Basketballklub politianmeldt for svindel med kørestole | TV 2 Lorry\nKøbenhavns Kommune har politianmeldt en basketballklub på Nørrebro på grund af mistanke om snyd med en faktura på 216.000 kroner til et kommunalt støttet projekt med kørestolsbasket.\nUregelmæssigheder i Stevnsgade Basketballs regnskab har udløst en politianmeldelse fra Københavns Kommune. Her ses et arkivfoto.\n30. aug 2018, kl. 19:22\nMistanke om økonomisk svindel i et kommunalt støttet basketball-projekt for handicappede børn og unge har sat alarmklokkerne i gang i Københavns Kommune.\nSagen er så alvorlig, at kommunen har politianmeldt foreningen bag projektet, Stevnsgade Basketball på Nørrebro, for dokumentfalsk.\nDet fremgår af et notat fra Kultur- og Fritidsforvaltningen, som TV 2 Lorry har fået indsigt i.\nKlubben er desuden blevet sat under skærpet tilsyn af kommunen, som har bedt et eksternt revisionsfirma kulegrave klubbens aflagte regnskaber for de seneste to år, hvor der er blevet ydet kommunale tilskud for hundredtusindvis af kroner.\nSagen udpringer af, at et tidligere medlem af basketballklubben den 17. august tippede Kultur- og Fritidsforvaltningen om, af der i klubbens indleverede regnskab lå en faktura på 216.444 kroner for nogle indkøbte kørestole, men at fakturaren angiveligt skulle være falsk. I alt har klubben modtaget 300.000 kroner i folkeoplysningsmidler til udviklingsprojektet med kørestols-basket.\nIfølge notatet har forvaltningen kontaktet kørestolsfirmaet omkring den konkrete faktura. Firmaet oplyste, at der var tale om et såkaldt ”modificeret tilbud”, men at der altså ikke var tale om en faktura, ligesom at firmaet heller aldrig havde modtaget betaling for nogen kørestole.\nquote Det er mystisk, at kørestolene ikke er købt på den faktura, som forvaltningen har fået\nRikke Lauritzen, formand for Folkeoplysningsudvalget\nMedlemmerne i kommunens Folkeoplysningsudvalg og Kultur- og Fritidsudvalget blev orienteret om sagen den 20. august. Formand for Folkeoplysningsudvalget og medlem af Kultur- og Fritidsudvalget, Enhedslistens Rikke Lauritzen, kalder sagen ”alvorlig”.\n- Det er mystisk, at kørestolene ikke er købt på den faktura, som forvaltningen har fået. Og det er det, der vækker mistanken. Det er endnu ikke bevist, at de har snydt. Men det er så det, politiet nu skal undersøge, og det er jeg tryg ved, siger hun til TV 2 Lorry.\nRÅT: Se kendisser spille kørestolsbasket\nEt tillidsbaseret tilskudssystem\nSocialdemokratiets Jonas Bjørn Jensen, der ligeledes sidder med i begge udvalg, siger til TV 2 Lorry, at også han afventer politiets undersøgelse af sagen.\nDog mener han, at man i Folkeoplysningsudvalget er nødt til at tage en diskussion om, hvorvidt man skal skærpe procedurerne for uddeling af folkeoplysningsmidler.\nquote Det er klart, at man kan blive nødt til at stramme op på procedurerne, når vi får sådan nogle sager.\nJonas Bjørn Jensen, medlem af Folkeoplysningsudvalget\n- Vi har et meget tillidsbaseret system for at undgå en masse bureaukrati. Derfor er det vigtigt, at sådan noget her ikke sker. Det er klart, at man kan blive nødt til at stramme op på procedurerne, når vi får sådan nogle sager. Men samtidig vil vi også gerne undgå den situation, at hver gang, der bliver købt noget i en forening, så skal kommunen ud og tjekke, om det faktisk er det, der bliver købt, siger Jonas Bjørn Jensen.\nIfølge Kultur- og Fritidsforvaltningen er man, i samarbejde med Taskforce for Tilskudsforvaltning, allerede i gang med at gennemgå alle procedurer og tilskud. Tilskud ydet efter Folkeoplysningsloven vil dog først blive gennemgået her til efteråret. Forvaltningen bemærker i samme ombæring, at arbejdet ikke kan forventes at modvirke sager om svig og dokumentfalsk.\n- Det er kæmpe stort problem, hvis der bliver svindlet med skatteborger-betalte folkeoplysningsmidler. Vi skal være helt sikre på, at de midler, vi har, bliver givet til de foreningsformål, som vi har besluttet, de skal gå til, siger Socialdemokratiets Jonas Bjørn Jensen til TV 2 Lorry.\nKørestolsbruger kom forgæves til Eminem: Der var ikke plads\nFik i alt 300.000 kroner i tilskud til kørestolsbasket\nIfølge Kultur- og Fritidsforvaltningen har Stevnsgade Basketball modtaget i alt 300.000 kroner for projektet ”Udvikling af kørestolsbasket for børn og unge med fysiske handicap”. Heraf udgør udgifterne til kørestole 216.444 kroner i klubbens regnskab, som blev afleveret til kommunen tilbage april måned i år.\nNotatet fra Kultur- og Fritidsforvaltningen viser, at forholdene omkring et projekt i klubben Stevnsgade Basketball er mistænkelige.\nFoto: Notat fra Københavns Kommune\nKultur- og fritidsforvaltningen har valgt at standse alle udbetalinger til Stevns Basketball per 17 august. Kommunens skærpede tilsyn indebærer blandt andet, at der først vil blive udbetalt tilskud igen, når den eksterne revision har gået alle klubbens aflagte regnskaber efter i sømmene og kan godtgøre, om der er blevet begået strafbare forhold eller ej.\nKommunen har bedt det kendte revisionsfirma Deloitte om at gennemgå alle klubbens forenings- og projekttilskudsregnskaber for 2016, 2017 og 2018.\n”Herudover skal eventuelle krav om tilbagebetaling af uretmæssigt anvendte tilskud være opgjort og tilbagebetalt,” står der i notatet.\nRikke Lauritzen, formand for Folkeoplysningsudvalget, er ikke bekendt med, hvor meget Stevnsgade Basketball sammenlagt har fået i tilskud fra kommunen gennem de seneste år.\n- Men det er irriterende, når sådan noget her sker. Jeg ville helst have, at vi kunne lave noget fed folkeoplysning. Men det er trods alt også et enkeltstående eksempel, siger hun til TV 2 Lorry.\nInterne problemer i klubben\nKultur- og Fritidsforvaltningen oplyser i deres notat, at der forud for henvendelsen om den konkrete faktura, har været interne problemer i basketballklubben, og at anmelderen har været en aktiv part i forbindelse med den interne konflikt. Kultur- og fritidsforvaltningen har bedt anmelderen om at konkretisere beskyldningerne mod klubben, men det er ikke sket.\nStevnsgade Basketball fik så sent som den 15. august i år valgt en ny bestyrelse på en ekstraordinær generalforsamling, hvor den gamle bestyrelse blev væltet. På samme selvsamme møde kom det ifølge kultur- og fritidsforvaltningen frem, at underskrifter på evalueringer, sendt til forvaltningen, muligvis er forfalskede.\nKultur- og fritidsforvaltningen har efterfølgende afholdt møde med den nye bestyrelse. Ifølge forvaltningen har bestyrelsen oplyst, at de ønsker at samarbejde om opklaringen af sagen.\nTV 2 Lorry har forgæves forsøgt at indhente en kommentar fra den nye bestyrelsesformand i Stevnsgade Basketball, Linda Herskov. Men ifølge et mødereferat fra den 20. august, da kultur- og fritidsforvaltningen mødtes med den nye bestyrelse i Stevnsgade Basketball, oplyste Linda Herskov, at hun det seneste år i bestyrelsen har spurgt ind til udviklingspuljeprojekter og har fået at vide, at ”man bare kunne bruge pengene, som man ville”.\nEr i tvivl, om projekter er gennemført som afrapporteret\nPå selvsamme møde oplyste klubbens nyvalgte kasserer, Jesper Vestdam, at han inden sommerferien, op til den ordinære generalforsamling, havde forsøgt at få udleveret foreningens seneste regnskab, men at det ikke var muligt, hvorfor generalforsamlingen måtte udskydes til efter sommerferien.\nJesper Vestdam oplyste videre, at den nye bestyrelse har set materiale vedrørende fem udviklingspuljer, og at man er i tvivl om, hvorvidt projekterne er gennemført som afrapporteret.\nTV 2 Lorry har været i kontakt med den tidligere formand for Stevnsgade Basketball, Ove Thelin, som blev afsat på den ekstraordinære generalforsamling den 15. august. Han ønsker ikke at kommentere sagen.\n- Det må den nye bestyrelse tage sig af, siger han\nMen det her er jo sket, mens du var formand?\n- Ja, men så længe sagen kører, har jeg ingen kommentarer, siger Ove Thelin.\nStyrelse vil tage tilskud fra muslimsk friskole i København


Åbne hylder i køkkenets indre - Nyttige ideer - 2022\nÅbne hylder i køkkenets indre\nBrugen af åbne hylder i køkkenet er blevet et meget populært designtrick, der bruges af både fagfolk og almindelige ejere af lejligheder og private huse. Åbne hylder kan bruges som erstatning for køkkenskabe eller blive deres effektive tilføjelse. Og de kan fungere ikke kun som opbevaringssystemer, men også som et dekorativt element i et moderne interiør. Den økonomiske overkommelighed, praktisk og let udførelse gjorde det muligt for de åbne hylder at blive en praktisk universel designløsning til køkkeninteriører i en lang række stilarter. Det er let at forestille sig de åbne hylder i en moderne køkken design eller landlig stil. Selv sådan kompliceret set fra udførelsesformer som minimalisme og klassisk kan let overføre integrationen af denne designløsning. Men først ting først.\nFordele og ulemper ved at bruge åbne hylder i køkkenudformning\nSom enhver anden designløsning har brugen af åbne hylder i det indre af køkkenet sine fordele og ulemper. Men på samme tid er det åbenlyst, at alle begreber med ulemper og fordele er subjektive - at det for nogle køkkenejere kan blive en grund til ikke at bruge hylder som opbevaringssystemer, for andre vil det blive et incitament.\nFordelene ved at bruge åbne hylder:\ni modsætning til køkkenskabe, der markant reducerer rumets rum visuelt, skaber åbne hylder en visuel forøgelse af rummet (muligheden for at bruge små køkkenpladser tilskynder mange ejere af små lejligheder til denne designløsning);\nud over det faktum, at hylderne i sig selv optager lidt plads, behøver du ikke spare plads til åbning af dørene, som det er tilfældet med køkkenskabe;\nI betragtning af at alle opbevaringsgenstande er foran dine øjne, er den tid, der spares ved at søge efter og få adgang til de nødvendige køkkenredskaber åbenbar;\nåbne hylder er perfekt kombineret med hængende køkkenskabe og indbyggede opbevaringssystemer;\nsmukke retter eller tilbehør er i syne, som i et butiksvindue, der dekorerer interiøret og glæder ejere.\nUlemper ved åbne hylder som et element i køkkeninteriør:\nselve hylderne og alle genstande, der er placeret på dem, er hurtigt dækket med støv, og i mangel af en god hætte - og fedtdråber (output kan være enten at installere en kraftig hætte eller placere hylderne væk fra komfuret eller komfuren);\npå de åbne hylder er det ikke altid muligt at finde køkkenredskaber i stor skala - husholdningsapparater, store opvaskemaskiner;\nMange husmødre foretrækker ikke at flagre deres retter og køkkenredskaber.\nÅbne hylder - design, valgmuligheder og valg af materiale\nTraditionel version af køkkenhylder\nEn af de mest populære muligheder for at udstyre køkkenrum med åbne opbevaringssystemer er brugen af konventionelle hylder, der er fastgjort direkte på væggene, uden tilhørende elementer. Hylder kan tilpasses farven på det nederste niveau af køkkenskabe eller kontrast til dem. Brug ofte en kombination af farve- og teksturløsninger materiale hylder og køkken bordplader. Uanset hvilke beslutninger der er truffet, kan denne designmulighed af køkkenhylder harmonisk passe ind i næsten ethvert stilistisk design af køkkenet.\nI modsætning til køkkenskabe kan åbne hylder placeres uden at afbryde vinduesåbningen. Hvis dit værelse er tilstrækkeligt lyst og en svag overlapning af sollys ikke påvirker belysningsniveauet, hvorfor ikke installere hylderne, selv i området med vinduerne.\nVed hjælp af specielle fastgørelsesmidler er det ikke kun muligt at forstærke konstruktionen af hylderne, hvilket betyder at øge Lanka for den maksimale belastning, men også at dekorere dem. Fastgørelsesmidler kan være lavet af det samme materiale som selve hylderne eller afviger ikke kun i komposition, men også i udførelsesstil. For eksempel vil metalholdere med smedning se originale ud med træhylder, hvilket bringer det indre til køkkenet ikke kun originalitet, men også en speciel charme.\nÅbne hylder kan bruges som et accentelement. Hvis køkkeninteriøret er lavet i lyse farver (og vi forstår alle, at små værelser hovedsageligt er lavet i lyse farver), vil hylderne i mørkt træ se imponerende ud og tiltrække alles opmærksomhed.\nHylder i rustfrit stål er meget praktiske og praktiske. Sådanne design vil se godt ud i køkkenet, dekoreret i en moderne stil, hi-tech, fusion og endda minimalisme. I kombination med glansen af husholdningsapparater og lignende materiale til bordpladen ser åbne hylder i rustfrit stål harmoniske og relevante ud.\nSåvel som i den nederste del af køkkenskabe placeret over arbejdsoverfladerne kan du lægge belysning i de ophængte hylder. Således giver du ikke kun køkkenets arbejdsområde et tilstrækkeligt belysningsniveau, men også i stand til at dekorere interiøret.\nÅbne hylder med loftsmontering\nDet er ikke altid muligt at montere åbne hylder på køkkenets vægge. I dette tilfælde kan du bruge specielle designs monteret på loftet. Hylder i ordets bogstavelige forstand er ophængt fra loftet - udover det originale udseende har strukturerne tilstrækkelig høj styrke og kan udsættes for store belastninger. Den eneste ulempe ved denne montering er, at det er nødvendigt at bore overfladen på loftet (det er umuligt at bruge i rum med ophængte lofter).\nI moderne køkkenkunstdesignprojekter kan man ofte finde en kombineret montering af hylder til overflader - ikke kun til loftet, men også på væggene. Der er naturligvis ingen grund til at tale om luftigheden af billedet af sådanne strukturer, men pålideligheden af installationen og evnen til at modstå tunge belastninger er for mange ejere prioriteret.\nMange køkkenværelser (især i lejlighederne i den gamle bygning) er uregelmæssigt formede værelser med nicher, fremspring og udsparinger. Men enhver ufuldkommenhed inden for arkitektur kan bruges til fordel for boligindretningen. Indbyggede hylder på steder med tvungne nicher er en stor mulighed ikke kun at bruge det tilgængelige areal maksimalt, men også til at bringe variation og kreativitet i køkkendesignet.\nGlashylder i køkkenområdet er dyre, men de ser luksuriøse ud. Gennemsigtig glasdesign ser vægtløs ud og bringer ikke kun lethed, men også friskhed i det indre af rummet. Glashylder kan let kombineres med begge møbler, der er lavet af træ (eller denne analog), og med en let glans af husholdningsapparater. Ud over dets vigtigste funktion som opbevaringssystemer fungerer hylder af glas altid som et dekorativt element.\nHylder i facaden på køkkenøen\nHvis der er en temmelig stor køkkenø, kan åbne hylder placeres på en af dens sider afhængigt af formen. Fasaden med hylder kan drejes både inden i køkkenrumets arbejdsområde og mod spisestue eller opholdsdel, hvis rummet kombineres. Et sådant arrangement af åbne hylder med tallerkener, madlavningsbøger og andre køkkenartikler er praktisk, især for små mennesker, der har svært ved at nå de øverste opbevaringssystemer.\nHjørne hylder i moderne køkken\nHjørnerne for de fleste køkkenrum er komplekse med hensyn til udfyldningszoner. Rationel anvendelse af vinkelsegmenter kan være sjældne. Derfor vil installationen af kantede åbne hylder give dig mulighed for at maksimere køkkenets nyttige plads, skønt det vil påvirke omkostningerne ved fremstillingskonstruktioner.\nÅbne hylder - en del af køkkenstativet\nI modsætning til de sædvanlige åbne hylder er reolen i det væsentlige de samme køkkenskabe, men uden facader. Med hensyn til produktionsomkostninger er du nødt til at bruge mere end at installere almindelige hylder, men betydeligt mindre end at installere skabe med facader, fordi dørene (med fittings af høj kvalitet, skabe og andet tilbehør) er de dyreste dele af headsettet. Afhængig af størrelsen på køkkenrummet og den valgte designstil, kan hylder med åbne hylder placeres i stedet for det øverste lag i skabe eller som et uafhængigt møbel placeret nær væggen eller som en indvendig skillevæg.\nVed kun at tilføje en åben hylde i den nederste del af køkkenskabe i øverste niveau, skaber du ikke kun et praktisk sted at opbevare de mest relevante køkkenelementer, men også omdanne billedet af hele rummet. I sådanne hylder er det praktisk at placere de mest populære genstande - krydderier, tekopper og tallerkener, forskellige enheder, som du bruger hver dag. Som et resultat behøver du ikke åbne skabsdørene hver gang for at få et glas og drikke vand eller lave te til hele familien.\nSted for installation af åbne hylder som opbevaringssystemer og dekorative elementer i køkkeninteriør\nHvis det i køkkenområdet besluttes at helt eller delvis erstatte det øverste niveau af køkkenskabe med åbne hylder, placeres de oftest på begge sider af hætten. Dette arrangement hjælper på den ene side med at forhindre, at varme fedtdråber kommer ind i overfladen af hylderne, og på den anden side at holde de nødvendige køkkenredskaber, såsom fade, krydderier og tilbehør, tæt på arbejdsområder. Bortset fra det faktum, at de åbne hylder på siden af hætten, der er placeret over komfuret (komfur) - dette er et utroligt praktisk og praktisk designbevægelse, bringer dette arrangement symmetri og ordnethed i interiøret.\nEn anden populær mulighed er placeringen af åbne hylder i den øverste del af køkkensættet - installation på begge sider af vinduet, der huser vasken. På samme tid kan den modsatte væg i køkkenrummet udstyres med det sædvanlige sæt køkkenskabe - både i bunden og øverst.\nIkke så almindelig, men ikke mindre praktisk måde at arrangere åbne hylder på er at hænge strukturen over en køkkenø eller en halvø. I betragtning af at kogepladen, vasken eller andre husholdningsapparater ofte er integreret i øens bordplade, bliver evnen til at have opvaskemaskiner og andet køkkenredskaber til rådighed en prioritet for værtinde (ejer). Men i dette tilfælde taler vi hovedsageligt om hylder med fastgørelse til loftsrummet.\nLavt åbne hylder kan placeres i flere rækker i nærheden af døråbninger. Typisk bruges denne plads ikke til installation af lagersystemer - de passer simpelthen ikke der. Men til små hylder har du brug for ganske lidt plads. Selvfølgelig vil det ikke være muligt at opbevare store køkkenemner på sådanne overflader, men tallerkener, krukker med krydderier, kogebøger og andet køkkenudstyr passer let.\nHus uden fejl: 28 GOLD tip\nDesign lamper i højteknologisk stil, der vil transformere selv det kedeligste interiør\n9 sikre måder at skabe et behageligt hjemmekontor på\nCopyright 2022 \_ Dine egne hænder - Del dit arbejde! \_ Åbne hylder i køkkenets indre


B�dskov: Drab er ikke PETs opgave - Politiken.dk\nAnnonce Politik 22. nov. 2012 KL. 16.08\nB�dskov: Drab er ikke PETs opgave\nSamr�d. Der var ikke udbredt tilfredshed med Morten B�dskovs svar p� et m�de om PET-agenten Morten Storm. - Foto: Jens Dresling\nP� dagens �bne samr�d i Folketinget gentog justitsminister Morten B�dskov (S) sin og Politiets Efterretningstjenestes (PET) afvisning af, at PET skulle have �bidraget til den milit�re aktion, der dr�bte Anwar al-Awlaki�. Ministeren var indkaldt af Enhedslisten og Dansk Folkeparti p� baggrund af de afsl�ringer, som Jyllands-Posten har frembragt i den senere tid. L�S OGS�Jurister: Vi vil have bedre kontrol med PETs arbejde\nAfsl�ringer, der antyder, at PET og agenten Morten Storm var vigtige brikker i lokaliseringen og dermed udslettelsen af en terrorist i Yemen. Morten Storm stod i Jyllands-Posten frem og h�vdede, at han havde ledt CIA p� sporet af den al-Qaeda-tilknyttede al-Awlaki, som i september 2011 blev dr�bt ved et amerikansk droneangreb. Storm fremlagde ogs� kvitteringer, der angiveligt dokumenterer, at han var betalt af den danske efterretningstjeneste PET. �Det er ikke PETs opgave at dr�be. PET opererer p� dansk lov og international ret. Men jeg vil ikke hverken direkte eller indirekte kommentere p� mulige efterretningsoperationer�, siger Morten B�dskov. Dermed var der ikke meget nyt til de folketingsmedlemmer, der �nskede at f� klarhed over PETs rolle og brug af agenter. �Der er gr�nser for, hvor meget jeg i et samr�d kan g� i detaljer, n�r det g�lder PETs konkrete aktiviteter - s�rligt n�r det drejer sig om PETs brug af agenter�, siger Morten B�dskov. �rligt kontrol af brugen af agenter\nMorten B�dskov kunne dog p� samr�det uddybe regeringens planer om �get kontrol med PETs agenter. N�r regeringen i det nye �r freml�gger forslag til en ny lov om b�de politiets og forsvarets efterretningstjenester, indeholder det en udvidelse, der betyder, at PET en gang �rligt skal underrette Folketingets Kontroludvalg om brugen af agenter. L�S OGS�Enhedslisten: PET-forslag et lille, bitte, bitte skridt i den rigtige retning\n�Der har v�ret en debat om det her, og det er vigtigt for regeringen, at der i Folketinget er tryghed omkring PETs arbejde. Derfor har vi det her foreslag om �get kontrol�, siger Morten B�dskov. �Vi skal have en efterretningstjeneste, som kan h�ndtere de meget alvorlige trusler, Danmark st�r over for. Der skal ikke stikkes k�ppe i hjulet p� PET. Men der skal ogs� v�re tryghed og en balance mellem sikkerhed og retssikkerhed. Derfor har vi gennem �rene styrket kontrollen med PET�, forts�tter Morten B�dskov. Ingen garantier til Enhedslisten\nRetsordf�reren fra Enhedslisten, Pernille Skipper (EL), er ikke tilfreds med ministerens svar p� samr�det. Hun savner en garanti for, at PET ikke p� nogen m�de har overtr�dt deres opgave og bef�jelser. L�S OGS�B�dskov vil have mere kontrol med PET-agenter\n�Jeg fik overhovedet ikke svar p� mine sp�rgsm�l. Ministeren har forklaret reglerne for PET, men p� ingen m�de forsikret os, at reglerne er overholdt�, siger Pernille Skipper. �Han siger, at de ikke har bidraget til en milit�r operation. Men har de p� anden m�de givet oplysninger, der kunne bruges til at lokalisere al-Awlaki? Her var der ingen svar�, forts�tter Pernille Skipper. Dermed mener Pernille Skipper ikke, at justitsministeren form�ede at adressere den mistillid, som historien om Morten Storm har skabt om Politiets Efterretningstjenestes arbejdsmetoder. Se også\nEL kr�ver kulegravning af PET's terrorleder-jagt\n22. feb 09.04\nJP vinder Europas svar p� Pulitzer-prisen\n31. jan 09.02\nHistorien om Storm skr�mmer og fascinerer\n16. jan 21.48\nDF: B�dskov m� melde klart ud om Morten Storm\n14. jan 09.42\nBrite fik klar besked: Hold dig fra PET og Morten Storm\n14. jan 06.50\nFakta: Her er Morten Storms prominente terrorbekendtskaber\n13. jan 12.54\nMorten Storm efter Tvind, Bandidos, al-Qaeda og PET: Jeg vil m�ske gerne v�re t�mrer eller snedker\n13. jan 12.00\nMorten Storm vil melde sin f�rste d�dstrussel til politiet\n13. jan 10.27\nPET lovede opholdstilladelse til Morten Storms kone\nStorm-bog l�gger yderligere pres p� Politiets Efterretningstjeneste 13. jan 00.06


Texas.dk er pt. imellem de mest benyttede e-shops inden for haveudstyr. Deres udvalg indeholder omkring 500 produkter fra flere brands. Virksomhedens Trustpilot-bedømmelse på 9,3 ud af 10 røber god kundetilfredshed. Vurderingen er baseret på 7169 ratings, hvoraf 5884 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 459 mennesker fans af Texas.dk, og her har netbutikken modtaget 17 evalueringer med en middel vurdering på 2,3 ud af 5, som ligeså er utrolig imponerende.\nMoreLand.dk er pt. imellem de bedste webbutikker der sælger haveudstyr. Virksomhedens udvalg favner på den anden side af 2500 produkter fra en række brands. Webshoppens Trustpilot-rating på 9,3 af 10 indikerer enorm kundetilfredshed. Tallet er baseret på 5148 ratings, hvoraf 4294 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 4033 brugere fans af MoreLand.dk, og herpå har netbutikken modtaget 1029 evalueringer med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,65 af 5, hvilket også er særdeles godt.\nHaveMoebelland.dk er aktuelt en af de mest benyttede e-handler med haveudstyr. Forhandlerens sortiment omfatter opimod 1000 varer fra flere mærker. Netshoppens Trustpilot-vurdering på 9,3 af 10 manifesterer utrolig kundetilfredshed. Tallet er baseret på 2434 vurderinger, hvoraf 1970 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 3 personer tilhængere af HaveMoebelland.dk, og herpå har forretningen modtaget 486 ratings med en gennemsnitlig vurdering på 4,65 ud af 5, som også er usædvanligt beundringsværdig.\nPlantetorvet.dk er aktuelt imellem de bedste online forretninger med haveudstyr. Webbutikkens udvalg indbefatter i omegn af 15000 produkter fra diverse mærker. Netbutikkens Trustpilot-bedømmelse på 8,9 af 10 bevidner stor tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 6440 anmeldelser, hvoraf 4860 af disse giver topkarakter. På Facebook er 17187 mennesker tilhængere af Plantetorvet.dk, og her har de modtaget 1288 anmeldelser med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,45 ud af 5, hvilket lige så vel er ultra overlegent.\nHaveHandel.dk er nu en af de mest populære online firmaer inden for haveudstyr. Webbutikkens udvalg favner opimod 1000 varer fra en række mærker. Netshoppens Trustpilot-bedømmelse på 8,2 af 10 indikerer god tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 20 vurderinger, hvoraf 17 af dem giver topkarakter. På Facebook er 686 mennesker fans af HaveHandel.dk, og her har butikken modtaget 4 anmeldelser med en gennemsnitlig rating på 4,1 af 5, som ligeså er super overlegent.\nAubergine Plante handles hyppigt\nEn række webbutikker i Danmark giver til alt held en hel del forskellige fragtmuligheder. Et hit er efterhånden pakkeshops, fordi du dermed nemt kan hente de nyindkøbte produkter den dag der passer dig. Metoden er jo rigtig enkel, samt oftest desuden den mest letkøbte leveringsmulighed.\nDu kan endvidere afveje for og imod at få ordren bragt til din privatbolig eller ud til dit arbejdes adresse. Fragtløsningen er for det meste en smule mindre prisbillig, men omvendt meget praktisk. Den mindst kostelige metode til levering af aubergine plante kan ikke modsiges at være at du selv henter pakken, som dog nødvendiggør at du er tæt på aubergine plante online butikkens hjemsted.\nLeveringsdygtigheden kan i nogle tilfælde være vældig vital ifald vi har brug for din ordre om et øjeblik, og af den grund er det jo på sin plads at du efterser leveringstiden for den vedkommende vare.\nMasser af aubergine plante internet foretagender annoncerer levering på blot en enkelt hverdag på en masse varer, som alligevel tager udgangspunkt i at du bestiller forud for et bestemt tidspunkt, med hensynstagen til at de kan nå at få aubergine plante på posthuset før de lageransatte har fyraften.\nEn række e-firmaer frembyder levering uden beregning, men i reglen er det kun gældende hvis der bestilles for en konkret sum. Alternativt skal man gribe den mindst kostelige type af levering, der mange gange – uden hensyn til om du opholder sig i Esbjerg, Odder eller Billund – vil være at få dem til at bringe din ordre til et afhentningssted.\nDet er efterhånden ekstremt fleksibelt for alle at vurdere prisniveauet på aubergine plante hos forskellige online butikker, og for det har massevis af online shops fundet det nødvendigt at nedbringe prisniveauet på mange af deres produkter – til børn og babyer, og tillige også til kvinder og mænd – kolossalt, og endda nogle gange yde gratis levering.\nDog kan det imidlertid vise sig udbytterigt at analysere visse internet shops i Danmark efter aubergine plante rabatkoder før du handler, så du er tryg ved at modtage den mindst kostelige pris.\nMan bør blot være så påvagt, at når en internet virksomhed afhænder aubergine plante til en pris som virker mystisk tiltalende, burde det mange gange være et faresignal om en fup online shop. Køb med gængse betalingskort er heldigvis omfavnet af en regel, hvilket dækker en imod bedrageriske online outlets.\nVi tilråder køb med betalingskort eller MobilePay. Som en alternativ mulighed kan du drage nytte af en afbetalingsordning fra eksempelvis ViaBill, hvis du ser en fordel i at afbetale pengene i flere bidder.\nForud for at nogen bestiller aubergine plante i en forhandler på nettet behøver de principielt tage stilling til butikkens vilkår, dog er det undertiden ikke super interessant.\nEt nemmere alternativ er at efterse om online forhandleren er medlem af e-mærke ordningen, da det ofte er en angivelse af at e-butikken efterkommer de danske regler, samt at online forhandleren hyppigt efterses af fagmænd der har indsigt i de gældende bestemmelser. Derudover tilbydes du chance for støtte, når du møder besvær i processen med dit indkøb.\nLigeså kan det anbefales at kunden er vidende om de fundamentale betingelser der kan have indflydelse på ordren, eksempelvis den returpolitik på aubergine plante webshoppen tilbyder. På grund af dette er det ligeledes essesentielt, at man permanent sikrer ens faktura, således man fremadrettet vil kunne påvise købet, uafhængig om man leder efter et produkt til en kvinde eller mand.\nTrustpilot frembringer fuldt ud pålidelige chancer for at bese ganske mange aktuelle kunders erfaringer og af den grund rekommanderer vi, at du bliver klogere på internet shoppens aubergine plante vurderinger før du shopper.\nFacebook bringer dig desuden en lang række troværdige løsninger til at få indsigt i netbutikkens troværdighed. I øvrigt ser vi endda online virksomheder hvor du kan publicere en vurdering af købsoplevelsen, som tillige burde benyttes til at afveje kundernes tilfredshed.\nVores hjemmeside er annoncefinansieret. Vi arbejder tæt sammen med nogle forskellige webbutikker da vi formidler butikkernes produkter, og indhenter honorar hvis en af vores besøgende gennemfører et køb.\nOrientering om aubergine plante og internet foretagender ajourføres ofte, men vi tager ikke ansvar for modifikationer der måtte være lavet siden vi senest opdaterede vores oplysninger.


Jeg begyndte at høre elektronisk musik i en alder af 15 år. Det hele startede med at jeg blev helt forgabt i trance og min yndlingskunstner var Tiësto. Faktisk kendte jeg ikke rigtig til så mange andre kunstnere end ham, da jeg begyndte at lytte til elektronisk musik i tidernes morgen. Min første tur til et event gik derfor til et event i november 2007 sammen med et par kammerater, nemlig Tiësto’s Elements Of Life Tour, hvor Parken i København var en af destinationerne. Dette event var altså min allerførste tur og er et event som jeg den dag i dag ser tilbage på med største fornøjelse. Jeg vil næsten vove og påstå at det er et af de mest fantastiske events jeg har overværet, men jeg er temmelig sikker på at jeg ikke er helt galt på den når jeg siger at oplevelsen på ens første tur altid er noget helt specielt som man aldrig glemmer. Festen i Parken skulle hurtigt vise sig at være skyld i at jeg fik blod på tanden og det kunne derfor ikke gå hurtigt nok med at komme af sted til endnu en fest. Jeg begyndte at lytte til andet end trance f.eks. hardstyle og hardcore og fandt hurtigt ud af at der fandtes mange fester i Tyskland, Holland og Belgien som jeg simpelthen var nødt til at besøge ligeså snart at jeg var gammel nok. Min første udenlandske tur endte med at blive Q-Base i 2008, hvilket også var en helt igennem fantastisk oplevelse som gjorde at jeg blev så bidt af det at jeg også var nødt til at tage med til Qlimax samme år. Siden har jeg været af sted et utal af gange og har besøgt en del fester i forskellige lande, nogle fester flere gange fordi de simpelthen er en fornøjelse at besøge år efter år. 2009, 2010 og 2011 skulle også hurtigt vise sig at blive nogle år, hvor alle lommepenge blev smidt efter ture til Tyskland/Holland/Belgien (Over 30 ture), og det har bestemt været de fedeste år i min ungdom overhovedet, fordi det har givet mig så mange gode bekendtskaber som uforglemmelige oplevelser.\nMusikken er ikke kun noget som man lytter til og holder af – Det er noget som fører folk sammen og skaber masser af gode oplevelser. Der dannes et helt specielt sammenhold, som ikke findes andre steder. Det elektroniske miljø er virkelig noget ganske særligt, og noget som alle burde opleve. Jeg har personligt selv mødt rigtig mange mennesker i dette miljø, som jeg har rejst til udenlandske events med i nogle år, og som jeg nødig vil undvære nu. Når man er af sted, så møder man også altid nye mennesker, så ens vennekreds bliver hele tiden større og større. Man er derfor aldrig nogensinde alene til en fest, lige meget om det er i Danmark eller udlandet.\nTil dem som nu sidder derude og overvejer at tage med på en tur til udlandet, men ikke gør det af en eller anden grund som fx at man ikke har nogen makker/makkere at rejse med, så kan jeg kun sige at det bare er med at hoppe ud i det og tage med! Ligeså snart at man står på bussen i en af opsamlingsbyerne, så har man næsten allerede lært de første mennesker at kende. Folk er meget flinke, åbne og imødekommende og står altid med åbne arme, så der er ingen fare for at man kommer til at være alene på en tur. Det er netop på busturen på vej til et event at man føres sammen med andre. Man kan godt sige at man, når man er af sted, er en stor familie. Man kan tage af sted på sin første tur alene uden at være bekymret for om det nu er en god idé, hvis man ikke kender nogen, men alle er velkomne på turene og der er absolut ingen fare for at blive holdt udenfor eller føle sig alene, da alle er af sted for at opleve det samme og nyde den musik som vi elsker. At rejse med Hardstylers.dk er en ren fornøjelse og kan kun anbefales. Der er altså kun én ting at sige: TA’ MED!


Videnregnskabers struktur og indhold? - PDF\nDownload "Videnregnskabers struktur og indhold?"\n1 Oktober 1999 Videnregnskabers struktur og indhold? Per Nikolaj D. Bukh, Aarhus Universitet Jan Mouritsen, Handelshøjskolen i København Heine Thorsgaard Larsen, Handelshøjskolen i København Resume Videnregnskabet er et af de nye ledelseskoncepter, som i de seneste par år har været genstand for stor opmærksomhed. I artiklens første del præsenteres en analysemodel dels til brug for læsning og analyse af videnregnskaber og dels til brug ved udvikling af videnregnskaber, og det beskrives desuden, hvorledes der kan sondres mellem en ledelsesmodel og en præsentationsmodel. I den anden del af artiklen beskrives det, hvorfor og hvordan en konkret virksomhed, Systematic Software Engineering A/S, har udviklet og offentliggjort et videnregnskab. Med udgangspunkt i casen antydes det, hvorledes analysemodellen kan anvendes.? Tak til Mette Rosenkrands Johansen for assistance i forbindelse med dataindsamling og analyse af videnregnskaberne samt til Gustav Jeppesen og Morten Hvid Pedersen for kommentarer til artiklen. 1\n2 1 Indledning De fleste er nok enige om, at viden er vigtig i det moderne samfund. Ligefrem så vigtig at vores egen tidsalder er blevet døbt the knowledge society (Drucker 1993). I en strøm af positiv energi er videnregnskabsbegrebet i de sidste par år blevet mobiliseret i en række danske virksomheder. Men viden og videnregnskaber er ikke autoriserede regnskabsmæssige begreber, og diskussionen af ordenes betydning og relevans er ofte intens blandt regnskabsforskere (f.eks. Andersen 1999; Elling 1999). De fleste, der skriver om videnkapital eller intellektuel kapital, som det også kaldes er dog, hvad enten de bidrager med praktiske erfaringer eller er mere teoretiserende, ganske positive i forhold til betydningen af viden og de effekter, der kan opnås ved hjælp af videnregnskaber. Argumenterne præsenteres ofte med reference til vidensamfundet og betydningen af viden, men det kan ikke være årsag nok for den enkelte virksomhed til at udvikle et videnregnskab, at den opfatter sig selv som en videnvirksomhed. I denne artikel vil vi gå et spadestik dybere og præsentere en model, der både kan anvendes til at analysere videnregnskaber ud fra forskellige læserperspektiver og som arbejdsværktøj ved udviklingen af videnregnskaber. Med udgangspunkt i det videnregnskab, som softwarevirksomheden Systematic Software Engineering har udviklet, vil vi desuden illustrere modellens anvendelse ved at vise, hvad et videnregnskab kan være, og hvorledes det fungerer i den konkrete virksomhed. Artiklen er baseret på midtvejsresultater fra et 3-årigt forsknings- og udviklingsprojekt 1 - det såkaldte Videnregnskabsprojekt - som involverer 19 danske virksomheder, der i samarbejde med Erhvervsfremme Styrelsen, en gruppe forskere fra Handelshøjskolen i København og Aarhus Universitet samt proceskonsulenter fra Arthur Andersen, i februar 1998 gik i gang med at udvikle videnregnskaber. Det er projektets overordnede formål dels at undersøge, om der kan udformes hensigtsmæssige retningslinjer, eller regler for brugen af videnregnskaber dels at opnå en forståelse for, hvad viden er, hvorledes viden mobiliseres, hvad der gør viden produktiv, hvorledes viden måles, etc. Artiklen er struktureret således, at vi i afsnit 2 først diskuterer nogle af de synspunkter vedrørende videnregnskaber, der har domineret debatten indtil nu. Dernæst præsenteres i afsnit 3 den analy- 1 Yderligere information om projektet kan fås via internettet, hvor foreløbige rapporter, og informationsmateriale mv. kan downloades. Desuden er der link til de involverede virksomheders hjemmesider, hvor videnregnskaberne kan læses. Se desuden Erhvervs Udviklings Rådet s (1997) rapport, der vedrører et tidligere projekt. 2\n3 semodel, der i Videnregnskabsprojektet bruges som referenceramme for analysen af videnregnskaberne og som kan anvendes af virksomheder, der ønsker at udvikle et videnregnskab, samt af revisorer, analytikere, investorer og andre, der optræder som læsere af et videnregnskab. I afsnit 4 redegøres for, hvorledes virksomheders arbejde med videnregnskaber både omfatter en ledelsesmodel og en præsentationsmodel, hvorefter vi i afsnit 5 ser nærmere på en enkelt af virksomhederne, dens videnregnskab samt den ledelsesmæssige kontekst, som videnregnskabet indgår i. Artiklen afsluttes i afsnit 6 med nogle afrundende bemærkninger. 2 Videnregnskabets ide Selv om der i litteraturen er en vis uklarhed om, hvad et videnregnskab er, så er der trods alt en række generelle træk. Videnregnskabet udvider den traditionelle finansielle rapportering ved at introducere humankapital, organisationskapital og kundekapital, selvom den specifikke betegnelse for disse arter varierer en smule. Humankapitalen forlader virksomheden ud på eftermiddagen og i weekenden. Organisationskapitalen består af procedurer, manualer og administrative systemer, og kundekapitalen drejer sig om kundeloyalitet, mærkevarer og image 2. Humankapital er for Tom Stewart (1997) eksempelvis det, som tænker, eller som han selv udtrykker det: [m]oney talks, but it does not think; machines perform, often better than any human being can, but do not invent.. [The] primary purpose of human capital is innovation - whether of new products and services, or of improving in business processes (ibid., p. 86). Strukturel kapital er for Stewart knowledge that doesn t go home at night.. [I]t belongs to the organization as a whole. It can be reproduced and shared technologies, inventions, data, publications, [and] strategy and culture, structures and systems, organizational routines and procedures. (ibid., p ). Det gælder for kundekapital som for humankapital, at den ikke kan ejes af virksomheden, men den er alligevel helt central, fordi den for virksomheden udgør the value of its franchise, its ongoing relationships with the people or organizations to which it sells [like] market share, customer retention and defection rates, and per customer profitability (ibid., p. 143). Karl Erik Sveiby, en anden af pionererne inden for videnregnskabsområdet, deler også intellektuel kapital op i tre dimensioner, nemlig employee competence, internal structure og external structure (1997, p ): Employee competence involves capacity to act in a wide variety of situations to create both tangible and intangible assets. Internal structure includes patents, concepts, models, and computer and administrative systems. The external structure includes relationships with cus- 2 Vi har andetsteds foretaget en mere omfattende analyse af den populære litteratur om videnregnskaber, se Mouritsen (1998, 1999) samt Larsen, Bukh og Mouritsen (1999). 3\n4 tomers and suppliers. It also encompasses brand names, trademarks, and the company s reputation or image. Endelig anbefaler Leif Edvinsson (Edvinsson & Malone, 1997, p. 11), der især er kendt fra sit arbejde med videnregnskaber i forsikringsselskabet Skandia, en distinktion mellem human capital og structural capital, hvor førstnævnte udgør combined knowledge, skill, innovativeness and ability of the company s individual employees.. it also includes the company s values, culture, and philosophy. Human capital cannot be owned by the company. Dette står i modsætning til structural capital, som er hardware, software, databases, organizational structure, patents trademarks, and everything else of organizational capability that supports those employees productivity [It is] everything left at the office when the employees go home.. Unlike human capital, structural capital can be owned and thereby traded. Her begrebsliggøres intellektuel kapital som medarbejdere og everything else. Det er jo mildest talt en bred definition, men den viser naturligvis, at intellektuel kapital er central, hvis forfatternes ord skal tros Det er karakteristisk, at ingen af de kort gennemgåede modeller måler viden i en snæver forstand. Både Stewart, Sveiby og Edvinsson er interesserede i klassifikationer snarere end i målinger. Dette siger de da også klart. Edvinsson & Malone (1997, p. 185) spørger retorisk: Is this a definitive list? Hardly. Der er ingen formel for valg af indikatorer. De er kun til stede i eksempler og ikke i en integreret model. Sveiby (1997, p. 150) siger dette klart: The measurement system that I propose does not present a full and comprehensive picture of a company s intangible assets; such a system is not possible (ibid., p.150). Et videnregnskab i følge Edvinsson er derfor ikke en færdig model. Den har nogle mere eller mindre metaforiske overskrifter humankapital, organisationskapital og kundekapital men de samles ikke i et sammenhængende udtryk. De rapporterer ikke-finansielle nøgletal, men det siger jo ikke meget om, hvad virksomhederne skal gøre for at udvikle et videnregnskab. 3 En analysemodel for videnregnskaber I Videnregnskabsprojektet er der udviklet en analysemodel til brug ved analyser og fortolkninger af videnregnskaber. Modellen 3, der vises i Figur 1, består af en 4x3 typologisering af nøgletal samt en beskrivelse af virksomhedens identitetsfortælling. Modellen er udviklet til brug i det konkrete udvik- 3 Modellen er en videreudvikling af en tidligere model udviklet på baggrund af en analyse af 10 danske og svenske virksomheders videnregnskaber (jf. Mouritsen 1998, 1999; Larsen, Bukh og Mouritsen 1999; Erhvervsfremme Rådet 1999). 4\n5 lingsprojekt, men vores hidtidige erfaringer tyder på, at den også kan bruges til at analysere informationsindhold og disclosure mere generelt i årsregnskaber, børsprospekter mv. Modellen har to dimensioner, dels en artsdimension, som drejer sig om de objekter, videnregnskabet handler om, dels en dimension, som har at gøre med de ledelseshandlinger, der ligger til grund for eller bag et tal. Arterne refererer til de domæner, som videnregnskabets tal henfører til, den anden dimensionen vedrører den måde, hvorpå tallet trækkes ind i virksomhedens beslutningsproces. Modellen er udvidet gennem projektet, men først og fremmest er det blevet klarere, hvad den egentlig taler om, og hvorledes den skal bruges. Management arena Kvalifikationsstyring Produktivitetsovervågning Porteføljestyring Udtryksform Kompetenceudtryk Kvalificerings aktiviteter Portefølje Identitetsfortælling (videnstrategi) Art Måltype Medarbejdere Kunder Processer Teknologi Effekter Aktiviteter Ressourcer Figur 1 Analysemodellen Modellen er, som det fremgår af Figur 1, delt op i fire typer af arter: Medarbejdere, kunder, processer og teknologi. På den anden led er modellen opdelt efter tre former for nøgletal: Effektmål ( Det, der sker ), aktivitetsmål ( Det, der gøres ) og ressourcemål ( Det, der er ). Modellen bygger således på to teorier; en langs hver af dens dimensioner. Artdimensionen er en klassifikationsteori om videnstyringens konkrete objekt, som her drejer sig om medarbejdere, kunder, processer og teknologi. Det er de temaer, som virksomhedernes videnregnskaber kan reduceres til, når de virksomhedsspecifikke betegnelser og udtryk generaliseres. Den anden dimension bygger på en ressource- og kompetenceteori (jf. Hamel og Prahalad 1994), som her viser hvad virksomhedsledelsens instrumenter er. Det drejer sig om porteføljebeslutninger, kvalificeringsbeslutninger og effekt- eller produktivitetsovervågning. 5\n6 3.1 De tre former for nøgletal Videnregnskaber er ikke mekanismer til at vurdere viden og de kan heller ikke måle viden i en snæver forstand. Derimod handler videnregnskaber om aktiviteter knyttet til videnstyring, og videnregnskabers tal skal pege på de aktiviteter, som virksomheden sætter i gang for at optage, udvikle og forankre viden og videnaktiviteter. Derfor skal videnregnskabets tal mere konkret vise, hvilke typer af handlinger og objekter, som er bygget ind i eller ligger bag et tal. Formdimensionen vedrører de typer af ledelseshandlinger, som ligger bag et tal. Den viser med andre ord, hvorledes tallet oversættes og optages i virksomheden. I modellen opererer vi med tre former for nøgletal: Ressourcemålene ( Det, der er -tal) vedrører porteføljen af virksomhedens ressourcer. Dermed drejer beslutninger sig om porteføljer af mennesker, kunder, teknologier og bestykning af processer. De er et billedligt udtryk for virksomhedens pose af brikker - et billede af hvilke ressourcebrikker virksomheden råder over; hvor mange blå, hvor mange røde, hvor mange aflange, hvor mange runde osv.; tal, der fortæller om, hvilken forandring i sammensætningen af posens indhold, der er sket inden for det sidste år (f.eks. at andelen af røde brikker er steget med x %), er ligeledes ressourcemål. Tallenes objekt er relativt stabile/stationære enheder som f.eks. en kunde, en medarbejder, en computer, en proces osv., der udgør en række objekter, hvorom en ledelse skal træffe dimensioneringsbeslutninger. Tallene svarer på spørgsmål om hvor mange? og hvilken andel? Dermed svarer de på, hvor store, hvor varierede, hvor sammensatte og hvor sammenhængende ressourcerne er. De tilknyttede ledelseshandlinger vedrører porteføljebeslutninger. Aktivitetsmål ( Det, der gøres -tal) er en beskrivelse af de kvalificeringsaktiviteter, der er sat i værk i virksomheden inden for den regnskabsperiode, som videnregnskabet vedrører. Det drejer sig om aktiviteter, der er sat i værk for at opgradere eller vedligeholde ressourceporteføljen. Billedligt talt er det de aktiviteter, der er sat i værk for at gøre f.eks. de røde brikker i posen rødere. Tallene svarer på spørgsmål om, hvad der gøres i virksomheden for at udvikle ressourcegrundlaget ud fra en eller anden forestilling om forbedringer, f.eks. igennem objekter såsom efteruddannelse, investeringer i processer, aktiviteter for at uddanne eller tiltrække kunder, foredrag, osv. Her drejer målingerne sig om de præcise aktiviteter, der udføres på grundlag af de videnstyringsaktiviteter, som er sat ind. De hertil knyttede ledelseshandlinger er kvalificeringsaktiviteter. Effektmål ( Det, der sker -tal) beskriver de konsekvenser, som er den samlede effekt af kombinationen af de til ressourcemålene knyttede strukturbeslutninger og de til aktivitetsmålene knyttede forbedringer. Det er imidlertid ikke nødvendigvis således, at tabellen altid skal læses strikt fra højre til venstre. Det er ikke en simpel input-output eller årsags-effekt model. Det er snarere således, at alle mål kan optræde i kombinationer med hinanden, fordi videnkapital er baseret på relationer mellem aktiver. F.eks. øges teknologiens produktivitet ved at sende medarbejdere på kursus. Altså 6\n7 en relation mellem medarbejdere og teknologi. Ligeledes kunne medarbejdertilfredshed lede til kundetilfredshed, idet en engageret medarbejder sikkert er bedre til at tale med og indgå i dialog med kunder end en ikke så motiveret medarbejder. Især for effektmålene gælder, at de kan komme fra mange kilder. De beskriver effekter af, at virksomhedens ressourcer indtræder i forskellige relationer til hinanden og optræder som kompetencer. Billedligt talt kan tallene tages som udtryk for egenskaberne ved de figurer, posens brikker kan bygge, når de sættes sammen. Tallene svarer på spørgsmål om hvilke effekter, og deres objekt er hændelser, stilstande og kvaliteter ved enheder eller vurderinger og bedømmelser af virksomhedens forskellige ydelser. Ledelsesaktiviteten er her effekt-, resultat- og produktivitetsovervågning. 3.2 Modellens arter Nøgletallene skal ideelt set i deres definition bære den information, der er nødvendig for at klassificere dem inden for begge dimensioner, således at vi kan tale om, at dimensionerne er indlejrede i tallet. Dette er ofte tilfældet, om end ikke altid uden problemer, hvilket gør tommelfingerregler nødvendige på samme måde som regnskabsvejledning er med til at klassificere finansielle transaktioner, der ikke umiddelbart kun har én mulig klassificering. På den måde kan tommelfingerreglerne sammenlignes med en helt konventionel finansiel revisionsprocedure. Selvom der selvfølgelig er den forskel, at den finansielle revision hviler på en omfattende og lang praksis, mens revisionspraksis på det nærmeste er ikke eksisterende, hvad angår videnregnskaber 4. Placeringerne inden for de forskellige arter vil sikkert ikke volde store problemer, når det gælder ressourcetal, men når der er tale om aktivitetstal, kan der opstå forvirring, fordi nogle aktiviteter fungerer som kvalificering af to (eller flere) forskellige arter. F.eks. kan kundegrupper og medarbejderes involvering i undervisning på uddannelsesinstitutioner ses som kvalificering af henholdsvis kunder og medarbejdere samt af medarbejdere og image. Et andet eksempel er, at medarbejdere, der sendes på kurser i procesoptimering kan være kvalificeringsaktivitet for både medarbejderdimensionen og procesdimensionen. I sådanne tilfælde må en tommelfingerregel afgøre tallets placering - f.eks. den, at placeringen skal ske efter den art der optræder først i tallet eller mest centralt i tallet: kundegruppemøder skal stå i kundedimensionen og ikke i medarbejderdimensionen; oplæg på konferencer skal stå i kunde/image-dimensionen og ikke i medarbejderdimensionen osv. 4 Revisionspraksis er fraværende i relation til den model, vi her introducerer, men der finder i øjeblikket en vis eksperimenteren sted, hvad angår revisors påtegning af alternative rapporteringer. Således har forskellige former for supplerende regnskaber offentliggjort af Dansk Shell, DIEU, Kræf- 7\n8 Der kan ligeledes opstå særlige situationer vedrørende effektindikatorerne, idet effektmål kunne dreje sig om mere end en art, f.eks. medarbejdertilfredshed med teknologien, og kundernes tilfredshed med medarbejdernes kompetencer. Da alle disse effektmål er tredjeparts-relaterede og er udtryk for en kompetences kvalitet, og da tredjeparten samtidig kan siges at være udskiftelig, kunne en oplagt tommelfingerregel foreskrive, at tallet skal indplaceres i tabellen ikke efter tredjepartens identitet, men efter kompetencens art. Det betyder således, at medarbejdertilfredshed med teknologien placeres i teknologidimensionen, idet medarbejderne er tredjepart, og kundernes tilfredshed med medarbejdernes kompetencer skal placeres i medarbejderdimension, idet kunderne her er tredjepart. 3.3 Modellens tilknyttede historier Modellen indeholder ikke alene kriterierne for identifikation af videnregnskabets tal. Den indeholder også, som vi har antydet til venstre i Figur 1, en række forklarende eller karakteriserende forhold. For det første sondres der mellem selve modellens indre, dvs. klassifikationsskabelonen, og så en fortælling om virksomhedens videnstrategi. Denne fortælling eller identitetshistorie fungerer som en forklaring på virksomhedens videnstyringsaktiviteter. Her forklares, hvad de er, hvorfor de er fornuftige og hvorledes de skal sættes ind i et fremadrettet perspektiv. Alle virksomhederne har en sådan historie, der forklarer, hvorledes de relaterer sig til deres omgivelser, og hvorledes de skal fungere for at kunne gøre dette med en vis fornuft. Men virksomhedens historie kan ikke stå alene. Den er nok en helhed, men den er ikke automatisk troværdig. Videnregnskabets tal skal levere denne troværdighed. Tallene er garanten for, at identitetsfortællingen ikke blot er ord. Derfor skal skabelonen kunne klassificere tal på en sådan måde, at de i sig selv er med til at fortælle historien. Derfor er det skabelonens hovedudfordring dels at gøre det muligt at klassificere videnregnskabets tal så entydigt som muligt og dels at få dimensionerne i skabelonen til selv at fortælle en generel historie om, hvorledes virksomheden virker. En stor del af de ord, der benyttes til at beskrive viden i identitetshistorien kan ikke benyttes som grundlag for en klassifikation af nøgletallene. F.eks. er begreber som innovation, fleksibilitet, kundeorientering eller stærk kultur alle abstrakte begreber, der kan være mange ting. Nogle virksomheder måler f.eks. innovation ved andel af omsætning der hidrører fra nye produkter; andre måler forsknings- og udviklingsudgifterne i forhold til omsætninger; andre igen måler antallet af patenter; endelig måler nogle virksomheder formelle uddannelseskvalifikationer osv. Innovation er et så bredspektret begreb, at det ikke kan være et klassifikationskriterium. Ambitionen måtte helletens Bekæmpelse, Novo Nordisk samt Linjebus fået revisionspåtegninger inden for det sidste års tid. Se desuden omtalen i Børsen den 24/9 og 1/\n9 re være, at tallet selv fortalte hvilken kategori, det tilhører. Omsætning fra nye produkter er et procestal; andel af kunder, der bidrager med højteknologiske projekter er et kundetal; antal af patenter er et procestal; antallet af PhD ere er et medarbejdertal, som alle på hver deres måde kunne være en form for surrogat for innovation. Det betyder ikke, at innovation ikke er et vigtigt begreb i et videnregnskabet. Der er snarere tale om at innovation er et så bredt og centralt begreb for virksomheder der udarbejder videnregnskaber, at begrebet ikke udgør en eksplicit kategori men findes implicit både i regnskabet og i ledelsesmæssige aktiviteter. Derfor er det en del af virksomhedens identitetshistorie. Dette vil være allermest markant i de virksomheder, hvis konkurrencekraft er knyttet til deres evne til at være innovative, hvorfor innovation netop vil være en del af disse virksomheders identitet. Innovation er en stor fortælling eller strategi, der retfærdiggøres ved en række forskellige tal, som imidlertid alene fungerer som punkter, hvorfra en tolkning en historie kan skabes. Tallet for innovation findes ikke i sig selv. Det gælder også for tal om andre sammensatte begreber fleksibilitet mv. nævnt ovenfor. Fordi innovation i lighed med de andre nævnte begreber er et positivt ladet ord, kan det være med til at sætte mange typer af aktiviteter i gang. Derfor er disse begreber en vigtig del af virksomhedens identitetskonstruktion, og de er typisk interessante ved netop at være så tilpas rummelige, at mange former for praksisser kan udspille deres liv herunder. Dette giver sig udslag i, f.eks. at innovation i alle dets facetter kan repræsenteres ved mange forskellige nøgletal. Videnregnskabet kan desuden fortælle en række generelle historier inden for rammerne af skabelonen vist i Figur 1. Det drejer sig om historier eller forklaringer, som kan læses både vandret og lodret i skabelonen, specielt når der er tal, som over tid illustrerer en udvikling. Det kunne være udviklingen i personale eller kunderelationers effekt, opkvalificering og størrelse. Eller det kunne være udviklingen i virksomhedens kvalificering af ressourcer på personale, kunder, processer og teknologi-området over tid. Det ville tallene sikkert kunne tale om i sig selv, om end naturligvis på et generelt niveau. Her kunne sammenligningen med det finansielle regnskab måske være på sin plads. Det muliggør også generelle historier såsom om sammenhængene mellem omsætning og omkostninger, om afkast, om likviditet og om vækstrater. Disse historier handler sådan set ikke om virksomheden selv, men om tal fra en generel regnskabsmodel. På samme måde kan tallene fra videnregnskabet fortolket inden for rammerne af analysemodellen være med til at fortælle generelle historier, som kan fortælles uafhængigt af den enkelte virksomheds ledelsesmodel. Dertil kommer også den virksomhedsnære eller -specifikke historie, som hægter den generelle historie sammen med ledelsesmodellen. Historien om, hvad viden konkret er, og hvordan den fungerer i virksomheden. Altså den historie, der direkte fortælles videnregnskabet. Selv om skabelonen kan give input til den virksomhedsspecifikke historie, så udgør den ikke denne historie. Dette er 9\n10 forskellen mellem den virksomhedsspecifikke og den generelle videnstyring. Begge dele skal med i det konkrete videnregnskab, men hvis erfaringer skal transporteres til andre dele af virksomheden eller til andre virksomheder, så udviskes gradvist den lokale historie, som drejer sig om de vanskelige begreber såsom innovation, organisationsudvikling osv. Jo længere væk fra virksomheden historien skal transporteres, desto mere omsættes den fra innovation og Intelligent Solutions, som det eksempelvis gøres i Carl Bro s videnregnskab, til porteføljestyring, kvalificeringsaktiviteter og effekt-overvågning i forhold til de fire domæner. 3.4 Videnregnskabets læsere Hvis skabelonen skal fungere som analysemodel, skal den kunne vise, hvorledes virksomheden sættes i system fra forskellige retninger svarende til, at forskellige læsere anlægger forskellige perspektiver. Blandt de mulige læsere af videnregnskaber har virksomhederne i Videnregnskabsprojektet typisk peget på (1) aktieanalytikere og andre med tilknytning til det finansielle marked, (2) nuværende og potentielle medarbejdere samt (3) nuværende og potentielle kunder. Andre modtagergrupper, der nævnes af nogle virksomheder, er leverandører, brancheorganisationer, forskellige former for eksterne interesseorganisationer samt øvrige samarbejdspartnere. Da der endnu kun findes begrænsede erfaringer med brugen af videnregnskaber og ingen formelle undersøgelser af deres effekter, kan vi her kun komme med antydninger af, hvorledes man kan forestille sig, at et videnregnskab vil blive læst af de tre primære målgrupper. Set fra en aktieanalytikers perspektiv danner ressourcesøjlen grundlag for konfigureringsvurderinger af virksomheden. Det vil være muligt på baggrund heraf at vurdere, hvorvidt ressourceporteføljen virker konkurrencedygtig og fremtidssikret. Aktivitetssøjlen danner eksempelvis grundlag for vurderinger af ledelsens evne til medarbejderudvikling, organisationspleje og udvikling samt vedligeholdelse af kunderelationer, og effektsøjlen danner grundlag for vurderinger af, hvorvidt virksomhedens sammensætning/opbygning og aktiviteter virker, samt vurderinger af, hvor stabil virksomheden er. Analytikere vil formodentlig især lægge vægt på en generel vurdering af virksomheden og dens identitetsfortælling samt ikke mindst dens ledelse. Derfor kan et velkonstrueret, retvisende og troværdigt videnregnskabet tages som udtryk for, at ledelsen er troværdig og i stand til at håndtere de kritiske problemstillinger, som fremtiden vil byde på. Både nuværende og potentielle medarbejdere vil se på ressourcesøjlen som grundlag for vurderinger af, hvordan virksomhed er sat sammen f.eks. mht. spændende kolleger, gode uddannelsesmuligheder, udfordrende teknologi eller udviklende kunder og projekter. Aktivitetssøjlen danner især grundlag for vurderinger af mulighederne for egen udvikling i virksomheden, mens effektsøjlen blandt andet danner grundlag for vurderinger af, hvorvidt eksisterende medarbejdere er tilfredse 10\n11 med virksomheden som arbejdsplads samt af, hvor effektiv virksomheden er. Erfaringer viser, at videnregnskaber kan være ganske effektive værktøjer til at udtrykke virksomhedens identitet og image, således at virksomhedens ståsted formidles til nuværende og potentielle medarbejdere. Hvis ståstedet som anført af Larsen & Schultz (1998, p.25) er velformuleret og velkommunikeret, kan det virke tiltrækkende på dygtige potentielle medarbejdere. Da mange virksomheder for tiden oplever, at konkurrencen flyttes fra produkt til faktormakedet som en leder i en IT-virksomhed, der offentliggør et videnregnskab, udtrykte det, kan en velunderbygget identitetsfortælling være kilde til en væsentlig konkurrenceckraft. Endelig er nuværende og potentielle kunder interesserede i ressourcesøjlen for at vurdere, hvilke og hvor mange ressourcer virksomheden råder over lige nu samt de ændringer, der sker i sammensætningen af ressourcerne. Det vil have betydning for virksomhedens mulighed for at løse kundens opgaver lige nu, at den besidder de rigtige ressourcer ligesom ændringer i ressourcebeholdningerne vil indikere om virksomheden også i fremtiden vil besidde de rigtige ressourcer. Aktivitetssøjlen danner grundlag for vurderinger af ledelseskapaciteten i virksomheden og for at vurdere om ressourceporteføjen er fremtidssikret, mens effektsøjlen eksempelvis danner grundlag for vurderinger af, hvorvidt andre kunder er tilfredse med virksomhedens ydelser samt af, hvor stabil virksomheden er. 4 Forskellige typer modeller. Som illustreret ved diskussionen af modellen i Figur 1 er et videnregnskab ikke alene et sæt tal. Det består også af en tale, der anvendes til at fortælle historien om virksomhedens måde at fungere på og som tallene kan opfattes som dokumentationen af. Herudover består videnregnskabet ofte af nogle tegninger, der retfærdiggør helheden i de tal, der rapporteres (Mouritsen, 1999). Disse visualiseringer er med til at retfærdiggøre videnregnskabet ved hjælp af en særlig æstetik, som erstatter den matematiske logik i traditionelle nøgletalsberegninger og som konstruerer et billede af perfektion eller imperfektion med hensyn til for eksempel kreativitet. Denne visualisering både af viden og af den kontekst, som viden indgår i, findes i de fleste videnregnskaber men ikke på den samme måde. 4.1 Præsentationsmodellen Den model, som umiddelbart præsenteres i det videnregnskab, der offentliggøres betegner vi som en præsentationsmodel. Ved at kigge en række forskellige videnregnskaber igennem kan man ved selvsyn konstatere, at der findes næsten lige så mange versioner af præsentationsmodeller, som der findes videnregnskaber. I hvert fald indtil videre og i nogle videnregnskaber giver det måske slet 11\n12 ikke mening at tale om en eksplicit præsentationsmodel. Kendetegnende for præsentationsmodellen er, at den indeholder en oversigt over de oplysninger, som skal sættes i tal. Dette er nogle gange men ikke altid i en grafisk form, der gennem en tegning viser, hvad der skal med i den enkelte virksomheds videnregnskab. En præsentationsmodel viser virksomhedens afgrænsning af, hvad videnregnskabet skal indeholde. Som antydet ovenfor har de toneangivende forfattere defineret tre domæner herfor: humankapital, organisationskapital og kundekapital. Men erfaringer fra danske virksomheder 5 viser, at viden også kan præsenteres på andre måder. Nogle gange lægger virksomhederne sig ret tæt op ad den nævnte tredeling. Andre gange er den der slet ikke, og endnu andre gange er den helt på tværs heraf. 4.2 Ledelsesmodellen Præsentationsmodellen beskrevet ovenfor kan ikke stå alene men skal sættes i sammenhæng med virksomheden. Det er, hvad ledelsesmodellen gør. Her indikeres det, hvorledes viden fungerer i virksomheden og der henvises til de videnstyringsaktiviteter, der er objektet for videnregnskabet. Ledelsesmodellen giver dermed forståelse af eller forklaring på, hvorfor og hvorledes videnregnskabets tal er relevante. Denne ledelsesmodel er tættere på den specifikke virksomheds måde at fungere på, hvilket for eksempel betyder, at en virksomhed, der arbejder mod den lærende organisation vil have én bestemt måde at organisere sig på ledelsesmæssigt, som ikke blot vil afspejle sig i hvilke målinger, der er relevante, men også i hvilken form for sammenhæng dette arbejde skal ses i. Hermed kan man sondre mellem en præsentationsmodel og en ledelsesmodel. Præsentationsmodellen viser, hvorledes virksomhedens udlægning af dens arbejde med viden ser ud, mens ledelsesmodellen forklarer setup'et for, hvorledes videnstyring skal foregå og gøres til en vigtig aktivitet i virksomheden. Begge modeller er vigtige for at få etableret en forklaring på, hvorfor videnstyring er noget ganske særligt i den enkelte virksomhed. 4.3 Analysemodellen Hertil kommer den tredje model, som vi ovenfor betegnede en analysemodel. Denne fungerer som redskab til udvikling og læsning af videnregnskaber. Specielt kan analysemodellen hjælpe til at illustrere forskellene mellem virksomhedernes videnregnskaber ved at belyse, hvor tyngden i hvert en- 5 Se en mere omfattende beskrivelse af alle 19 virksomheders videnregnskaber og deres præsentationsmodeller i rapporten Beskrivelse af 19 virksomheders videnregnskaber (Bukh et al. 1999a). 12\n13 kelt videnregnskab lægges. Analysemodellen kan også benyttes til at generalisere eller i det mindste transportere erfaringerne mellem læsere inden for eller uden for virksomheden Analysemodellen er et værktøj både for videnregnskabets læsere og konstruktører. Ved at trække videnregnskabets tal væk fra præsentationsmodellerne og fra den kontekst, virksomhederne har konstrueret dem i, kan både videnregnskaberne og deres tal ses i et andet lys. Analysemodellen kan i højere generalisere de strategier og perspektiver, der ligger i kombinationen af ledelses- og præsentationsmodeller ud fra tallene, end ud fra udsagn om virksomhedens strategi. Ved at placere videregnskabets målinger indenfor analysemodellens rammer kan man under arbejdet med udarbejdelsen af et videnregnskab blive mere bevidst om, hvilken strategi for videnregnskabet, man konstruerer, og hvorledes denne stemmer overens med den måde virksomheden ledes på. Det fremgår af de offentliggjorte videnregnskaber, at der er meget vide rammer for, hvilke former for rapporteringer der kan udarbejdes med udgangspunkt i en nogenlunde fælles forståelse for, hvad et videnregnskab kan være. For som læser at kunne få overblik over en sådan gruppe forskellige regnskaber har analysemodellen en særlig funktion. Analysemodellen er også vores indgangsvinkel til at læse virksomhedens identitetshistorie, således som den fortælles på baggrund af virksomhedens ledelsesmodel og præsentationsmodel, fordi disse tilsammen skal identificere de sammenhænge, der gør historien troværdig. Virksomheden Carl Bro, der har offentliggjort et videnregnskab, skal således forklare, at de kapitalformer, de opererer med i præsentationsmodellen, leder til Intelligent Solutions, som ligger i dens generelle historie; og Coloplast, som er en anden blandt de 19 virksomheder i Videnregnskabsprojektet, af skal sandsynliggøre, at EFQM modellens elementer, som fremgår af præsentationsmodellen, virkelig producerer velfærd for kunderne, der er virksomhedens store historie. Dermed sætter analysemodellen abstrakte begreber som innovation, kultur mv., jf. diskussionen i afsnit 3.3 i et nyt lys. De elementer, der for eksempel vedrører innovation er vigtige på forskellige måder i henholdsvis ledelsesmodellen og præsentationsmodellen, mens de er fraværende som et selvstændigt domæne i analysemodellen. Ved at udpege de tal i analysemodellen, der indgår i virksomhedens historie om innovation, er det muligt at vise, hvorledes historien komponeres ved kombination af skabelonens elementer, således at innovation netop kan være forankret i bestemte ressourcer, ledelsesaktiviteter eller kombinationer heraf. Det er ikke inden for denne artikels rammer muligt at gå i detaljer med de erfaringer, som de 19 virksomheder i Videnregnskabsprojektet har fået i deres arbejde med videnregnskaber. I stedet vil vi i afsnit 5 med en enkelt af virksomhederne som case vise, hvorfor og hvordan der kan arbejdes med viden og videnregnskaber. Casen viser desuden, hvorledes videnregnskabets nøgletal skal pla- 13\n14 ceres inden for analysemodellens rammer og hvorledes analysemodellen kan bruges til at læse og analysere et videnregnskab. 6 5 Systematic Software Engineering A/S Systematic Software Engineering A/S (Systematic) er et dansk software- og systemhus, der udvikler og sælger tekniske systemløsninger, produkter og support til forsvaret samt til industri-, transport- og servicevirksomheder. Da Systematic blev grundlag i 1985 var det med henblik på at varetage en konkret support- og vedligeholdelsesopgave for det danske søværn, men efterhånden kom andre militære opgaver til og i begyndelsen af 1990 fik Systematic også kunder fra det civile marked. Systematic havde da videnregnskabet blev offentliggjort i foråret 1999, omkring 130 medarbejdere og en koncernomsætning på omkring 80 millioner kroner. Virksomheden har datterselskaber i England og USA, der varetager salg, markedsføring og support uden for Tyskland og Skandinavien, men videnregnskabet vedrører kun den danske del af Systematic. Det er Systematics målsætning, at udvide virksomhedens kerneområder fra primært at være relateret til leverance af systemer til forsvaret til i øget omfang også at omfatte den civile sektor. Andelen af kunder inden for den civile sektor har da også været støt stigende de senere år, hvor det blandt andet er Electronic Data Interchange, elektronisk handel og sikkerhed i systemer, der udgør kerneområderne. De første initiativer til udvikling af et videnregnskab blev taget medio 1997, hvor det at offentliggøre et videnregnskab blev set som en forlængelse af begyndende initiativer i relation til knowledge management, men projektet blev først for alvor formaliseret som et videnregnskabsprojekt, da Systematic i januar 1998 besluttede at gå med i Videnregnskabsprojektet, og det praktiske ansvar herfor blev lagt i hænderne på knowledge management konsulent Morten Hvid Pedersen, der var blevet ansat i virksomheden et års tid forinden. Parallelt med arbejdet med videnregnskabet arbejdes der med procesforbedringer. Systematic er ISO 9001-certificeret samt godkendt i henhold til tilsvarende standarder for militære leverandører. Derudover har virksomheden en målsætning om inden udgangen af år 2000 at opnå en placering 6 Beskrivelsen af Systematics arbejde med udvikling af et videnregnskab er dels baseret på formelle interview med projektets leder, Morten Hvid Pedersen, på deltagelse i møder, seminarer mv. i Erhvervsfremme Styrelsens regi samt på uformelle samtaler med ledende medarbejdere i Systematic. Desuden har vi haft adgang til foreløbige udgaver af videnregnskabet, mødereferater mv. For yderligere detaljer vedrørende den forskningsmæssige metode henvises til Larsen et al. (1999b) samt Bukh et al. (1999b). 14\n15 blandt de 10% bedste virksomheder internationalt til at udvikle software målt efter den amerikanske Capablity Maturity Model (CMM) og den europæiske pendant, BOOTSTRAP. Da virksomheden har en lukket ejerkreds, som omfatter virksomhedens grundlægger, der stadig leder virksomheden, og da kredsen af kunder er forholdsvis begrænset, har Systematic ikke fundet behov for at udgive et årsregnskab udover det lovpligtige, der indsendes til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. Systematic opfatter derimod videnregnskabet som en erstatning for en traditionel årsberetning, og bagest i videnregnskabet er der ret symbolsk placeret et to-siders uddrag af årsberetningen for , således at man næsten kan sige, at det finansielle regnskab opfattes som et appendiks til videnregnskabet. 5.1 Hvorfor udarbejdes et videnregnskab? Systematic opfatter sig selv en videnbaseret virksomhed eller et videnhus, som det udtrykkes af vicedirektør Alex Holm Jensen. Det er ikke de materielle aktiver, der er afgørende for Systematic hverken for virksomhedens værdi eller for dens evne til at fungere som virksomhed. Derimod fremhæves de mere uhåndgribelige faktorer, eller immaterielle aktiver om man vil, i form af medarbejderes viden, kundeloyalitet, effektive processer, produktrettigheder m.v. som afgørende for virksomhedens fremtidige konkurrenceevne og udvikling. I selve videnregnskabet fremhæver Systematic, at [f]ormålet med et videnregnskab er at synliggøre virksomhedens videnressourcer samt at belyse ledelsens indsats for at udvikle disse. Med dette ønsker Systematic at give virksomheden og dens interessenter en bedre baggrund for at se virksomhedens muligheder i fremtiden. Oprindeligt var Systematics videnregnskabsprojekt meget internt fokuseret, det var videnstyring, der var det store tema siger knowledge management konsulent Morten Hvid Pedersen, og hovedsigtet var derfor at udarbejde et internt videnregnskab, der direkte kunne understøtte knowledge management initiativerne i Systematic I løbet af projektets forløb kom der imidlertid større fokus på den eksterne anvendelse af videnregnskabet, idet man i løbet af videnregnskabets udvikling blev mere og mere opmærksom på, at den information, som et videnregnskab kan indeholde præsenterer den side af en videnvirksomhed, som interesserer både kunder, potentielle medarbejdere og andre virksomheder, som Systematic stifter bekendtskab med. Dette har da også efter at videnregnskabet blev offentliggjort i foråret 1999 betydet, at videnregnskabet bruges aktivt af Systematics ledelse ved præsentationer af virksomheden og ofte diskuteres med kunder og samarbejdspartnere, når der skabes kontakt. I det hele taget har Systematic oplevet stor ekstern interesse for videnregnskabet, som direkte har været med til at skabe en række nye kontakter både til potentielle medarbejdere og til organisationer og virksomheder, som man normalt ikke har haft berøringsflader til. 15\n16 Videnregnskabsprojektets orientering mod den eksterne kommunikation har dog ikke betydet, at videnledelsesaktiviteterne eller den interne anvendelse af videnregnskabet er blevet nedprioriteret. Disse ses stadig som en af de væsentlige ledelsesmæssige udfordringer, og der er flere projekter i gang i relation hertil, hvilket der også refereres til i slutningen af videnregnskabet. Morten Hvid Pedersen fremhæver i den forbindelse, at det er hans indtryk, at mange ofte har svært ved at skelne imellem det, der kan kaldes ledelse af viden og så måling ; Systematic møder da også ofte den opfattelse, at det her er knowledge management men, som det udtrykkes af Morten Hvid Pedersen, så er det en lille det af det fordi videnledelse spænder meget bredere. 5.2 Hvad indeholder videnregnskabet? Systematics videnregnskab er på 16 sider, hvoraf de første 5-7 sider består af en introduktion til samt beskrivelse af virksomheden, mens de sidste par sider som nævnt ovenfor består af uddrag af årsberetningen. Selve videnregnskabet er struktureret efter virksomhedsmodellen vist i figur 2, som i vores model for analyse af videnregnskaber, jf. afsnit 3 og 4, svarer til en præsentationsmodel. Denne præsentationsmodel er inspireret af Business Excellence-modellen, men Systematic anvender ikke Business Excellence, så der er altså ikke tale om, at ledelsesmodellen i Systematic er identisk med præsentationsmodellen. Alligevel antydes det i Systematic vedrørende Business Excellence modellen som præsentationsmodel, at når man får kutyme omkring det at lave videnregnskab, så bliver den jo også mere eller mindre ledelsesmodel, og man kan sige at den sætter en dagsorden, og på den måde også har potentiale til at blive en ledelsesmodel. Figur 2 Systematics præsentationsmodel 16\n17 Systematics videnregnskab er struktureret efter præsentationsmodellen vist i figur 2, således at virksomhedens vision, værdier og mål, som allerede var en del af ledelsesgrundlaget inden videnregnskabsprojektet blev igangsat, beskrives på de første sider i videnregnskabet. Målene angiver ikke blot finansielle mål men også udsagn om, hvilket niveau man ønsker at opnå/opretholde for kunde- og medarbejdertilfredshed, kvalitets- og procesmål. Hovedvægten i videnregnskabet lægges herefter på domænerne: medarbejdere, processer, infrastruktur og innovation, der behandles nogenlunde ensartet, således at der for hvert område er opgivet nøgletal, som suppleres med et tekstafsnit, der uddyber og kommenterer tallene. I tekstafsnittet indgår også nøgletal, som ikke er vist i skematisk form, så som gennemsnitsalder, antal softwareudviklere og andel af højtuddannede. Alle nøgletal er - så vidt det er muligt - angivet for både 96/97 og 97/98. I forhold til den analysemodel, der introduceres i denne artikel, svarer infrastruktur til det generiske domæne teknologi i analysemodellen, hvorimod innovation som diskuteret i afsnit 3.3 ikke indgår i analysemodellen som et særskilt domæne, selvom en virksomhed som Systematic vælger at benytte præsentationsmodellen til at vise, hvorledes innovation indgår centralt i det ledelsesmæssige arbejde i virksomheden. Det er også værd at bemærke, at den første side i Systematics videnregnskab udover at vise modellen i figur 2 også oplyser om, hvilke regnskabsprincipper videnregnskabet er baseret på. Herunder fremhæves det blandt andet, at Systematic i videnregnskabet tilsigter at behandle alle væsentlige videnrelaterede aktiviteter i Systematic, at der er anlagt et forsigtighedsprincip, hvor målinger har et skønsmæssigt præg og at oplysningerne i videnregnskabet skal kunne verificeres. Videnregnskabet er ikke påtegnet af en ekstern revisor, men dette er under overvejelse. Tabel 1 sammenfatter nøgletallene i Systematics videnregnskab inden for analysemodellens rammer. Effektmål Aktivitetsmål Ressourcemål Human?? Sygefravær (dage pr. medarbejder)?? Samlet medarbejdertilfredshed (skala 1-5)?? Andel af medarbejdere der opfatter SSE som en god/meget god arbejdsplads?? Eksterne kursusdage pr. medarbejder?? Uddannelsesinvestering pr. medarbejder, eksterne?? Medarbejdernes deltagelse i projekters faser?? Størrelsen af projektgrupper?? Antal medarbejdere?? Gns. antal fuldtidsansatte?? Medarbejderfordeling på opgaveområder?? Gennemsnitsalder samt andel af medarbejdere under 40?? Antal softwareudviklere og antal administrative medarbejdere?? Tilgang - afgang af softwareudviklere?? Samlet antal år med professionel softwarekompetence?? Antal år med professionel sof t- warekompetence pr. softwareudvikler?? Andel af medarbejdere med en 17\n18 universitetsuddannelse på kandidat- eller Ph.D.-niveau.?? Cola-indeks: antal pr medarbejder?? Omsætningens fordeling på projekter/produkter?? De 5 største projektkunders andel af projektomsætningen?? De 5 største licenssalgs andel af produktomsætningen?? Eksportandel?? Antal licenser solgt?? Aktive projektkunder i året?? Aktive projektkunder i året fordelt på forsvar og industri mv. Kunde Proces Teknologi?? Kundetilfredshed?? Eksisterende kundeforholds varighed målt i år?? Antal nye strategiske projektkunder?? Andel af kunder, som direkte vil anbefale Systematic?? Procesevaluering (modenhedsniveau efter BOOTSTRAP-modellen)?? Software Development Performance- tal (i alt 5)?? Placering i benchmark-undersøgelse?? Egne produkters andel af omsætningen?? Gennemsnitlig ventetid ved opkald til omstilling?? Antal af platforme IRISproduktfamilien kan køre på?? Medarbejdertilfredshed med kvalitet og effektivitet i arbejdsprocesserne?? Kundetilfredshed med kvalitet i ydelser og produkter?? Total Telefonservice-index?? Pizza-indeks?? ISO 9001, samt AQAP-certificeringer?? Antal hits på hjemmeside pr. dag?? Medarbejdertilfredshed med fysiske forhold?? Cykel-indeks?? Antal projektsamarbejder med forsknings- og uddannelsesinstitutioner?? Antal interne timer brugt på Sof t- ware Process improvement?? Investering i produktudvikling?? Investering i procesforbedring?? Innovationsinvestering i alt, samt i % af koncernomsætninge?? Investeringer i IT-udstyr?? Investeringer i lokaler og kontorudstyr?? PC er/arbejdsstation pr. medarbejder?? Antal servere i netværk?? M 2 lokaler Tabel 1: Systematics nøgletal vedr. videnkapital placeret i analysemodellen Systematics videnregnskab er meget bredt i den forstand, at det har været virksomhedens hensigt, så vidt muligt at præsentere nøgletal inden for alle domæner og former, med henblik på at synliggøre alle væsentlige aspekter af virksomhedens videnressourcer og udvikling af disse. Dog er nøgletallene, som det ofte ses i videnregnskaber, mere udbyggede hvad angår ressourcetal. Men Systematics videnregnskab indeholder også stor tyngde med hensyn til effektmål for processer, hvilket formodentlig både hænger sammen med at virksomheden er vant til ledelsesmæssigt at tænke i processer og med at effektmålene for processer meget klart viser, hvad virksomheden kan præstere og dermed netop fungerer godt i en virksomhed som Systematic, der i sit videnregnskab viser stor åbenhed. I Tabel 1 optræder et cola-indeks, der viser, hvor mange cola er der drikkes per medarbejder, et pizza-indeks for hvor mange pizzaer der spises per softwareudvikler samt et indeks for hvor stor en andel af medarbejderne der benytter cyklen som det primære transportmiddel til arbejde. Disse indekser kommenteres ikke i videnregnskabet, men har været grundlag for en del medieopmærksomhed, ligesom de ofte berøres og fortolkes ved ledelsens præsentationer af virksomheden. Eksempelvis er cykelindekset en proxy for virksomhedens geografiske placering i forhold til medar- 18\n19 bejdernes bopæl. Videnregnskabet indeholder også en opgørelse af, hvor mange kvadratmeter lokaler, der er til rådighed, hvilke investering, der foretages i opgradering af denne ressource samt tal for medarbejdernes tilfredshed med fysiske arbejdsforhold, som altså er det effektmål, der direkte svarer til lokalerne. Fortolket i sammenhæng peger disse tal på en væsentlig ledelsesmæssig udfordring for Systematic: Lokalerne er ved at blive for trange selvom der er foretaget væsentlige investeringer i mere plads; og det er vanskeligt at udvide ret meget, hvis den nuværende centrale geografiske placering af virksomheden skal holdes. Systematics væsentligste ressource er de højtuddannede medarbejdere, og virksomhedens vækst i form af tilgang af strategiske projektkunder bestemmes af, hvor mange softwareudviklere der kan tiltrækkes og omvendt af hvor få der forlader virksomheden. I praksis skal ledelsen balancere mellem på den ene side lidt for trange lokaler og på den anden side en placering af virksomheden, der ganske vist vil give mere plads og dermed også større tilfredshed med de fysiske arbejdsvilkår men som vil placere virksomheden uden for cykelafstand af Århus midtby, hvor mange af medarbejderne bor, blandt andet som en konsekvens af at den gennemsnitlige alder er lav. Dette er nogle af de elementer, der vil indgå i Systematics ledelsesmodel. Her peges der på, at ledelseshandlingerne, som har med videnstyring at gøre, og som blandt andet indeholder spørgsmål om rekruttering. Men den handler om mere end det. Ledelsesmodellen indeholder også aspekter af hele den kvalitetsstyring, der får krævende kunder til at se Systematic som en virksomhed, der er overlevelsesdygtighed. Derfor er Systematics videnledelse meget mere end rekruttering. Det drejer sig også om at skabe organisatoriske procedurer, der gør det muligt dels at dele viden, og dels at sikre, at den viden, der ligger indeholdt i virksomhedens dagligdag, gøre mere flydende og stabil i relationen mellem mennesker, teknologi, og kunder. Det er netop det udtryk, som Systematics præsentationsmodel tegner. 5.3 Systematics ledelsesmodel Systematics ledelsesmodel er bygget op omkring historien om, hvordan den fremtidssikrede, kapable organisation er en, der gennem standardiserede processer og højt kvalificerede medarbejdere leverer produkter af høj kvalitet til kunden. I ledelsesmodellen positioneres medarbejderne rigtigt nok central i hele setup'et, men de er samtidigt 'kun' en del af det større arrangement, der skal indrettes, hvor kvalitetskontrollerede processer er mindst lige så centrale. Ledelsesmodellen signalerer i vid udstrækning at det er et heterogent sæt af ressourcer, der fremtidssikre Systematic som virksomhed; et sæt bestående af teknologier, mennesker og proceskonfigurationer. 19\n20 Videnregnskabets indikatorer er, som tabel 1 viser, hovedsageligt konfigureret omkring 'Det, der er' (størsteparten omkring medarbejder og kunder) og 'Det, der sker'-tal med fokus på kunde- og proces-tal. Vægtningen signalerer, at processerne er en af de helt centrale genstand for virksomhedens knowledge management aktiviteter, samt at udviklingen af projektstyringsværktøjer og forhold som kvalitet og præcision er nogle af ledelsaktiviteternes parametre, grafisk præsenteret som en form for resultatopgørelse over virksomhedens aktiviteter. Systematik forklarer selv: "Vi løser problemer for kunden og leverer et styk soft-ware. I princippet er vi et konsulentfirma, som tilbyder viden og ekspertise mere end et produkt-hus, som leverer standardløsninger. Mit billede af Systematic er, at vi leverer en unikke løsninger baseret på de mennesker og processer, vi har... Vores TQM projekt er tæt knyttet til vores intellektuel kapital projekt. Det drejer sig om processer, og vi vil inkludere flere målinger om vores projekters tidsoverholdelse i vores videnregnskab". Dette har effekter, idet når vi begynder at skrive om tidsoverholdelse, så er et sådant mål vanskeligt at negligere i virksomheden, og når vi publicerer en vurdering af vores kvalitets og projektstyringsaktiviteter, så er der kun en vej, og det er fremad. Så får man kunders, leverandørers og emdarbejders interesse og opmærksomhed, og det interne pres til at forbedres stiger dramatisk." 6 Afsluttende bemærkninger Der er efterhånden udgivet mange bøger og artikler om intellektuel kapital og videnregnskaber. En stor del af disse tager udgangspunkt i at videnkapital er med til at forklare forskellen mellem virksomhedens markedsværdi og den bogførte værdi. Dette er ikke nogen god definition, fordi videnregnskaber ikke skaber et finansielt udtryk, der kan forklare denne forskel. Videnregnskabets tal drejer sig mere om de aktiviteter, ledelsen sætter i værk for at gøre viden levende og betydningsfuld i virksomhedens ressourcegrundlag. Således drejer videnregnskabet sig om virksomhedens kompetence-strategi, dvs. den strategi som handler om virksomhedens grundlag for at kunne eksistere også ud i fremtiden. Analysen af Systematics videnregnskab viser kompleksiteten i et sådant udsagn. Dele heraf er helt og holdent virksomhedsspecifikke, og derfor har man brug for en ledelsesmodel og en præsentationsmodel. Læsere kunne imidlertid have brug for at sætte det virksomhedsspecifikke i perspektiv, og dertil kan man benytte analysemodellen, som bl.a. kan oplyse om udviklingen i virksomhedens videnstyringsaktiviteter. Det store spørgsmål, som vi ikke har behandlet direkte i denne artikel, er, om man kan have tiltro til et videnregnskab og det billede, som det tegner af virksomheden. Dette revisionsproblem drejer sig om, hvorvidt der et er objektivt grundlag for revisionsprocessen. Det vil formodentlig ikke være så vanskeligt at revidere videnregnskabets tal; i det mindste ikke i den forstand, at man kan revidere om tallene er fremskaffet på den måde og efter de procedurer, som er fastlagt, da dette blot for- 20\nKLUMMETITLER KOMMER SENERE 137 Videnregnskab og videnstyring i Systematic Case fra bogen Videnregnskaber Rapportering og styring af virksomhedens videnressourcer PER NIKOLAJ BUKH JAN MOURITSEN METTE ROSENKRANDS


Escort i århus esbjerg fisse sopranerne\nEscort i århus billeder af hot milf\nOnsdag 2st, September 9:38:38 Pm\nCenner: KimGordon, Znakemane\nVisninger Profil: 2775\nJeg ønsker at rejse verden rundt med min kone, og jeg vil nyde min pensionisttilværelse.\nDette kombineret med dem escort venner, århus for dem.\nHorny chubby århus, pumpe hendes preggo fisse og Liderlige fuck chubby kæreste, pumpe hendes preggo escort og kneppe.\nMen, betyder det ikke tage væk fra det faktum, at hun er helt smoking hot.\nMaine Ramesh ka lund pakar kar uska supara nikal liya aur os par ek chumma jar diya.\nNær slutningen af filmen, Tro er bevidstløs, men påklædt sex, som antagonist forbereder sig på at ofre hende til Satan eller noget.\nUtilsigtet gruppe sex i toilet Varighed: Unge dreng lærer, gamle tricks Varighed: Dracula Exotica Varighed: Sarah Young har modtaget tunge Sperm Spilletid: To hotties århus deres træner efter Spændende retro-gruppen Sex Orgie Varighed: Classic - Lufthavn affære Varighed: Tabu 2 - Orgy Varighed: Retro Tabu Spilletid: græsk Ferie gode gamle s Varighed: Retro tyskere elsker eventyr Varighed: Marilyn Chambers Trekantsex Varighed: En Lang italiensk Aften Varighed: Cathy Indledning 4 N15 Varighed: Sex med pik-sultne Vampyrer Varighed: Hendes utrolige sex eventyr på den Christy Canyon twilight passion Varighed: Nikki King Varighed: Soveværelse eventyr - Christy Canyon Fredelig Escort Varighed: Stor Pik Comp - Madame reve Tabu sex 1 Spilletid: Amber Lynn modtager en meget lang sort Debbie nyder hendes dejlig krop Varighed: Den Fornøjelse Jagt - Fuld Retro Lang hals for big cock Alicia Monet Vanessa Del Rio går hårdt Varighed: Varm nat med Bridgette Monet Varighed: Flot vintage filmens Varighed: Utilsigtet sex i toilet rummet Varighed: Pension nøgne bagdel Varighed: Gruppe sex Passion - Hot retro Slik Evans Creampie Varighed: Gruppesex i biografen KMM retro gangbang Varighed: Hot Brunette Pige Gør Angel Kelly John Holmes Varighed: Dumme Amor Varighed: Sex fra de gode gamle s - Fuld Hot Ketsjere Varighed: Mellem benene af Barbara Elg Varighed: Undertøj køn affære Varighed: Mere sex med Vanessa del Rio Varighed: gode Gamle tyske retro sex video Bedste Vintage Film.\nSelv med masser af star power, er de Røde aldrig fik en god start og slutter sæsonen i ringe fjerde plads i divisionen til at gå sammen med en registrering.\nSexede Rødhåret Tgirl Frihed Harkness i sexet hvid badedragt viser hendes enorme tranny pik og munter shemale bryster.\nAfsnit Compliance-Erklæring kan du besøge: Digital Playground.\nGennemse den største samling af Ana Flavia Gavlak billeder på nettet.\nÅrhus liderlige escort smukke damer minde deres lesbiske tidligere.\nBrasilianske Røv 73 min Engel gået sammen med Nani 27 min Messengermessenger - Tit-Bit er ikke på nogen måde ansvarlig for nogen skade, som følge af at linke til sider på andre websites.\nMarvel er ikke Marvel Girl ; nå, måske det tidlige Marvel Girl har svage kræfter og en fad personlighed, men i det mindste hendes kræfter var hendes kræfter og hendes personlighed var hendes personlighed, jeg håber du kan ændre hendes kostume, hvis det er alt muligt, og holde hende på hendes egen i stedet for at knytte hende med Captain Marvel Anden læser havde problem med tegnet ' s outfit: Arktis til ækvator.\nSlaver århus damer og fornedret 7: Lidenskabelig Modnet Escort.\nJeg er på udkig efter mænd, der nyder og kan håndtere en virkelig fin sexet smart dame som mig selv, jeg er single mødre, meget liderlig og klar for alle og alt.\nTil min forbløffelse, at hun klynkede kun lidt, så hendes røv, tog hele min pik.\nFilm Meget Liderlige porno skuespiller ballbusting og orgasme Hot Babe herskerinder ballbusting med cum shot Hjem Mest populære videoer, Nye videoer Højest ratede Vores netværk: Alle rettigheder forbeholdes.\nHun er blevet sendt tilbage til et fængsel i Område 11, og derefter overført til et mere behageligt ensomme celle ved at leve i fred, der også giver hende en kjole til at bære.\nÅrhus piger striping tøjet escort trapperne.\nSmukke escort viser hendes fantastiske krop med århus store bryster.\nEn Officer af den Pack 2 En politibetjent, der er sendt ud for at undersøge en fest involverer mange mand iført mager tøj, men det pack gør altid sikker på at enhver som træder deres tørv forlader aldrig den samme måde, som de kom i.\nGive en følge, men du kan være rart for hende, og ikke sige noget uhøfligt.\nDe ville være at gå ud på universitetet i et par måneder, når de forlader deres nudist måder bagefter.\nVirkeligheden stjernede hævder, at hun kun tænkte escort at århus video efter Deen lækket nyheden om dens eksistens.\nMen vi har escort aldrig så hvad der skete med Hodor krop efter århus.\nMin kommende svigerfar århus en af de flotteste fyre, jeg nogensinde har haft, og vi er blevet rigtig gode venner, da han er omkring escort alder!\nFlad overkrop teenager filipina go go girl viser off boble røv.\nKlik her for at escort, og læs mere Århus Nyheder.\nMen hun erfarer senere, gennem en af hans venner, at han elsker hende og ønsker, at han aldrig havde sagt disse ting.\nDisse kreditter er på kort sigt finansielle ordninger, og derfor varigheden af afdrag kan være små Lån citat, du er nødt til at have fuldstændig detaljerne om dens vilkår og betingelser, og de skal være i stand til at betale det tilbage inden for ledelse, forudsat der.\nAro starter sin video ved at få afklædt og tænder for bruseren.\nMen jo mere shampoo han væltede på sin krop, jo mere føltes det som en kost skab.\nEn af hendes feticher århus voyeurisme og hun elsker folk, der ser hende i escort.\nDet er ligesom, det er første gang det nogensinde er sket i historien om hip hop musik, og du ikke lave et sted for mig, fordi jeg er bøsse?\nTitel Sunny Leone skudt dette cam show af hendes skubbede en dildo ind i hendes stramme fisse, bare for hendes medlemmer.\nEn af de mest luksuriøse dual århus vibratorer escort markedet.\nHun voksede op uden en far, og i en ung alder, hun begyndte at søge kærlighed.\nPå weekender, ingen undertøj på alle, bare en lille top og en nederdel så lille, at det mere som et bælte.\nJeg føler, at hvis et barn har det svært med deres forældre' nøgenhed, ville det være bedre at tale til dem om det og finde ud af, hvorfor det gør dem utilpas, og hjælpe dem med at arbejde sig igennem det, så bare at dække op, når du ser det generer dem.\nJeg træder raseri-mode, hente hende op og bære hende op til hendes lejlighed.


Bestilling og Betaling - The JoyDoodle - DK\nAlle priser er angivet i DKK og prisen er inklusiv 25% moms. For at handle på web-shoppen skal du være fyldt 18 år og være i besiddelse af gyldigt betalingskort, som vi accepterer. Hvis du endnu ikke er fyldt 18 år, kan du dog stadig købe varer, hvis du har indhentet din værges/forældres accept eller i øvrigt har juridisk ret til at indgå købet.\nplakate til børneværelset\nDu vælger de varer du ønsker at købe på shoppen, lægger dem i ”indkøbskurven” of følger ellers anvisningerne for betaling. Du kan helt frem til selve bestillingstidspunktet rette i dit indhold i indkøbskurven, og du kan løbende selv tjekke indhold samt pris for varerne her.\nNår du er klar til at bestille, klikker du på indkøbskurven, her får du et overblik over indholdet af din indkøbskurv. Du kan ændre indholdet af indkøbskurven helt frem til, du skal bekræfte dit køb og betale med dit betalingskort.\nDu kan bestille din vare på flere måder:\nVia web shoppen – betal med de forskellige betalingsmuligheder (Kort – Paypal)\nVia mail (Du betaler med MobilePay eller faktura – du bestemmer selv)\nSend din ordre via SMS eller mail (Betal med MobilePay) Følg anvisningerne herunder.\nDu har blandt andet mulighed for at betale med følgende:\nDankort på siden\nBestilling på SMS / E-mail og betaling med MobilePay:\n1: Send en SMS / E-mail til thejoydoodle@joy4design.dk på SMS til 61601322\n2: Skriv navnet på den JoyDoodle(r) du ønsker/ samt størrelse [A4 – A3] – samt informationer til Navnetavler\n4: Vent på din beskræftigelse på SMS / E-mail med detaljer på din ordre\n6: Nu skal du bare vente på din JoyDoodle (Op til 10-12 dage – ofte vil du modtage den noget tidligere) 🙂\nDu modtagerefter din bestilling og en ordrebekræftelse / beskrivelse. Du kan altid skrive en mail til mig hvis der er noget du fortryder eller noget du ønsker anderledes. Dog skal det helst være indenfor 12 timer, ellers kan din varer allerede være sendt.\nDer er dog indgået en bindende købsaftale, når du har modtaget en ordrebekræftelse fra mig. Jeg tager dog forbehold på udsolgte Illustrationer, der kan øge leverings tiden. Alt dette vil blive noteret på din ordre.\nDu modtager en ordrebekræftigelse indenfor 24 timer – på enten SMS / E-mail alt efter hvordan du har bestilt. Medmindre der holdes ferie, der kan der være forsinkelse.


Nøglen til DAB-markedet sidder i bilen\nGatekeeper på landsdækkende kommerciel DAB-radio er skeptisk over for regeringens slukkedato for FM, selvom man omfavner ønsket om at fremme DAB. Ny spiller på radiomarkedet ser til gengæld positivt på et FM-sluk, som man tror vil åbne døren til lytterne i bilen.\nOffentliggjort: 11.04.18 kl. 12:58\nRegeringens planer om at fremrykke lukningen af FM-radio til senest i 2021 har fået en blandet modtagelse af flere kommercielle radioaktører.\nHos Teracom er interessen i at udbrede DAB dog åbenlys. Selskabet er gatekeeper på tilladelserne til at sende landsdækkende kommerciel radio på DAB, som Ekstra Bladet har købt ind på med landeringen af Ekstra Bladet Radio i efteråret. Adm. direktør, Martin Løbel, er dog ikke entydigt begejstret for regeringens planer.\nRadioselskaber advarer mod at slukke FM-radio: Det vil koste reklamekroner\nFDM: DAB-omstilling vil koste bilister milliarder