plejehjem Egen bolig Meget tilfreds 37 % 46 % 37 % 47 % Tilfreds 49 % 40 % 48 % 42 % Hverken tilfreds eller utilfreds 9 % 8 % 9 % 6 % Utilfreds 5 % 5 % 5 % 5 % Meget utilfreds 1 % 2 % 1 % 1 % Sammenligningen viser, at den samlede tilfredshed med at bo på plejehjem er 86% i både 2008 og Det ses dog, at fordelingen mellem tilfreds og meget tilfreds er ændret siden Således svarer relativt flere meget tilfreds i 2010, hvilket indikerer en tendens til øget tilfredshed. 4 Spørgsmålsformuleringer: Plejebolig 2008: Hvor tilfreds er du med følgende forhold? Alt i alt med at bo på Plejeboligen Plejebolig 2010: Hvor tilfreds eller utilfreds er du alt i alt med at bo her på plejehjemmet? Plejebolig 2008: Hvor tilfreds er du med følgende forhold? Egen bolig (faciliteter og størrelse) Plejebolig 2010: Hvor tilfreds eller utilfreds er du med din egen bolig? Det bemærkes, at alle svarkategorier uden for tilfredshedsskalaen (ved ikke / kan ikke svare / ikke relevant) ikke er medtaget i tabellen med henblik på at øge sammenligneligheden. Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 25\n27 Tilsvarende ses en stigning i tilfredsheden med egen bolig fra 85% i 2008 til 89% i Også på spørgsmålet om egen bolig ses, at andelen af svar i meget tilfreds er steget. 4.1 TILFREDSHED MED PERSONALET Tabellen nedenfor viser resultatet af spørgsmålet om overordnet tilfredshed med personalet fra henholdsvis 2008 og Tabel 20. Personalet: Sammenligning af resultaterne fra 2008 og Hvor tilfreds eller utilfreds er du alt i alt med personalet? Meget tilfreds 40 % 47 % Tilfreds 49 % 40 % Hverken tilfreds eller utilfreds 8 % 8 % Utilfreds 2 % 4 % Meget utilfreds 1 % 1 % Tabellen viser, at der er sket et svagt fald (2 procentpoint) i andelen, som svarer tilfreds eller meget tilfreds med personalet alt i alt fra 2008 til Omvendt ses dog en stigning i andelen, som svarer meget tilfreds i Altså to modsatrettede tendenser, som gør det vanskeligt at konkludere noget entydigt omkring udviklingen i tilfredsheden med personalet. Det ses dog, at andelen af beboere, som svarer utilfreds eller meget utilfreds er steget fra 3% i 2008 til 5% i TILFREDSHED MED MADEN Tabellen nedenfor viser udviklingen i resultatet af spørgsmålet om overordnet tilfredshed med maden fra 2008 til Spørgsmålsformuleringerne: Plejebolig 2008: Hvor tilfreds er du med følgende forhold? Alt i alt med personalet Plejebolig 2010: Hvor tilfreds eller utilfreds er du alt i alt med personalet? Det bemærkes, at alle svarkategorier uden for tilfredshedsskalaen (ved ikke / kan ikke svare / ikke relevant) ikke er medtaget i tabellen med henblik på at øge sammenligneligheden. Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 26\n28 Tabel 21. Maden: Sammenligning af resultaterne fra 2008 og Hvor tilfreds eller utilfreds er du med maden? Meget tilfreds 22 % 32 % Tilfreds 48 % 37 % Hverken tilfreds eller utilfreds 14 % 11 % Utilfreds 10 % 13 % Meget utilfreds 5 % 6 % Tabellen viser, at der kun er sket en meget lille udvikling i tilfredsheden med maden fra 2008 til Således ses et fald på et procentpoint fra 71%, der svarer tilfreds eller meget tilfreds i 2008 til 70% i Tilsvarende ses dog også en stigning på fire procentpoint i kategorierne utilfreds og meget utilfreds. Den samlede tilfreds med maden er således faldet siden Spørgsmålsformuleringer: Plejebolig 2008: Hvor tilfreds er du med følgende forhold? Alt i alt med maden Plejebolig 2010: Hvor tilfreds eller utilfreds er du med maden? Det bemærkes, at alle svarkategorier uden for tilfredshedsskalaen (ved ikke / kan ikke svare / ikke relevant) ikke er medtaget i tabellen med henblik på at øge sammenligneligheden. Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 27\n29 5. SAMMENLIGNING MED ANDRE UNDERSØGEL- SER En sammenligning af plejeboligundersøgelsens resultater med resultaterne af lignende undersøgelser fra andre større byer i Danmark og Skandinavien, kan hjælpe til at indikere tilfredshedsniveauet for SUF. I dette afsnit sammenlignes brugerundersøgelsens resultater på det mest overordnede spørgsmål, tilfredshed med at bo i plejebolig alt i alt, med samme spørgsmål fra andre undersøgelser foretaget i henholdsvis Odense, Aarhus og Stockholm, som er de større byer, hvis undersøgelser er tilnærmelsesvis sammenlignelige med SUF s. En brugerundersøgelse fra Oslo har også været forsøgt medtaget i sammenligningen, men det har ikke været muligt, fordi undersøgelsen fra Oslo anvender en anden svarskala end de øvrige undersøgelser. Det bemærkes, at undersøgelsesmetoderne varierer på tværs af de nævnte undersøgelser. I nedenstående oversigt vises metoden og tidspunktet for undersøgelserne, som anvendes i denne sammenligning. Tabel 22 Metode Antal interview År København, SUF Personlige interview Odense Personlige interview Aarhus Personlige interview Stockholm Postale spørgeskemaer Forskellene i metoden og ikke mindst forskel i spørgsmålsformuleringer kan betyde, at svarfordelingerne på spørgsmålene ændres. Derfor skal nedenstående sammenligning af resultater tolkes med varsomhed, og eventuelle forskelle i resultaterne på tværs af de listede undersøgelser må udelukkende betragtes som vejledende. Idet det ikke har været muligt at omregne tilfredshederne i de andre undersøgelser til den anvendte skala (0-100), foretages sammenligningen i stedet som en sammenligning af andelene af tilfredse og utilfredse brugere. Det bemærkes samtidig, at alle svarkategorier uden for tilfredshedsskalaen (ved ikke/kan ikke svare/ikke relevant mv.) ikke er medtaget i tabellerne med henblik på at øge sammenligneligheden. Tabellen nedenfor viser en sammenligning af SUF s brugerundersøgelse med de tre undersøgelser fra hhv. Odense, Aarhus og Stockholm, der ligesom SUF s undersøgelser rummer et overordnet spørgsmål om tilfredshed med at bo i plejebolig alt i alt. Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 28\n30 Tabel 23. Tilfredshed med at bo i plejebolig alt i alt SUF 2010 Aarhus Stockholm Meget tilfreds Tilfreds Hverken tilfreds eller utilfreds Utilfreds Meget utilfreds 46 % 47 % 41 % 40 % 43 % 40 % 8 % 5 % 11 % 5 % 4 % 5 % 2 % 1 % 3 % Tabellen viser, at SUF har en noget større andel tilfredse beboere end Stockholm. Omvendt ligger SUF dog ikke helt på niveau med Aarhus. I alt 86% af beboerne i København er tilfredse eller meget tilfredse med at bo i plejebolig alt i alt. Den tilsvarende andel i Aarhus er 90%, mens 81% af beboerne i Stockholm er tilfredse eller meget tilfredse. Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 29\n31 6. ANALYSER Brugerundersøgelsen rummer en lang række spørgsmål. SUF scorer højere på nogle spørgsmål end på andre. Det samme gælder de enkelte lokalområder og plejeboligenheder. Men hvordan besluttes, hvor og hvordan den fremtidige indsats skal prioriteres? Ét er, at bestemte spørgsmål har scoret højt eller lavt i årets brugerundersøgelse. Noget andet er at fastsætte, hvilke spørgsmål - og områder - det bedst kan betale sig at sætte ind overfor, hvis SUF s vision om at skabe rammerne for et godt, sundt og langt liv for københavnerne skal nås. Derfor er gennemført en række statistiske analyser med henblik på at afdække: Hvilke faktorer i undersøgelsen driver beboernes overordnede tilfredshed med hjemmeplejen alt i alt? Hvilke faktorer driver beboernes oplevede livskvalitet? Hvilke faktorer driver beboernes vurdering af egen sundhedsmæssig trivsel? Analyserne er gennemført særskilt for flere forskellige målgrupper: Samlet for hele gruppen af beboere i plejeboliger Opdelt på gruppen af beboere, som udelukkende modtager grundpakke og på gruppen af beboere, som modtager grundpakke OG yderligere tillægspakke (1, 2, 3 eller 4). Formålet med opdelingen er at afdække, om gruppen af meget plejekrævende beboere adskiller sig fra andre beboere i forhold til, hvad der driver tilfredshed, livskvalitet og sundhedsmæssig trivsel. For alle analyser gælder, at der efterfølgende er gennemført yderligere uddybende analyser med henblik at grave et spadestik dybere ned i, hvad det er, som driver tilfredsheden med de daglige brugernære ydelser. Disse uddybende analyser kommenteres tekstuelt, og det oplistes, hvilke specifikke ydelser og forhold, som har størst betydning for tilfredsheden med pågældende ydelse. 6.1 SÅDAN LÆSES ANALYSERNE De væsentligste analyseresultater præsenteres i prioriteringskort, som viser, dels hvor stor betydning hvert enkelt spørgsmål eller område har (på den vandrette akse). Dels viser prioriteringskortet SUF s score på det givne spørgsmål eller område, dvs. beboernes tilfredshed med pågældende ydelse (på den lodrette akse). Sundheds- og Omsorgsforvaltning - Brugerundersøgelse 2010: Plejebolig 30


De 10 bedste forretningshoteller i Cornwall - TripAdvisor\nBedste forretningshoteller i Cornwall, England\n278 af 2.278 ejendomme matcher dine filtre. Ryd alle filtre\nPrisbesked: Hotelpriserne er under gennemsnittet i Cornwall. Gå ikke glip af disse tilbud!\nNr. 1 af 2.278 overnatningssteder i Cornwall med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 2.278 overnatningssteder i Cornwall med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 2.278 overnatningssteder i Cornwall med bedste værdi for pengene\nNr. 4 af 2.278 overnatningssteder i Cornwall med bedste værdi for pengene\nNr. 5 af 2.278 overnatningssteder i Cornwall med bedste værdi for pengene\nNr. 6 af 2.278 overnatningssteder i Cornwall med bedste værdi for pengene\nNr. 7 af 2.278 overnatningssteder i Cornwall med bedste værdi for pengene\nNr. 8 af 2.278 overnatningssteder i Cornwall med bedste værdi for pengene\nNr. 9 af 2.278 overnatningssteder i Cornwall med bedste værdi for pengene\nNr. 10 af 2.278 overnatningssteder i Cornwall med bedste værdi for pengene\nNr. 11 af 2.278 overnatningssteder i Cornwall med bedste værdi for pengene\nNr. 12 af 2.278 overnatningssteder i Cornwall med bedste værdi for pengene\nNr. 13 af 2.278 overnatningssteder i Cornwall med bedste værdi for pengene\nNr. 14 af 2.278 overnatningssteder i Cornwall med bedste værdi for pengene\nNr. 15 af 2.278 overnatningssteder i Cornwall med bedste værdi for pengene\nNr. 16 af 2.278 overnatningssteder i Cornwall med bedste værdi for pengene\nNr. 17 af 2.278 overnatningssteder i Cornwall med bedste værdi for pengene\nNr. 18 af 2.278 overnatningssteder i Cornwall med bedste værdi for pengene\nNr. 19 af 2.278 overnatningssteder i Cornwall med bedste værdi for pengene


Vejle gennemfører venlige Olympiske Lege\nKORT NYT3. SEP 2020 8.36\nVEJLE: Under coronavenlige forhold med masser af håndsprit, ekstra personale og afstand løber Vejles Rare Olympiske Lege af stablen for kommunens borgere med diagnoser som udviklingshæmning, adhd og autisme. Det sker 11. september, oplyser kommunen.\n- Vi vender tingene lidt på hovedet ved at rykke aktiviteterne tættere på borgerne, så flest mulige kan være med. På Vejle Atletikstadion er der aktiviteter for dem, der bor i eget hjem, men som får pædagogisk støtte, er i beskyttet beskæftigelse eller kommer i værestederne. Men fælles for alle aktiviteter er, at de henvender sig til deltagerne på deres præmisser, forklarer arrangør og sundhedskonsulent Lars Ulrik.\nHan forventer omkring 200 deltagere, når der også er aktiviteter på bostederne i kommunen. Her kan borgerne deltage i kendte omgivelser, forklarer han. I år er bliver der dog ikke plads til publikum på bostederne, og på atletikstadionet bliver der indrettet et særligt område til tilskuere. Læs om aktiviteterne ved Vejle Kommune.


Slippe af med CouponRockstar Adware | Cyber Security Experts\nSlippe af med CouponRockstar Adware\nPop-ups og omlægninger som CouponRockstar Adware er generelt opstår på grund af en reklame-understøttet software installeret. Hvis reklamer eller pop-ups, der hostes på denne hjemmeside bliver vist på din skærm, skal du have installeret freeware og ikke betaler opmærksomhed til den procedure, der er tilladt ad-understøttet software til at inficere dit operativsystem. På grund af adware er tavs, infektion, kan brugere, der ikke er bekendt med en adware, kan blive forvirrede over alt. Forventer advertising-supported software til at udsætte dig for så mange reklamer som muligt, men gør ikke bekymre dig om det direkte kan bringe din computer i fare. Adware kan dog føre til malware ved omdirigering du til en skadelig domæne. Du er nødt til at slette CouponRockstar Adware, fordi adware vil gøre noget godt.\nAdware vil normalt gennemføre freeware til at invadere dit system. Hvis du ikke har bemærket allerede, de fleste af freeware kommer sammen med uønskede tilbud. Som reklame-støttede programmer, omdirigere virus og andre potentielt unødvendige programmer (Pup ‘ er). Brugere, der vælger Standard mode til at oprette noget vil være godkendelse af alle yderligere elementer til at invadere. Det ville være bedre, hvis du brugte Forhånd eller Custom mode. Du vil have mulighed for at kontrollere for og fjerne markeringen af alle støder op til emnerne i disse indstillinger. Hvis du ønsker at undvige disse typer af trusler, bør du altid vælge dem, der fastsætter.\nDa annoncer vil blive vist op overalt, vil det være let at se en advertising-supported software forurening. Du vil komme på tværs annoncer overalt, uanset om du bruger Internet Explorer, Google Chrome eller Mozilla Firefox. Du vil kun være i stand til at opsige de annoncer, hvis du afskaffe CouponRockstar Adware, så du bør gå videre med så hurtigt som muligt. Advertising-supported software gøre indkomst fra udsætter dig for reklamer, som er grunden til, at du kan komme på tværs af så mange af dem.Du vil til tider ske efter adware beder dig om at opnå en form for anvendelse, men du er nødt til at gøre det modsatte.Pick officielle sider, når det kommer til software-downloads, og afstå fra at opnå noget fra pop-ups og tilfældige portaler. De filer, der er opnået, kan indeholde farlige forureninger, så undgå dem så meget som muligt, er foreslået. Adware kan også være årsagen bag din computer afmatning og browser går ned. Adware kun forårsage gener, så vi anbefaler, at du afskaffe CouponRockstar Adware så hurtigt som muligt.\nSådan fjernes CouponRockstar Adware\nDu kan ophæve CouponRockstar Adware i et par måder, afhængig af din erfaring, når det kommer til styresystemer. For den hurtigste CouponRockstar Adware opsigelse metode, vi opfordre til at erhverve spyware fjernelse software. Det er også muligt at slette CouponRockstar Adware manuelt, men du bliver nødt til at finde og fjerne det, samt alle dets tilknyttede applikationer dig selv.\nWindows OS ramt af CouponRockstar Adware\nAdvarsel! Flere anti-virus scannere har netop fundet malware muligheden relateret til CouponRockstar Adware.\nCouponRockstar Adware globale tendenser af land\nTrin 1. Fjern CouponRockstar Adware og relaterede programmer\nTrin 2. Fjern CouponRockstar Adware fra dine browsere\nd) Fjern CouponRockstar Adware fra Mac OS X-system\n1. Adgang til Applikationer via knappen Go, der kan være placeret i øverste venstre side af skærmen. 2. Kig gennem mappen og finde CouponRockstar Adware og andre mistænkelige ansøgningen. Vælg alle indgange og trække dem til papirkurven på din Dock. Alternativt kan du højreklikke på alle poster, du vil fjerne, og vælg Flyt til Papirkurv. 3. Tøm papirkurv ved at højreklikke på ikonet i Dock og vælge Tøm Papirkurv.\nb) Slet CouponRockstar Adware fra Mozilla Firefox\nc) Fjern CouponRockstar Adware fra Google Chrome