Interview med Rigspolitiets webredaktør, Trine M. Nielson den 18. november PDF\nInterview med Rigspolitiets webredaktør, Trine M. Nielson den 18. november 2013.\nDownload "Interview med Rigspolitiets webredaktør, Trine M. Nielson den 18. november 2013."\n1 Interview med Rigspolitiets webredaktør, Trine M. Nielson den 18. november Tilstede fra Roskilde Universitet: Johan, Rie og Henrik Fra Rigspolitiets kommunikationsafdeling, og informant: Trine Marie Nielson Transskriptionen er redigeret for meningsforstyrrende talesprog. Rie: I første omgang så kunne vi godt tænke os at vide hvordan du har oplevet hele opstartsfasen, med det med at sætte det i gang, at komme på Facebook og Twitter, altså, har I taget udgangspunkt i nogle andre virksomheders arbejde først? Det med at sætte ressourcer af og finde ud af hvilken tone man skal have? Trine: Ressourcer har ikke været en sådan selvstændig ikke-driver for at gå på. I første omgang har det været en beslutning om at dét gør vi, dét prøver vi. Vi lavede en grundig foranalyse, som jeg i øvrigt også mener, er tilgængelig [på nettet], og som vi brugte et år på at lave, for at finde ud af hvordan har andre gjort det, hvad har andre myndigheder gjort og hvad har de fundet ud af. Og det var meget begrænset hvad der egentlig var af sammenligningsgrundlag. Sverige var på mener jeg, [og] Finland. Det er en forskellig måde direktoraterne går på. Men der var ikke noget vi sådan umiddelbart kunne bruge som sammenligning. USA er en helt anden størrelse, ikk. I England, der er de [politiet] ikke på Facebook, de er på Twitter. Bl.a. fordi det ikke er en særligt elsket størrelse. Det kræver nogle helt andre ting. Rie: Selve mediet? Trine: Nej Politiet er ikke en elsket størrelse. Det gør jo en forskel, ikk hvad er det for en identitet du går ud med i det offentlige rum, ikk. Hvor Twitter er en helt anderledes kommunikation, som i sikkert også har fundet ud af? Så det var en analyse først, hvor vi fandt ud af at der ikke var noget [sammenligningsgrundlag]. Så vi lavede sådan et pilotprojekt, hvor vi havde aftalt, at hvis det ikke fungerede, ville vi lukke det efter tre måneder. Så vi havde et frihedsbrev, på den måde. Rie: Hvad har så været nemt og hvad har været svært? Trine: I forhold til ressourcer, så laver vi engang imellem det står jeg for sammen med en ovre fra SKAT, sådan et twitter-topmøde. Så sætter vi os sammen og kigger på, hvad har andre gjort og hvad kan vi lære af. Og dét, der er det nye - nu er I jo så unge så det kan være I ikke engang kan huske dengang nettet overhovedet kom nogen erindring? Johan: Jo, jeg kan godt huske det Trine: Det var i årtusindeskiftet ikke, der var det en nyhed, dengang. Det skal I sammenligne det med. Det var det eneste andet punkt, der hvor man går på nettet. Det er et godt 1\n2 sammenligningspunkt til opgaven. Det var omkring årtusindeskiftet, der var det fantastisk at en kommune, for eksempel, overhovedet havde en hjemmeside. Og hvis vi laver sådan en kurve, så først så var man på med et visitkort, det var fantastisk. Og at man overhovedet havde en internetadresse. Så nummer to, der kom lidt mere information til, så begyndte man at lægge pdf'er ud, så blev det digitaliseret. Så overliggeren steg hele tiden for, graden af fantastiskhed ved at være til stede. Og i dag, der er vi ude i sådan noget fuld selvbetjening - af mange grunde - men fordi det er dér overliggeren er. På samme måde med de sociale medier, hvor det var fantastisk at man gik på, så er vi på alle sammen nu. Overliggeren for hvad det kræver den bliver også hævet. Hvis I ser på jobtitler, DJØF for eksempel, så bliver man 'community manager'. Alle har jo en eller anden sociale medie-arkitektur. Der er jo ikke 'one size fits all' i de her produkter. Dvs. det går over til at være en større ressource at give sig til kende i de forskellige sociale medier. Det er sådan den store forskel og den står vi selvfølgelig også overfor at opleve. Rie: Vi har læst den brugerundersøgelse, som kom ud i august 2013, hvorii også har defineret formålet med at komme på facebook og twitter, med at I gerne ville involvere og engagere borgerne. Men hvad er baggrunden egentlig for det? Følte I ikke, at I kunne engagere og involvere borgerne udenom de sociale medier? Trine: Jo men slet ikke på den samme måde, altså vi bruger det jo operativt. Det er jo den store forskel. En anden vigtig pointe I skal forstå og tag endelig noter til den: Mark Zuckerberg han lavede det [facebook] for at du og jeg kunne snakke sammen. Hvis vi to var venner og du spurgte mig om noget, så ville det være højst ejendommeligt, hvis jeg ikke svarede dig, ikk? Det er dét det er lavet til, det er, at du og jeg går på. Når en virksomhed går på, så skifter jeg jo identitet, så er jeg ikke Trine mere, så er jeg forbruger, så er det en anden kommunikation. Når det offentlige går på, så er vi ude i en tredje [kommunikation], så er jeg heller ikke Trine, så er jeg en borger. Så er det en myndighed. Dvs. det er tre forskellige typer af kommunikation der bliver stillet op. Når vi går på, det er jo ikke bare sådan noget hej det er hyggeligt, kom ind og 'like' os, vel. Det har også nogle operative formål. Vi har jo fanget forbrydere gennem facebook. Vi har som myndighed kunnet gavne med oplysninger til borgere og samfund, hvis I har set den udrykningsvideo vi har på lige nu, som er blevet set af en halv million, den er jo lige i skabet. Det er jo de to grundpiller der er. Derudover så har vi den store bagvedliggende mulighed, det så vi omkring stormen, hvor det gælder om igen at komme afsted hurtigt med et budskab. Henrik: Må jeg spørge lidt opfølgende til det du sagde her i starten med at I ikke rigtig har kunnet se et sammenligningsgrundlag med andre lande osv. Så I har selv fundet på det her fra 'the getgo', altså fra starten, og i så fald, hvordan kan det være at der ikke var nogen at sammenligne jer med? Som du selv siger der er jo andre lande som er på? Trine: Men det var på en helt anden måde, Sverige var jo kun lige gået på da vi gik på. Vi gik på den 25. januar 2012, og der tror jeg Sverige var gået på 3 måneder før. Og det var sådan for kort tid til sådan rigtig at have noget at sammenligne med, ikk. Finland, det var meget sjældent de laver opdateringer, de har helt vildt manger 'likers', men en meget lille interaktion - det finske politi, ikk. Indrømmet, jeg er heller ikke sådan superskarp i finsk - til at sidde og analysere kommunikation, men så var det da værd at gøre det, ikk? Men det er en helt anden kontekst, en anden geografi, altså jeg tænker også når Færøerne på et eller andet tidspunkt snart går på facebook, så bliver det måske også en anden 'community-driver' som også kommer med. Rie: Det leder lidt op til det næste spørgsmål: Tanker omkring målgrupper. Nu har vi valgt at fokusere på Rigspolitiet [i projektet] som så kommunikerer ud til alle danskere, kan man sige, så 2\n3 det er jo en meget bred målgruppe. Hvad tanker har I så gjort jer? Trine: Og det vil det i princippet altid være, fordi vi har vores identitet som offentlig [myndighed]. Politiet er for alle. Rie: Ja, selvfølgelig, men jeg tænker i forhold til nyhedsværdi og sådan, altså Rønne Politi når de går på, så kan de lave nogle mere lokale opdateringer. Trine: Ja men det siger jo ikke noget om målgruppen. Så skulle det være sådan 'Bornholm for bornholmere' hvis du kan følge mig. Sådan tænker de ikke derovre, det gør vi heller ikke. Vi tænker ikke 'politi for danskere'. Selvfølgelig er det for alle. Det vigtigste lige meget hvad, hvis man skal tale om et helle-punkt i sådan en arkitektur, det er selvfølgelig politi.dk. Så har man de andre udenom. Du er nødt til at have dit 'helle', et sted at gå ind over. Facebook genererer jo også flere sidehenvisninger nu end Google gør. Oprindeligt der var tanken bag, at formulere så åbent ikke løst men åbent, så Politiet fremstod mere moderne. Nu er det jo et meget gammeldags ord, 'moderne', men altså, i et eller andet omfang at sige 'hey, vi er imødekommende', men også fordi vi kunne se, at på Politi.dk, der er vores brugere, de er sådan på min størrelse, ikk? Altså midaldrende, så får vi et yngre publikum [på facebook]. Det er jo dem der er på facebook på det tidspunkt. Det rykker sig jo. Rie: Det er også der man får udvidet den allerede eksisterende brugerskare? Trine: Ja, eller mere målrettet til én gruppe. Det er jo ikke fordi jeg tror at unge er fraværende, altså det [informationen] er ud fra en brugerundersøgelse. Det kan også godt være de ikke gad svare på sådan en undersøgelse. [Rie griner]. Men det er også ud fra en bevidsthed om at, på et eller andet tidspunkt må man også være der hvor folk er. Rie: Hvad mener du at facebook kan gøre i forhold til twitter? Altså hvorfor har I valgt at være ude på begge medier? Trine: Altså facebook er også, for en myndighed i det hele taget, der er facebook en mulighed for at præsentere sin virksomhed på en anden måde end man ellers kan. [Støj på optagelsen noget med billeder ] det ville jeg aldrig kunne præsentere ovre på politi.dk, men det kan jeg her! Så det er en mulighed for også at kommunikere noget andet, end man ellers kan. Apropos målgrupper. Jamen facebook og twitter er jo fuldstændig hver sin verden. Selvfølgelig, de berømte 140 tegn, men dialogen, interaktionen er også forskellig, ikk. Filip Wallberg 1, har I stødt på ham? Rie: Nej. Trine: Så skal I også gøre det [sukker]. Han er forsker nede på Syddansk Universitet og han laver også sådan et, hvor han laver top 50 både på twitter og på facebook. Han studerer i danske nyhedsmedier, journalist, så han har nogle tal for, noget man kan sammenligne med hvor stor interaktion, hvor meget bliver ting delt. Og der var på et tidspunkt hans gennemsnit var, jeg tror det var 6 likes, 5 delinger og 5 kommentarer. Og der var vores jo oppe i et gennemsnit på 1000 eller sådan noget, ikke. Altså på facebook. Det er fordi øhm. Hvis man ser sådan på det. [tegner en lille model på et papir] hvis du har en myndighed og så dialog, ikk [optagelsen er lidt udtydelig] hvis du ser på det som en kommunikation, hvor skal du ligge? Danmarks Radio har været smarte\n4 De har Kanal Klog og Kanal 'for alle'. Men hér, der udkommer det på samme side. Så nogen gange så kan vi trække os selv mere herover [som kanal klog], og andre gange kan vi godt sige vi har så meget myndighed, så vi kan tillade os lidt mere 'herovre' 2. Men det der er forskellen på facebook er, at vi har overliggeren der hedder; 'det politiske niveau' heroppe [peger på modellen]. Så når folk går ind og kommenterer, så er det ikke nødvendigvis på opslaget. Det kan godt være man har en holdning til Politiet. Det sætter en begrænsning, hvor det jo som udgangspunkt er defineret, at går man i dialog på facebook. Så skal du svare, men det skal vi da ikke nødvendigvis! Vi skal da ikke gå ind og kommentere, når der bliver sagt noget, som i virkeligheden handler om noget politisk. Kan vi li' at få en fartbøde eller ej? Så kommer man ud i dilemmaet, hvis vi så begynder at svare på alting. Hvorfor svarer vi så kun når vi kan fortælle; 'gå til højre i stedet for at gå til venstre' men hvad med det som folk er optagede af. Johan: Det er fordi I ikke har et produkt der skal sælges, I har jo et regelsæt der skal efterleves. [overlappende tale] Trine: Ja, eller hjælp vi skal have [fra brugerne af facebook], men det er den overligger, man skal huske på, at det er en politisk kontekst det foregår i. Da vi valgte i starten ikke at have åben væg, da var det fordi, facebook så sådan ud, det lignede Louisiana, der kunne du ikke se hvornår var opslaget fra en bruger og hvornår var det fra os. Og hvis vi har - lad os sige vi har 500 kommentarer, hvor var vi så henne i det der. Så det var også en måde at synliggøre os og give os selv mere til kende på. Så kan folk kommentere nedenunder et opslag. Nu har man lavet det sådan så det ligner børnemuseet på Louisiana - nu har man lavet sådan et lille reservat der foregår ude i højre side. Så kan borgerne være derude. Og så har vi nogle gange overvejet, om vi skulle åbne den. Det er en konstant dialog vi har med os selv. Men det ville være et helt andet ressourcetræk, og man kunne også sige, var det så nødvendigvis os der står for at formidle Politiet som sådan, ellers ville det være a la 114, ikk? Det er så dér twitter kunne komme ind på banen. Så kunne man lave en åben profil, der bare hed 'Panserbassen'. Ligesom du har Skattefar, så kunne vi have haft den. Hvor man havde en slags husmødreservice, ikk bare spørg spørg spørg! Det kunne godt være, at det kunne godt være en ide. Men det er et 'next step', det er et andet setup. Også organisatorisk. øhh Men twitter får heller ikke den samme interaktion. Vi har ham der hedder Stefan Bøgh-Andersen, han laver overskrift.dk 3. [spørgende tavshed] er det blankt? Det skriver I også lige ned! Han laver sådan en, hvor han laver statistik på tweets, altså hvad er det mest tweetede og man kan også se sin egen 'ranking' derude. Men der har vi så vidt vides i øvrigt også det tweet, der er blevet retweetet flest gange. Det var et nede fra Sydsjælland og det handlede om et bøgetræ der var brand i, hvis I har hørt om det? ellers kan I finde det på Ekstrabladet. Rie: Hvor mener du I har størst succes? Trine: Lige meget[på begge platforme]. Men du kan ikke sammenligne dem. Rie: Men det kunne godt være I havde en ide om, at der var overvejende positive meldinger fra facebook, selvfølgelig er der forskel, også fordi i har over followers på facebook men kun 6000-et eller andet på twitter. Trine: ? Hvor får du det fra. Nå, som rigspolitiet? 2 Refererer til en mere uformel kommunikationsform\n5 Rie: Ja. Trine: Nå, vi ser os som ét. I alt har vi følgere inde på de sociale medier og de 85 [%] kommer fra facebook lige nu. Henrik: I forhold til det jeg ville sige før, det der foregår for eksempel på facebook; kommentarer, delinger osv. Hvordan betragter I det? Er det bare støj, eller? Trine: Nej det er da superfedt! Vi bruger det da helt vildt meget. På den måde kan du jo sige at, dele af os ligner jo Maersk der laver business to business. Og du kan også sige; hvorfor er de på facebook? Så vil de sige, det er rekruttering. Hvad virker og hvad virker ikke. Du får et feedback på din egen virksomhed. Sådan er vi også. Det feedback - hvad virker hvad virker ikke - det er jo enormt givtigt. Vi lærer jo også tilbage, dels ved at sige: hvordan kommunikerer vi? Hvad når ud og hvad når ikke ud? Og så kan vi også lære noget om os selv: hvordan kommunikerer vi, hvordan møder vi borgeren. Hvad er oppe i tiden, hvor er det nemmere, hvor er det sværere. For eksempel sådan noget som indbrud, det hitter bare ikke. Og det er jo en af de ting hvor, i sidste instans så skal borgeren gøre noget selv. Den er svær. En hastighedskontrol den fiser op i personer der har set det, delt gange, den slår alt! Det er jo sådan en [post], dét synes folk er relevant. Så du får også en anden pejling på, ud fra det segment der ser det, men også hvad virker og hvad er folks holdninger. Hundeloven det var jo ved at overtage da den var.. Da Kato nogen vil jo ligefrem sige henrettet ikke, men det er jo legalt... I Nordsjælland, da var de jo fuldstændig ved at overtage sitet. Så spiller det jo af på nyhedsmediet også. Det bliver jo betragtet som vores hjemmeside, ikk. Johan: Hvad får jer så til at vælge at sortere kommentarerne efter dem der har fået flest 'likes'? Trine: Det synes jeg er ok. Det er jo en anden måde for borgere at vise engagement på. Rie: Så hvordan vurderer og evaluerer i kommunikationen på facebook og twitter? Er det sådan, flest shares og flest likes, eller hvordan? Trine: Neeeej, det er jo hvordan.. Når vi det vi gerne vil med det? For eksempel havde vi oppe i Aalborg, en der var kommet til at slå en anden ned, sådan 'meget'. Så var han efterlyst på politi.dk altså på lokalkredssiden i Aalborg. Og det havde han været i næsten et halvt år, 4 måneder ikke, altså med billede fra overvågningskamera, han stod til mindst halvandet år. Éen dag på facebook, tyve samstemmende vidner. Altså, moderen blandede sig i tråden. Hun havde en tandlægeregning hun gerne ville have betalt osv. Altså, det er jo en rigtig klar vurdering af om det [at være tilstede på facebook] virker eller ej. Henrik: Og så undersøgelsen, I lavede vel også i en eller anden grad. Som vi også snakkede om hvordan og hvorledes, I kan jo også se inde på jeres hjemmeside, altså facebook insights, hvordan den er 'rated', hvordan.. Bruger I også det? Trine: Selvfølgelig ja, men... Det kunne også godt være jeg kunne svare lidt mere.. Henrik: [griner] ja lidt mere, hvordan!? Trine: Jeg tror at vi har været så heldige, at hele start-up et med at gå på [facebook], det var et frihedsbrev, lad os se, hvad vi kan bruge det her til. Der er jo ikke rigtig nogen, der er gået på og 5\n6 har sagt klart; det skal give os sådan og sådan og sådan. Altså, du er nødt til at finde ud af, hvad kan vi få ud af det. Og det er klart, vi har jo hele tiden vores forretning. Den er jo også delt i flere led. Vi har det informative og så det politi-operative. Så det er succeskriterier, som kører ved siden af. Så i den forstand, så er det her med hvor mange likes, ja, det kan være interessant, men er ikke sådan entydigt interessant. Rie: Ja det kan vel også være besværligt at måle på likes, for eksempel når der er nogen der har skrevet en negativ kommentar, så er et like ikke nødvendigvis positivt. Trine: Ja men vi har som sådan ikke noget mod at nogen skriver en negativ kommentar, tværtimod det er i øvrigt en anden selvstændig begrundelse til at gå på. Dét at folk kan diskutere os. Det er jo supervigtigt og det er jo god feedback til os. Henrik: Må jeg spørge om en anden ting? Ser du en problemstilling i, at folk favoriserer nogle ting foran andre? I det her tilfælde med vold og hundeloven, kan det måske også ændre til den måde i bruger jeres ressourcer på i opklaringsarbejdet? Altså risikere at det bliver drevet af en 'folkeånd' om man vil? Trine: Nej det er vi gudskelov hævet over det som myndighed. Der kan du mere sige, hvad betyder det politisk. Altså der er jo ny hundelov på vej. Det tror jeg mere foregår i de andre medier stadig. Der er de stadig unge, de sociale medier. Et er, både om det er på twitter eller på facebook, det kan jo ryge direkte ud og blive den 'skæve' historie i de traditionelle medier. Øhh men øhhh, nej.. Ikke en.. folkestemning.. Vi er jo ikke.. Hvad er det det hedder. Telia, eller hvem var det? Henrik: Telenor. Trine: Man kan også diskutere hvor dybe er de, de der. Altså Agnes Cupcakes er det eneste der er kommet tæt på at være noget der havde et kæmpe 'impact', ikk? Men vi bliver jo ikke nedlagt, vel. Vi har jo en overligger. Der hvor vi ville blive nedlagt, hvis du kan sige det sådan, det var hvis vi ikke overholdt loven. Det er vores løfte... Det nærmeste vi er kommet på den problemstilling: vi havde en efterlysning, det var fredag vi lagde den [facebook posten] på. Det var to unge fyre, der havde skåret ørerne af en nede på stranden på Fyn. De var farvede, vi lagde dem på med billede og det genererede simpelthen sindssygt mange racistiske ytringer. Vi har 27 straffesager lige nu i København, af den grund. Hvis vi ikke havde grebet ind og sagt; det der, det er forbudt. Så havde vi jo tilladt ulovligheder på vores side, og det kan vi jo ikke som politi. Det kan være vores udfordring. Henrik: Nu sagde du, I havde nogle straffesager liggende. Er det på baggrund af de ytringer? Trine: Det er det. Overtrædelse af racismeparagraffen. Johan: Er det simpelthen strafbart bare at ytre noget racistisk på jeres side? Trine: Neej det er da over det hele. Det er jo ikke forbeholdt politiet, vel. Du kan jo ikke tillade det som politi, vel. Det er det da også på Nationen. Johan: Men jeg går ud fra, at det ikke er [ulovligt] på ens egen facebook-feed. 6\n7 Trine: Det er det da, hvis nogen stævner dig for det. Der er da regler. Det er da ikke sådan at bare fordi jeg kører over for rødt lys i min egen bil, så har jeg ophævet loven, vel? Johan: Det kan jeg selvfølgelig godt se [griner] Trine: ja, det synes jeg da er en meget vigtig pointe [sarkasme] men det ville være sådan lidt ejendommeligt at køre over for rødt lige for næsen af en politimand, ikk. Det er det der er problemstillingen. Rie: Det er jo næsten det næste spørgsmål, vi har spurgt om; hvilke foranstaltninger tager Rigspolitiet i forhold til kommunikationen på facebook og twitter, altså hvor ser I, at der er nogle kommunikative begrænsninger. Som du selv siger, man kan ikke? Trine: Det er jo mere brugerne kan man sige. Men det er jo vores læring tilbage... Hvis der er nogen, der skulle vise sig, at have en anden end mælkehvid hudfarve, så kræver det ekstra overvågning - en anden påpasselighed... Det gælder jo sådan set alle myndigheder. Det gælder jo også når SKAT går på. Folketinget er jo også blevet overraskede over det - Tidligere, hvis du har et almindeligt website, der er jo ikke dialog eller debat på, så skal du lave det igen som sådan en chat. Men her, førhen [utydelig tale] du lægger dig herovre på Nationen eller på lukkede hjemmesider, eller hvad ved jeg, hvor folk, grupper, der kan være, jeg kender dem ikke, har kun hørt om at de er der... men her kommer det lige pludselig ind for vores egen dør. Det er jo endnu en grund til at det er godt at offentlige myndigheder giver sig til kende, fordi så får du også fælles fat i en overligger for, hvad er i orden og hvad er ikke i orden. Du er med til på den måde også at hæve den offentlige debat på et eller andet niveau som er ok. Vi oplever også, hvis nogen går ind og siger noget om vores myndighed, [mumler lidt] politiet er kun en pengemaskine, det handler ikke om at overtræde loven eller sådan, så vil der også være andre går ind og siger; jamen du overtræder jo loven, ikk? De debatter er jo guld værd. Det er jo Højlunds Forsamlingshus der kører, ikk også? Rie: har du følt at der er sket nogle ændringer i forhold til Rigspolitiets status som myndighed efter I er gået på? Trine: Nej, jeg har ikke følt det, men det er jo dokumenteret, netop i brugerundersøgelsen. Nej faktisk endnu stærkere for det der [brugerundersøgelsen] kan du jo sige er vores egen: Der er jo blevet lavet en, den må I lige finde, den udkom også i slut-august, en hitliste over, hvordan man opfatter myndigheder. Der ligger vi som de eneste og er gået 'one step up', hvilket man tilskrev vores tilstedeværelse på de sociale medier Så det er en ret stærk måde at give sig til kende på. Men jeg vil ikke sige, at jeg har nogen skråsikker holdning i forhold til det her med en åben væg eller ej. Jeg kan se der er de her overvejelser. Det er også en form for beskyttelse af borgerne. Hvis vores væg er åben og vi svarer - det er også vores bekymring, du kan jo ikke anmelde. Hvis folk tror at du bare kan anmelde. Hvis vi er til stede i en eller anden dialog vi vil i øvrigt også gerne lige altså, det ligger hurtigere for, ikk? Rie: Så skal det dokumenteres? Trine: øh ja men ikke kun det, vi kan jo ikke ligge og sagsbehandle over den her site, vel. Så sidder folk der og det skal jo slettes med det samme hvis der er noget der er personhenførbart. Hvis det var et telefonnummer eller en anmeldelse konkret, eller hvad ved jeg. 7\n8 Rie: Er der andre foranstaltninger i tager med sådan juridiske problemer censur, ophavsret, jeg tænker cyberangreb også Trine: Cyberangreb? Rie: Jeg tænker mere hvis folk kan komme ind og få adgang til oplysninger og sådan? Trine: Så skulle det være mere hvis de skulle hacke os. I og med vi jo ikke ejer platformen, så vi kan jo kun tage de almindelige forholdsregler med at skifte passwords jævnligt og alle de sikkerhedsforanstaltninger der nu engang er lagt op til fra facebooks side Vi har i øvrigt prøvet at være forsvundet en gang, hvor folk troede det var et hackerangreb men det var bare facebook selv der havde lukket den, det var lige da vi gik på. Øhm Så ikke mere end hvad vi kan. Men det vi gør, vi arkiverer jo alt. Det er jo en offentlig side, vi er underlagt, det er også igen offentlighedsloven, hvis nogen skulle bede om aktindsigt, så skal vi jo kunne give det ikke. Så sådan nogle foranstaltninger der. Det er jeg ikke sikker på hvor effektivt det er for andre myndigheder. Johan: Jeg tror også det er facebook der automatisk logger alt der har ligget derinde, ikk? Trine: Ej ikke med alt der ligger derinde, ikke med alle spørgsmål svar. Johan: Så hvordan gør I praktisk teknisk? Trine: Vi har et værktøj der gør det. Hvis du har postet noget, sådan noget lever jo længe. Det er den store forskel på twitter og facebook, her [på facebook] kan der kommen en kommentar på noget for 4 måneder siden. Rie: Ja hvor twitter er mere sådan Trine: ja her og nu, ikk. Hvad er det 3 måneder den ligger der og så er det 'X antal tweets ever', det kan jeg faktisk ikke lige huske. Rie: Mener du, at det udbytte I får som myndighed ved at være på facebook og twitter, kan det betale sig i forhold til de mandetimer der bliver lagt i arbejdet med at lave statusopdateringer og..? Trine: Det er sjovt ikk. De her platforme, i og med der er 3 millioner danskere på facebook, hvis vi tager den. Så er vi ligesom lidt ude over om det kan betale sig, for det er jo der borgerne er. Det er jo nærmest en offentlig forpligtelse, kan man jo sige. De fleste er jo på, mere eller mindre, eller gør i hvert fald her i Så på en måde kan man sige vi er lidt forbi om det kan betale sig. Det handler om hvordan performer du når du er der. Twitter kan du så sige er en anderledes størrelse, for der er brugerne jo ikke. Men det jeg kan se det er, at vi også giver brugere en grund til at komme der. Vi har noget indhold. Et er, hvis nyheder de sådan kan ligge og crawle, nå hvad er dagen, hvad siger man om, ikk, men det er stadig.. Foreløbig.. Stephan Bøg han har lige fortalt at det er ved at ændre sig lidt, twitters profil, fra at være sådan nogen på din størrelse som læser, eller som er færdige, op til 35 år. Så skifter det publikum også. Man bliver også ældre på twitter og [der kommer] en bredere sammensætning. Øhm.. Igen, det ligner i virkeligheden også dengang man fik internettet herhjemme. Der var der også en stor diskussion øhhh... om, hvilket indhold der var. Alt det engelsksprogede der var - er der overhovedet noget dansksproget? Dengang diskuterede man også meget sådan dansk-sproget, 8\n9 skulle man oversætte eller ej? Nettet og globalisering og sådan noget. Hvis I kan huske det, så var der også en stor danskhedsdiskussion. Og på en måde var der nogle pointer i det. Er der for eksempel noget indhold at komme efter, der ikke kun er kommercielt eller engelsksproget? Altså, er det kun Justin Bieber man følger ude på twitter, eller hvad? Eller andre, eller en kommerciel musikstjerne, som også er castet og ELSKER Schweppes, eller hvad ved jeg. Eller er der noget som har en eller anden værdi og som ikke går ud på, at jeg skal betale for det. Og der kan vi se at mange af de nye som vi får som følgere, det er æg. Det er mange nye brugere. Vi giver også folk en grund til overhovedet at gå på twitter. Derfor synes jeg også det er ret værdifuldt hvis det offentlige kravler derud [pause] Det genereres jo af hinanden. Der skal også være noget at komme efter. Hvis du ikke bare gider og sidde og lave små søde, sjove tweets med dine venner, eller komme med en hurtig kommentar til Vild med Dans. Henrik: Jeg har lige en opfølgning til det vi snakkede om før: I forhold til twitter og facebook osv. har I set nogle problemer, eller tænkt yderligere over, eller haft behov for at tænke over, at I, i en eller anden grad, hvis I bliver anmeldt for spam, etc, så har facebook og twitter også jurisdiktion til at lukke jer ned osv, er det noget som I har måttet overveje eller? Trine: Altså.. Jeg ved ikke om nogen kan trække strømmen på hele internettet også. Altså, det er jo lidt fiktivt ikke. Henrik: Jamen altså Berlingske de har jo lidt et problem, de har lavet to opslag der er blevet fjernet og laver de et 3. så bliver deres profil jo lukket, ikk. Altså kunne det ske for jer? [griner] Trine: øhh ja, det ville jo være en god historie hvis det skete for os på grund af et nøgenbillede, ikk. Dem har vi kun haft ét af, et pornografisk billede [griner] [mumler] I slutningen af sidste århundrede var det jo forbudt med pornografiske billeder, de ligger ovre på politimuseet, det var dem vi bragte. Altså lidt samme problemstilling; postkort var hypermoderne. Så det er i hvert fald en historisk tradition facebook går i, kan man sige Henrik: Ok, så det er ikke noget sådan Trine: Det ville jeg ikke sige.. Jeg ville ikke sige, at vi ikke kunne, men jeg kan ikke lige se hvordan.. Henrik: Det er mere om det er noget I er nødt til at tænke over, som I kan se er styrende for jeres kommunikation. Trine: Nej det er det ikke. Men den kunne have to indfaldsvinkler, skulle vi agere myndighed. Nu er det jo facebook der opstiller [rammerne], skulle vi i en dansk sammenhæng, så skulle vi selvfølgelig være myndighed, hvis det er noget vi bliver pålagt af Danmark, hvis du får at vide: sådan noget det må du ikke, men jeg kan ikke lige se den komme må jeg indrømme. Rie: I forhold til dialogen med borgerne; nu har du selv sagt at, selvfølgelig er der kommet en ændret form for dialog fra politi.dk, og så over til de sociale medier, hvor man kan have en dialog i det hele taget. Er der nogle generelle ændringer du mener rigspolitiet har oplevet efter at være tilstede på de sociale medier? Trine: Til vores dialog? 9\n10 Rie: Ja. Trine: Den generelle ændring er jo dybest set at den er kommet, ikk. Rie: Så I føler ikke, at I har været i dialog på samme måde med borgerne? Trine: Ja og nej, men den har været én til én. Altså meget eksklusivt. Hvis en borger har en ting som de vil have løst eller som de kan spørge om, jamen så kan de jo ringe 114, eller sende os en mail, så får du et svar. Her gør vi det jo også nogen gange. Det er med en vis variation ville jeg nok sige. Men vi har opfundet en ny form for dialog, som jo ikke ellers blevet brugt på facebook, som eksempel andre myndigheder også har forsøgt at kopiere. Det er at vi laver spørgetimer, altså vi samler jo op. For eksempel: vi kan se at emne er aktuelt. Færdsel har altid hittet. Så har vi haft en spørgetime om færdsel. To timer var det. Spørg spørg spørg. Vi har haft [mumler] da det nye kørekort blev implementeret, vi har haft om våbenloven, natteliv, hvordan agerer du. Rie: Hvor der så simpelthen sidder en ekspert og svarer? Trine: Ja, eller 3 eller 4 eksperter, det høvler jo derudaf når vi laver dem der. Folketinget har i hvert fald også brugt det. Det er supersmart. Så har vi den rigtige ekspertise, der sidder klar til at svare og tit er det, altså våbenlov, det er temmelig kompliceret stof, kørekort. Mega-kompliceret. I kan jo gå ind og se den. Det er en lynhurtig måde at få det afviklet på forståeligt. I stedet for at sige 'hovedreglen er sådan og sådan, men der er selvfølgelig de og de undtagelser', så er det jo tit bare sådan 'ja det må du godt, nej det må du ikke' eller et eller andet Rie: Den brugerundersøgelse som I havde lavet i august, der er bl.a. en statistik over hvad brugerne mener I skal bruge facebook og twitter til. Om det skal være stillingsopslag, efterlysninger osv osv. Hvilken indflydelse har den undersøgelse på de ting I poster på facebook og twitter? Tager I højde for hvad det er brugerne gerne vil have, eller er det mere sådan, hvad politiet som myndighed mener, er relevant. Trine: Begge ting, det er jo det der giver 'drivet'. Hvis du kun spørger, hvad folk gerne vil have, så har det også en tendens til at blive bagud-skuende. Medmindre du selv er en lille smule kreativ i hvad du spørger om at de vil have. Men som regel vil folk jo typisk svare ja, men hvis der er flere valgmuligheder, så kan man begynde at 'rate', hvad vil jeg [brugerne] helst have. Men i forhold til at være gået på, og så tviste, hvad vil det sige for en myndighed at være gået på; da er det her stadigvæk en [udvikling] - og det tror jeg for så vidt det vil blive ved med at være i en god tid - så er det stadig i en udvikling. Vi eksperimenterer også stadig. Prøver at finde nye facetter af, hvad kan dialog være. øhh Og det er selvfølgelig rigtig dejligt at vide hvad optager folk, det er klart. Det er noget af det vigtigste at lytte. Rie: Nu snakkede du noget om det her Panserbasserne, er der andre ting du tænker, der kunne komme i fremtiden? Eller andre ting - en udvikling til fremtiden? Trine: jamen det. Jeg synes det nye er - nu er det jo kommunikation I optager jer af - det er storytelling eller storyselling. Maersk, hvis I går ind på deres site til sammenligning; så deres kommunikation består af sådan noget med, øhh.. tænker I solopgang og tænker I solnedgang og sådan noget, og det har de så drevet et helt community på, som synes det er for lækkert med en tanker [tankskib]. Men jeg synes det nye er, at hvis en historie er godt fortalt, så behøver den ikke 10\n11 et billede. Det kan selvfølgelig være med til at understrege den, hvis billedet bakker op om det. Altså, visuel kommunikation er ret stærkt i alle de her medier. Nogen af dem drives jo også kun af visuel kommunikation. Men det der med at kunne... formidle sin organisation på en anden måde end øhm.. brevet. Rie: Ja, så der kommer en mere narrativ fortælling i kommunikationen. Det er meget interessant. Trine: Ja, og det er også der kunsten er.. Rie: Kan det ikke også skabe nogen ændringer i forhold til, hvordan borgerne ser på politiet som myndighed? Jeg tænker, jeg har måske en lidt gammeldags forståelse af politiet, det er lidt sådan som du siger det der med brevet, altså det meget formelle sprog. Ved at man går ned og har en dialog med borgerne og skaber en eller anden form for fortællende narrativ; det vil vel uundgåeligt ændre synet på politiet, set fra et borgerligt perspektiv? Trine: hmmmm Rie: Jeg tænker om I kan risikere at miste status for eksempel? Trine: NEEJ vi har alt for meget myndighed at give af, tværtimod kan vi jo godt tillade os Johan: lad os tage et eksmpel: for eksempel i Sverige, hvor der er flere områder, hvor de enkelte politimænd går ned og laver opdateringer og Trine: Ja det er fantastisk, fantastisk kommunikation. Ja Växjö Polis der er, Scott 4. Hvis I har stødt på hans opslag? Han er forbilledlig. Noget af det bedste overhovedet. Han er fantastisk til at formidle politiet. Han blev også årets borger i Kronenberg i øvrigt. Øhm.. Det ved jeg ikke [henviser til Ries spørgsmål om politiets risiko for at miste status]. Det kan du på en måde bedre svare på end jeg kan. Du er jo borger. Øhm.. Det kommer an på. Det jeg tror i bund og grund betyder noget, det er, hvordan møder du politiet når du møder dem. Lod de dig slippe for den der cykelbøde fordi du ikke havde lys på den aften, eller ej? Så vil du synes det er én, der er flink. Men sætter det sig, eller var det bare 'ahh det slap jeg for!'. Hvordan præger det din holdning? Der er nogle utroligt forskellige fortællinger om politiet, altså også i miljøer, ikk. Jeg har lige været oppe og hjælpe Nordsjællands Politi oppe på deres side. Der havde vi en historie, der kunne have været fortalt på 100 måder, det var en knallertkampagne. Man kunne godt have valgt bare at skrive 'vidste du, at du skal være 16 år og have knallertkørekort og sådan og sådan, og hvis du ikke har det, så sådan og sådan', ikk. Hvor mange ville kunne have husket den? Man kunne også vælge at fortælle den som en politimand, der stoppede to unge der kørte på en knallert. Og ham der kørte han var 15 år, så det var selvfølgelig ulovligt. Han havde ikke knallerteller førerbevis. Der sad en bag på. Den var boret, hakket, tunet og alt hvad en knallert den kan. Den var ikke forsikret. Og så ringer han selvfølgelig til ham den unges mor og siger 'er du bekendt med han kører på knallert, din søn?' og så siger hun 'jaja, det har han fået lov til'. 'Nå, men er du så også bekendt med at i og med han er 15 år, så bøden på 4000 kr. den tilfalder så dig?!'. 'og så svarer hun 'det har han ikke fået lov til'. Sådan en historie, kan man meget bedre huske fordi vi kommer til at grine lidt og sådan. Det giver os indblik i et andet miljø end hvor vi ellers ville være. Og den der 'tag med indenfor' hvad siger du, når du møder politiet. Det er en meget stærk fortællingsdriver. Og vi slipper for - for det er jo the 4 Scott Goodwin, der er ledende betjent ved nærpolitiet i Växjö/Alvesta. m 11\n12 dark side af den her - det er at P1 [henviser til figuren hun tegnede på papiret tidligere] bliver belærende. Fordi, det gider vi ikke at høre på, vel. Så selvom jeg egentlig ikke er ude på at ændre opfattelsen af politiet, men hvis jeg lader være med at være belærende, det er ikke det samme som at være myndig, så har jeg en chance. Til at formidle Politiet anderledes. Der hvor vi så kommer ind i den store udfordring det er selvfølgelig det skal 'alignes' ens kommunikation. Det skal I kigge i kommunikationsbogen under det der hedder kommunikationsstrategi. Det betyder selvfølgelig - a la Apple er jo det mest fremtrædende dér lige meget hvor jeg møder produktet så skal det være ens. Det er den samme udfordring her; når jeg så møder en politimand på gaden er han så et eller andet... [gestikulerer et eller andet] til kommunikation, han ligner slet ikke den søde politimand jeg har mødt inde på facebook eller twitter, eller 114. Det må jeg selv om. Så det er selvfølgelig en udfordring i enhver organisation på vores størrelse Henrik: Er det noget I har tænkt lidt over det her med at fortællingerne ville kunne gå begge veje? Altså, hvis I lavede en åben væg eller en spørgetime. Nu fortæller du om de her historier, der er jo også de her historier fra nogen miljøer i København, jeg tænker i forbindelse med Jagtvej 69 osv, hvor Politiet jo også bliver fremstillet som nogle øhh.. øhh bøhhh.. tja Rie: I hvert fald fremstillet negativt Henrik: [griner] ja i hvert fald fremstillet negativt, i mangel af bedre termer. Trine: Jo, men de skal da også have lov til at ytre sig. Vi har jo et spænd mellem dem, der bare elsker Politiet og dem der bare hader Politiet. Det er jo fint de er der begge to. Det giver sådan en dejlig midte for os. Men igen, så er vi ude og diskutere, hvad vi synes om Politiet. Så er vi ude i det politiske felt. Det er jo ikke nødvendigvis politimanden jeg møder. Altså, jeg kan give dig et eksempel, som ikke er fra facebook men fra den fysiske verden. Engang jeg var ude og køre med en lokalpatrulje ved Tingbjerg, så holder vi der, så har vi stået der i 30 sekunder og så er der en masse tss tss tss tss [laver en sjov lyd] unge der samles og så siger de [førerne af politibilen] 'om et øjeblik så kaster de en brosten efter os'.. øhh, men det skulle jeg tage helt roligt for ruderne kunne godt klare i hvert fald én sten og det var nok til at man kunne nå at komme væk. Det de [de unge] ser, det er Politiet som myndighed. Det er ikke det politi, der sidder inde i en bil, de ser kun bilen. Derimod når de er lokalpoliti og cykler rundt, så sker det ikke. Så kan de snakke med unge. Så er det jo mig, som menneske, der træder frem. Vi har også dialog med politiet ved fodboldkampe. Så kan de andre jo være et sted, hvis der pludseligt skulle opstå noget, men det med, at du giver dig menneskeligt til kende, med krop havde jeg nær sagt, det giver en anden dialog. På en måde kan du sige, det er det samme der sker herinde [på facebook og twitter] - vi giver os til kende. Vi er der. Det kan godt være man ikke selv kan starte en tråd, eller kommentere, men vi lytter. Og selvfølgelig nogen gange har vi de her spørgetimer, hvor det bare er 'spørg løs'. Og det ved jeg egentlig ikke om det var svar nok, men det giver i hvert fald forskellige dialogformer. Vi både on- og offline eksperimenterer med. Johan: Det er ligesom I giver jer tilkende i de her narrativer I talte om vel, hvor I ikke går frem og siger 'vi er den her myndighed, som skal fortælle jer præcis hvordan i skal gøre', men at I illustrerer det mere. Trine: Ja og det er bl.a. det som du siger, ligger nok midt imellem ham Scott der fra Växjö ikke, fordi han både selvfølgelig er sin uniform, men han er også Scott Henrik: Jeg tænker på en ting her: nu siger du, der selvfølgelig ikke er så mange andre 12\n13 myndigheder I har kunnet sammenligne jer med, på grund af I har været lidt fremme i skoene hvad med andre organisationer? Du nævner selv Maersk og nu snakkede vi jo tidligere om hvad der har været af facebook-skandaler osv. det er vel også noget I lytter til? Er der noget i sådan navnlig har set og tænkt 'det her, dét er en god idé!? Trine: Nej det synes jeg ikke.. Det går hen og bliver sådan generelle 'hvad virker og hvad virker ikke'. Altså tidligere, så kunne du køre den af på et billede, det kan du heller ikke mere. Øhh Jeg vil mere sige, nu holder vi også øje med, hvad virker for de andre, selvfølgelig også Sverige. Hvad virker for dem? Vi har jo samme emner at kommunikere om øhm. Men det ved jeg egentlig ikke, det er mere de her generelle læringer, som egentlig er for alle. Altså visuel kommunikation, det er man ligesom nødt til at tage alvorligt. Og er der en krise, så reagere hurtigt. Det er så lige meget hvad. Om du så ikke kan håndter den i overensstemmelse med folkestemningen, så reager, giv dig til kende! Det er jo alfa omega. Henrik: Lige en ting til her, i forhold til det du siger her med at følge brugersporene, følge kommentarerne for racistiske bemærkninger og sådan. Hvor intenst overvåger i det? Trine: Det er sgu meget intenst. Henrik: Der sidder en 24/7, eller? [griner] Trine: ejjj... det er både og. Ja og nej, ikk. Det er ikke sådan, at vi står op kl. 3 om natten for at se om der lige er [nogen der har kommenteret]. Det er også ud fra en eller anden erfaring, at der er ikke så mange kommentarer der, vel. Men ellers så følger vi med, ikk. Rie: Men er der afsat én bestemt stilling til det, eller? Trine: Vi kører den rundt i kommunikationsafdelingen, altså. Primært mig. Det er jo et andet træk, ligesom man i sin tid talte om da man gik på nettet, så skulle en organisation gå ind og blive webagtig. Kan I ikke også huske den gang man var meget betaget af, den gang man fik en adresse - det var meget godt at have en , ikk. Så blev det der snabel-a afbildet på alt, selv bordskånere var et snabel-a. Og det der '2.0', det skulle man sætte foran alt. Man kan sige, behovet for at organisationen, som sådan også nogen gange tænker: 'hey, der kunne også være en kommunikationsform' er selvfølgelig vokset. Du kan godt sammenligne det med: førhen der var en computer noget der foregik i en IT-afdeling. Så kom det ud så hver fik en computer... Ligesom nu. Nu forventes det jo også, at I ikke sidder og skriver ind på hver en maskine med slettebånd, men alle har en computer. Så er kommunikation også blevet noget der foregår overalt; det er ikke bare sådan isoleret. Vi sender det op i kommunikationsafdelingen. Har vi lavet en pressemeddelelse, som så bliver godkendt op og ned, så bliver den sendt ud, og vi håber den bliver taget. Altså, sådan er det bare. Især sociale medier har jo også givet os mulighed for at have vores egen publiceringsplatform Det gælder ikke kun for en bruger men også for virksomheder og myndigheder. Vi behøver som sådan ikke at udkomme i en avis Henrik: Ser du også Trine: Det kan jeg bakke op med, hvis I lægger mærke til stormen, fulgte den på TV2, så blev vores tweets livestreamet nede i bunden. Politiets... Det er jo ret interessant. Rie: Det var jeres twitter-feed, ikke? 13\n14 Trine: Jo. Det er jo det twitter kan. Henrik: Hvordan som kommunikationsafdeling ser I ser I en mulighed for en overgang fra politi.dk til.. Trine: Nej.. Politi.dk er og forbliver centeret. Du er nødt til at have et sted som du selv ejer. Også fordi det er en anden kommunikation... I kan jo bare sammenligne det. I kan jo bare kalde opgaven 'one size fits all den passer ikke, vel. Det kan ikke lade sig gøre. Vi kan jo ikke bare udkomme med et link over til en historie på politi.dk på facebook heller. Hvis den skal køre ordentligt så skal den være skrevet med hoved og krop og det hele. [På] Twitter også. Vi kører jo dødkedeligt på vores rigspoliti [twitterside], vi kører jo bare vores feeds over. Og det er dét. Men de andre gør jo rigtig meget - det er vagtcentralen de tweeter fra. Vi har jo ikke en vagtcentral i Rigspolitiet, vi er bare en kedelig styrelse Som så en gang i mellem gør det 'live' ville jeg sige. Men vi er en dårlig case ville jeg sige, på twitter. Vi ligner jo Danmarks Radio, der også bare laver kedelige feeds. Så gå endelig ind og kig på nogle af de andre Ikke nødvendigvis København, men altså.. Fyn.. Nordjylland var jo nogen af dem der først blev store i omkredsen. Sydsjælland er også glimrende, altså fantastiske.. Fyn og Sønderjylland.. Ja altså I kan jo se listen derinde. Rie: ja ja vi har også kigget Trine: Og det er jo på meget, meget kort tid de er blevet så store. Altså, hvad der har taget Skattefar et år har taget max altså, de har ikke engang været på et år endnu kredsene. De fleste er jo gået på her i sommers, ikk Henrik: Lige en anden ting, i forhold til den her brugerundersøgelse, vi snakkede også om, det kan jo være meget vilkårligt, hvad der styrer de her besvarelser. Hvordan med betjentene ude på gaden, altså dem der har den mest direkte borgerkontakt. Altså, I konkluderer jo også i undersøgelsen det her med en ret stor øget tillid generelt, ja det er måske et meget arbitræt spørgsmål, men kan det mærkes? Trine: Det ved jeg faktisk ikke men øhh... Henrik: Det er nok også svært at måle på, måske? Trine: Jeg tror som sådan ikke, øhh, det ville være superlykkeligt at spørge betjentene.. de synes det er lækkert at vi er på facebook [flere griner] Jeg tror mere på en anden måde, København har sådan et pipeline.. Det geniale ved twitter er, du kan jo tage den hvor som helst hen. Du kan jo tage på en patrulje eller sende twitter på sommerferie. Eller give en betjent, der går rundt derude og tweeter derfra, altså køre det helt ned på en person. Noget af det første vi gjorde, det var, da DBU sagde at fodboldspillerne, de ikke måtte tweete under EM. Så sendte vi selvfølgelig twitter, altså Politiet må godt hvad DBU ikke må, eller ikke tillader. Det lå lige til højrebenet. Så jeg vil sige, hvis man skal se det du snakker om der, skal man simpelthen sende en ud med den på gaden på twitter. Vi gjorde det lidt oppe i Nordsjælland da vi havde den der s-togskampagne, som vi kørte sammen med s-togene. Så lader vi twitter møde borgerne fysisk. Så tror jeg det kan give noget. Et er, hvad du lige synes i brugerundersøgelser og sådan generelt, følger dit mentale billede af institutionen. Men hvis du møder politiet i en situation, hvor du får en bøde; jeg tror ikke sådan lige du husker på, om du havde mere tillid, vel Så.. Så skal du også glemme en anden ting, det havde jo været interessant for jer, hvis I havde sammenlignet os med SKAT for eksempel. Altså, politiet er jo en elsket størrelse herhjemme, som 14\n15 driver 5 TV-serier. Det er en helt anden eksponering af os. Det er det miljø vi går ud i. Henrik: [griner] SKAT har også fået en TV serie. Trine: Det har de. Det kører bare. Nu skal der bare lige ske noget for dem også. Så der er nogle billeder at sende. Men det er den sværeste; Station 2, jeg mener de kører noget a la, ja, jeg tror nærmest de har haft en million seere hver mandag i den sværeste målgruppe. Det er unge. Unge fyre. Jeg har ikke set mange, men så vidt jeg har set, så er det sådan noget med 'hej du har fået en bøde'. [Længere pause] Henrik: Jeg vil bare lige, sådan rent afslutningsvist, så bare lige for at få styr på formalia. Hvor mange har I i kommunikationsafdelingen. Trine: Éen i hver kreds. Henrik: En i hver kreds? Så du er Rigspolitiet eller, arh? Trine: Nej én kommunikationsafdeling. Der er Rigspolitiet og så er der 12 kredse plus Grønland og Færøerne. Vi sidder 5 herinde og typisk sidder der 2 i hver kreds, hvor den ene også typisk er i form af at være presse-talsmand. Henrik: Og så bare lige for at være helt på det rene, du er så web-redaktør, eller? Trine: Ja, det er dét jeg er, på en god dag, ikk [flere griner]. Jeg tror sådan mere eller mindre vi alle har titlen af at være kommunikationsrådgiver. Det er også igen, lige meget hvad, så er nerven i det her den gode historie. Så.. Uanset hvad platform vi udgiver den i. Hvis vi, lige om lidt, på et eller andet tidspunkt kommer med noget om de digitale straffeattester; så vil der jo være en almindelig opdatering til politi.dk, der vil være en på twitter, det kan være vi bare ser noget som et feed fordi vi er kedelige herinde, der vil også være en til facebook osv osv. øhm... havde vi gjort noget mere ud af LinkedIN og et lækkert billede til Instagram og en video til YouTube. Rie: men kunne I forestille jer I overgik til de her platforme også? Trine: Vi har i et eller andet omfang en YouTube-kanal Rie: Ja selvfølgelig for at linke ind Trine: Ja, men det er ikke noget vi gør så meget ud af, men ja jeg tror vi stepper det mere op. Men igen, det er jo så også... den meget store driver. Markedsføring har noget at sige, hvis man er en privat virksomhed. Som offentlig virksomhed, der er alt andet lige ordet 'brand', ligger det rigtig godt til. Det er jo den gamle OBS, der er jo at gå ud og formidle; hvorfor skal xx-institution, myndighed være der. Det er jo derfor, det er interessant for det offentlige, at tale om brands. Og du kan sige, evnen til at styre det, den har man jo først, hvis man selv giver sig til kende. Vi var jo velbeskrevet på facebook og er det jo også tit på Instagram, uden at være der; du kan selv gå ind på hashtag politi og finde noget om os. Når vi ikke selv er der, så har vi ikke muligheden for at gå ind og fortælle om os selv. Rie: Ja så er det de andres fortællinger der bliver bærende? 15\n16 Trine: Ja, så du kan sige, i et andet omfang, så kan du være efterspurgt uden at være der. Men så igen, hvis du så går på, i hvilket omfang hvordan skal du så være på? Det kan også være direkte negativt, hvis du ikke gør noget ud af det. Så det er ikke så meget et spørgsmål om at gå på de sociale medier, men hvilke går man på. Så jeg ved ikke.. Hvad er det man vil.. Flickr er vi også på i et eller andet omfang... Ikke os som Rigspoliti, men kredse. Henrik: Oplever I noget der, altså nu siger du I er på osv. Altså.. Hvordan vurderer du det? Trine: Jamen, det er fordi, det kan være gavnligt. Altså Flickr er jo smart på den måde, at hvis der er en [politi]auktion eller en efterlysning, så har du et sted du kan samle det hele og det kan blive delt. Det kan sådan være på det lag. Instagram, der skal man lige finde ud af hvad fortællingen skal være. Det er jo ikke bare sådan at vise 'hej, mænd i blåt ét, mænd i blåt to', vel. Det kunne måske være. Der kunne man køre en tænker... Så, sådan noget. Man skal have en driver. Johan: Jamen ja. Vi vil sige tusind tak for din tid. Det har været rigtig informativt. Trine: ja men husk at sammenligne med nogle andre, det komparative det er altid [støj, folk rejser sig Trine afsluttede med at fortælle at det komparative er positivt] 16


FCM-anfører ser ikke Brøndby i bundstriden\nNyheder Skrevet af BNB | 15.08.13 | 18:07\n- Vi skal gå ind til den kamp på samme måde, som hvis vi havde tabt alle de første. Vi skal ikke spille fandango og tro, at vi er verdensmestre. Offensivt skal vi bruge det selvtillidsboost, der ligger i, at vi ved, at vi selv kommer til at score mål, og så skal vi ikke lukke mål ind, siger Kristian Bak Nielsen.\nBrøndby er spået endnu en svær sæson, og klubbens nye træner, Thomas Frank, har ikke fået en optimal sæsonstart. Holdet er stadig uden sejr, men Brøndby kommer ikke til at rode rundt i bunden, siger Bak Nielsen.- Jeg har set alle deres kampe og synes, de gør det supergodt. De prøver at spille mere fodbold nu end under Auri, hvor de skulle overleve. De er godt spillende og er farlige foran. Men det virker som om, at de hurtigt kan blive rystet, hvis der kommer modgang. Vi skal udnytte, at de kan blive slået ud af kurs, siger Kristian Bak Nielsen og fortsætter:\n- Jeg ser helt klart Brøndby som et af de bedre hold i ligaen, og jeg tror ikke, de kommer til at rode rundt dernede. Slet ikke, siger Kristian Bak Nielsen.\nHan har selv været FC Midtjylland stort set siden klubbens fødsel. Han har spillet med på flere succesfulde og medaljevindende hold og ser det nuværende Midtjylland-mandskab under Glen Riddersholm som det bedst fungerende af dem alle.\n- Jeg synes, det her hold er mindst lige så godt som de hold, der har fået medaljer gennem tiden. Organisatorisk er det klart det bedste i min tid. Jeg har aldrig haft den følelse af at stå så stærkt på banen, som vi gør lige nu. Jeg har tit været med til at spille meget bedre og mere sprudlende offensiv fodbold med storsejre, men jeg har aldrig haft en oplevelse af at være så stabile, som vi er nu, siger Kristian Bak Nielsen, der giver træner Glen Riddersholm kreditten for at grave sig dybt ned i detaljerne.\n- Vi har fået en træner, som går i dybden med samtlige småting hver eneste dag, og det er en markant forskel fra tidligere år i Midtjylland. Samtidig har spillerne udviklet sig, fordi vi har prøvet at ligge og rode rundt i bunden af Superligaen. Det havde vi aldrig prøvet før i Midtjyllands historie. De unge har været vant til at vinde alt i ungdomsårene, men den modgang, vi har oplevet, har gjort os stærkere og givet os en større bevidsthed om, at vi ikke bare skal ud over stepperne. Man kan sige, at alvoren er gået op for spillerne, forklarer Kristian Bak Nielsen.\nMed en sejr over Brøndby kan FCM hente 15 point ud af 15 mulige, hvilket vil være den suverænt bedste start i klubbens historie.


Death, House Doctor Forhandler And Taxes: Tips To Avoiding House Doctor Forhandler\nNitte champagne 6 stk badeværelse tilbehør sæt 2019 annoncer offers2019 tilbud og salg find til rabat nitte champagne 6 stk badeværelse tilbehør sæt tjek pris nu. Med muligheden for at flise direkte på væggen eller at sammensætte din splashback på et stykke MDF ved hjælp af fliseklæbemiddel til at fastgøre vægfliserne på overfladen og fuger for at forsegle dem, kan du med det samme omdanne et område med minimale omkostninger og kræfter. Du kan tilpasse dit badeværelse ved hjælp af det rigtige farvehåndklæde, der generelt hænger på bruser. Det er kun rigtigt at give badeværelset noget makeover og gøre det så fantastisk og praktisk som muligt. Det er muligt faktisk at få nogle renoveringsideer fra virksomheder, der udfører en sådan opgave, såsom badeværelsesrenoveringer Brisbane Southside-virksomheder. Her er nogle af de ting, du skal tage højde for, inden du vælger en badeværelsesrenovering. Dette betyder, at badeværelsesrenoveringsplanen skal være passende til størrelsen på det eksisterende badeværelse. Hvorfor? Du er ikke i stand til at lave en plan for et betydeligt badeværelse, hvis pladsen er ret begrænset.\nI dag er der mange butikker, som folk kan købe tilbehør til badeværelset fra. Med disse kan folk holde sig væk fra enkle og kedelige badeværelser. Badeværelser i disse dage kan have forskellige temaer eller koncepter, som ejeren kan vælge. Ved hjælp af dette kan designeren eller ejeren af badeværelset blot tænke på komponenter, der er nødvendige, og som let kan passe ind i det tildelte område. Ved hjælp af denne type design er der ikke et meget stort tilbehør, der er nødvendigt for at gøre et badeværelse traditionelt. Vintage-look indleder ikke desto mindre den bestemte atmosfære, der får folk til at føle sig trygge ved brug af badeværelset. Der er mange tilbehør, der kan bruges til badeværelset for at skabe det vintage eller traditionelle udseende, som ejeren ønsker. To vigtige tendenser i dag er farve og enkle linjer, fortsætter hun. Omdesign af et badeværelse er ikke så simpelt som 1-2-3. Før dette muligvis også kommer i gang, er der masser af ting, der kan være af interesse og overveje. Det er det rum, som hver eneste af dine gæster vil se, og hvis du nærmer dig et badeværelsesforbedringsselskab, er det vigtigt at få ordentligt designet badeværelsestilbehør for at forbedre hvert minut der bruges der.\nDu burde få alt indlysende, før det kan komme ordentligt i gang. Hvis du har et traditionelt badeværelse, skal du gå efter viktoriansk stil eller dem med trærammer. Disse materialer flagrer den traditionelle stil, der kan matche enhver form for forsyning, du har i dit badeværelse. De kan bruge tæpper eller måtter, der er fremstillet af bambus eller andre naturlige materialer. Du kan bruge stativer af træ eller bambus for at bevare vintage-udseendet. Dette er grunden til, House doctor dk at de fleste forretningscentre som hoteller, spisesteder og kroer stadig vælger det vintage look, specielt til deres badeværelser. Det vil helt sikkert være et nyttigt værktøj til dit badeværelse bortset fra at bevare dets vintage look. Men denne SoniCrafter ligner et uundværligt værktøj for alle, der laver DIY-hjemmeprojekter. Dette vil gøre hjemmet meget mere tiltalende og ønskeligt for alle. Hvis du ønsker at renovere dit badeværelse med et budget, vil du shoppe rundt for at finde de bedste priser på badeværelsestilbehør, inventar og materialer. Folk kan faktisk lave badeværelset ved hjælp af et bestemt koncept, men mange kan måske bare bruge materialer og tilbehør til at lave et specifikt koncept.\nAbout LT Web Design\nLT Web Design is premium single & clear Joomla! template for creative design company. This template support strong template framework, powerful page builder, fully responsive layout and unlimited positions. It builds with latest Bootstrap CSS Framework, and support Font Awesome, extended K2 style and so on.\nResponsive Website USA\nDesign Website Los Agles\nDesign Website English


Leas blog: april 2011\nMor alene i Kvickly og noget, der opleves som frihed. Til både at få smagsprøver og sludre med ostemanden.\nRet så mange flueben på alenlang indkøbsseddel.\nFar ringer og fortæller, at baby nok snart er ved at være klar til hed moromfavnelse.\nMor svarer, at hun er ude af Kvickly om fem min.\nEn lille time senere ringer far igen.\nMor ved at læse 1000 varer ind i bil og er ellers ved at køre.\nHvad der skete?\nJamen, da jeg selvtilfreds tjekkede indkøbsseddel og bugnende indkøbsvogn, kom jeg til at se, at jeg sgu'da ikke havde taget fem for noget-hakket okse. Eller pitabrød. Eller bamseskyllemiddel.\nFedt at fylde en vogn halvt og så fylde en andens vogn halvt. Gad vide, om de blev glade for Hello Kitty-plastrene henne ved kassen?\nOg undskyld Kvickly-medarbejder for den bunke for 700 kr. blandet landhandel, der ligger parkeret i en af kølediskene. Jeg orkede altså ikke at lægge det på plads sådan rigtigt ...\nIndsendt af Om mig kl. 20.04 10 kommentarer:\nHvad man kan lære i et venteværelse\nVi nærmer os vist igen ... Ørelægen.\nMed barnet, der aldrig har været ørebarn. På fire mellemørebetændelser på en vinter -måden i hvert fald.\nMen ikke desto mindre lægger kraftigt i ovnen til tredje runde dræn.\nJeg kan mærke, at jeg er i gang med at blive en hårdfør mor.\nFørste runde dræn fyldte vildt meget. Og jeg sad i venteværelset og pudsede næse på den hardcore måde under hele narkosen. Over vores tapre datter, der ikke gjorde modstand, men holdt min øjenkontakt h-e-l-e tiden, til narkosen virkede. Og jeg var lykkelig, da barnet græd urgråd i et kvarter bagefter, fordi hun levede!\nAnden gang var det simpelthen så nødvendigt med de dræn, at jeg næsten lod være med at hade mig selv for at lade andre mennesker skære i hendes ører. Og næsten ikke pudsede næse. Men stadig var mere end lykkelig, da hun vågnede igen!\nJeg tror, jeg er ved at være klar til tredje gang.\nFor enten er vores (vanlige?) lydhørhed, tålmodighed og pædagogiske tæft røget ud med stort skyl i løbet af vinteren, eller også er ungen stokdøv! Men på den der måde, hvor man altså godt kan blive lidt i tvivl om, om det kun er det selektive center, der er angrebet.\nSå nu har vi selv prøvet alt muligt, og hun skal have mange point for opfindsomhed og coping!!\nHun svarer meget gerne, når hun kan se, vi bevæger munden. Men ikke nødvendigvis på det, vi siger.\nTil gengæld vil jeg gøre mig umage for at være den søde mor i venteværelset, jeg mødte første gang.\nSom meget deltagende kigger på mig og spørger, om det er første gang, 'vi' får lagt dræn.\nMig: Snøft. Snøft igen. Ja. Hikst.\nSød mor med rigtig sød pige: Ja, det er altså ikke særlig rart at lægge sit barn i narkose.\nMig, muligvis med mascara mange andre steder end på øjenvipperne: Nej (håbe håbe håbe, at hun vågner igen!)\nSød mor med virkelig blød omsorgsstemme: Nå, hvor gammel er hun? Har I været plaget i forløbet op til? Hun klarede godt nok narkosen flot! (meget lydt hos ørelægen) ...\nIndsæt selv flere søde, deltagende og empatiske spørgsmål, der fik tiden til at gå.\nPå et tidspunkt lykkes det mig at få fingeren så meget ud af navlen, at jeg returnerer et spørgsmål.\nFor at finde ud af, at de kører på omkring ottende indgreb på sød pige.\nOg at moren kun er sig selv.\nOg at der er tale om mange gange dræn og polypper.\nOg at der nu skal skæres en helt god del i tungebånd, der er for korte.\nMen at både mor og barn er helt rolige, tillidsfulde og meget optimistiske.\nMens jeg er helt i skoven over en runde dræn.\nTak søde mor i venteværelset for at have så meget overskud til mig.\nJeg lover, jeg giver det til en af de andre førstegangs-dræn-forældre næste gang!\nIndsendt af Om mig kl. 06.36 4 kommentarer:\nHvad påsker er for en slags\nDet blev simpelthen en af de allerbedste. Påsker.\nGad godt se, hvem der kunne skrue sig ned i for små sko og vrante vrissende ind i hverdagen igen oven på den omgang D-vitamin. Nej, vel?\nFællesferie, sol, lyse aftener, børn ved stranden og en mor, der ikke kan slå smut (Ih!) - jamen find bare soundtracket til Oh, Happy Day et sted, for jeg tror, jeg er vokset 2 cm!\nMens vi nyder billedet, nævner jeg så ikke noget om de første 'feriedage' med snot, feber og så meget ufrivillig søvnløshed, at der kun kunne være meget træt latter til overs for koffeins wannabe opkvikkende virkning.\nFordi vores trappe herhjemme slog så hårdt, blev vi nødt til at spise mange kager, inden vi smuttede på landet ...\nNår ikke engang en bilkø kan irritere, ved man, at det forår der burde fås både henkogt og i pulverform.\nDet sætter sig alle vegne.\nPå humøret og i håndvasken på biblioteket.\nIndsendt af Om mig kl. 06.18 2 kommentarer:\nHvad hjernen forårskulrer med\nJeg har set det gennem de beskidte vinduer. Det ER blevet forår.\nOg i dag har jeg meldt mig ind i 'Sommerkjolens fremme'.\nSå nu er det vist blevet tid til at genopfriske. Og nyde. Og smile.\nSkyl evt. ned med påskeferie. I know I will.\nIndsendt af Om mig kl. 08.45 Ingen kommentarer:\nHvad jeg har til fælles med en mus\nNåmen det var jo varmt. Og der var masser af pools.\nFolk, der kender mig, vil vide, at jeg ganske vist har gået til svømning og nyder den slags, men regulær pool- og strandbadning - that's so not me.\nMen min badedragt er mildest talt slidt.\nOg da min sidste bikini var en gravidslags, kunne jeg HELDIGVIS ikke passe den!\nOg bikinien før den var lige lovlig turkis i forhold til min meget vinterblege ikke-tan.\nSå jeg måtte til det.\nOplyst omklædningsrum (alt for oplyst).\nEkspedient, der kigger lidt på ammebryster og spørger, hvor længe jeg gør det endnu. Og finder de eneste to overdele, der tilsyneladende kan rumme den slags.\nLidt vrissent blik på baby, der er skyld i strækmærker (jo, jeg havde dem jo ikke før hende = hendes skyld).\nGlæde over, at de over 20 kg da i det mindste er næsten væk, og at det nu stort set 'bare' handler om opsamling.\nFrustration over, at den opsamling ikke er gået lidt stærkere.\nAnd so on. Til baby siger lyde i barnevognen. Og der skal lynbesluttes.\nSå jeg endte med denne her sag (Billederne er lånt her, da jeg ikke er foreviget i den!):\nOg syntes, at den da i grunden var helt ok - sådan en slags diskretkæk, uden at være det på 'jeg er stanglækker og ved det godt selv-tan in a can-fit motherfucker men spiser is alligevel'-måden.\nOg jeg viste mig da også i den hele to gange.\nTil nogen sagde, at den da var ret flot.\nAt der var sådan lidt Minnie Mouse over det.\nØhm ... nå ... eller tak ... eller?\nHvis det er på den der måde med irriterende pivestemme, underbenklæder med kæmpe blonder og en virkelig nævenyttig kæreste, så orker jeg altså ikke at gå med den igen.\nMen hvis det betyder, at jeg er lige så sød som hende her, så er det vel en slags ok?\nMen måske skulle jeg alligevel droppe sløjfen i håret næste gang.\nIndsendt af Om mig kl. 10.20 2 kommentarer:\nJeg har simpelthen haft SÅ travlt.\nDet var fx noget med at voldnyde de der børn og den mand.\nOg i omegnen af 400 m2 buffet døgnet rundt.\nOg nogle drinks.\nOg en masse solskin.\nOg en roman.\nOg pilates og spinning til denne udsigt. (gloriepudsning slut)\nFik jeg sagt all inclusive?\n(Kæmpe tak til svigerfar og svigerbonusmor!)\nSå du det ikke lige rigtigt?\nJeg skal nok lige skrive om det der med at gå i bikini, klamre sig til flysæder og få ubehagelig opmærksomhed i Billund.\nMen er det ikke rigtigt, at ferien varer længere, hvis man trækker den der udpakning?\nIndsendt af Om mig kl. 09.17 3 kommentarer:


Billig Billeje Sandton (Sydafrika) - Sammenligner af Biludlejning Sandton Jetcost.dk\nBiludlejning i Sandton\nBillig biludlejning i Sandton\nSammenlign billige biludlejninger i Sandton med et enkelt klik. Søg i tusindvis af tilbud og kategorier (Mini, Økonomi, Kompakt, Luksus, Minibus) for at finde den billigste pris på din bil i Sandton. Jetcost er en søgemaskine, der er ikke kun er specialiseret i biludlejning, men også i flyrejser og hoteller. Sammenlign også billige hoteller i Sandton .\nVejrudsigt for Sandton\nSammenlign priser på biludlejning i Sandton: Sammenlign priser på Jetcost for at bestille en billig bil i Sandton (Sydafrika). Find den billigste bil i Sandton ved at søge i tilbud fra udlejningsfirmaer, brokere og rejsebureauer. .Uanset destinationen: togstationer i Sandton, centrum eller lufthavnen. Bestil din udlejningsbil til en lav pris med en hurtig søgning efter biludlejning i Sandton.Uanset om du er på udkig efter en økonomisk bil, el almindelig bil eller endda en luksusbil, om den skal være med manuelt gear eller automatgear, eller om den skal være med eller uden aircondition, så er Jetcost garanti for, at du finder den bedste pris! Mini, Økonomi, Trafik, Sedan, Stationcar, MPV, SUV, Kompakt, Komfort, Prestige, Cabriolet eller Luksus – Find din bil, og lej den til rabatpris. Jetcost er den bedste måde at bestille en billig bil på. Vi har et stort udvalg af mærker, modeller og virksomheder (Hertz, Europcar, Sixt, Avis, Alamo, Budget, Thrifty ...), og vi garanterer, at du sparer tid og penge. Biludlejning i København - Biludlejning i Aarhus - Biludlejning Odense - Biludlejning Flensborg - Biludlejning i Malaga - Biludlejning i Aalborg - Biludlejning USA - Biludlejning Mallorca


Forside NemLog-in erhvervsløsning Simpelt setup Overgå til MitID Erhverv\nMitID Erhverv er færdigudviklet den 16. maj 2022. Derefter følger en pilotfase, hvorefter I som organisation kan overgå til MitID Erhverv. Overgangen foregår kontrolleret over nogle måneder. Vi deler alle organisationer (myndigheder, virksomheder og foreninger) op i bølger, som får besked, når det er tid til at overgå.\nI kan allerede nu gøre klar til den nye erhvervsløsning, MitID Erhverv. I vores guide kan I læse, hvad I skal gøre og tage stilling til, inden I overgår til den nye løsning.\nHvis du alene repræsenterer en virksomhed, vil du kunne bruge "MitID Privat til Erhverv", ligesom du i dag kan anvende "NemID Privat til Erhverv". Denne løsning kræver ikke tilslutning til MitID Erhverv. Det kræver kun, at du godkender vilkår for NemLog-in, når du første gang logger ind med dit MitID på en tjeneste, der bruger NemLog-in (fx skat.dk eller virk.dk). Du behøver derfor ikke orientere dig i vores guides om den nye erhvervsløsning, MitID Erhverv.


Tiếng Việt vi português pt latviešu lv English en español es español es íslenska is bosanski bs Filipino tl čeština cs svenska sv español es English en العربية ar हिन्दी hi magyar hu français fr español es slovenščina sl română ro български bg Kiswahili sw Türkçe tr Українська uk eesti et English en shqip sq 한국어 ko English en Afrikaans af español es ไทย th فارسی fa slovenčina sk Монгол mn Cymraeg cy polski pl עברית he suomi fi հայերեն hy español es Ελληνικά el Malti mt Bahasa Indonesia id Nederlands nl lietuvių lt français fr ਪੰਜਾਬੀ pa தமிழ் ta Беларуская be Deutsch de 日本語 ja русский ru català ca 中文 zh hrvatski hr português pt\nRing til os: +44 1632 96099\nVi leverer forretnings-, konsulent- og marketingydelser til fagfolk.\nKooper Ltd. har hovedkontor i London og udvikler individuelle internet- og marketingløsninger til firmaer og er også en leder, der udvikler og driver grossister og emballager. Vi er specialiseret i internet, konsulent og engros, og vi ejer en af de mest omfattende internetdomæneporteføljer gennem alle brancher.\nVi er også stærkt engagerede i forskning og udvikling af e-shop-løsninger og er stærkt gearet til at skabe fremskridt og innovation. Vi arbejder internationalt. Kunder i hele Europa, f.eks. England, Tyskland, Østrig, Spanien og mange flere lande, er afhængige af vores skræddersyede, innovative løsninger og omfattende erfaring inden for businessconsulting, marketing og wholesale (B2B) og retail sales (B2C) løsninger.


Gipsplader og isolering | BAUHAUS\nAlt om gipsplader og isolering\n14. oktober 2019 i Varme Gips\nDet er ingen sag at isolere en gipsvæg, mens du alligevel er ved at konstruere den. Faktisk giver det ingen mening at lade være. Det er både for at isolere mod kulde og for lydisoleringens skyld. Om du vælger at isolere gipsvæggen med mineraluld eller vælger gipsplader med indbygget isolering, er op til dig selv.\nHer ser du, hvordan der er lagt et lag mineraluld som isolering bag gipspladerne. Det hjælper både på varme- og lydisolering.\nSådan isolerer du din gipsvæg og dit gipsloft\nNår du skal isolere din gipsvæg, er det både for støjens skyld og for at holde på varmen. Er det en indvendig væg, du vil isolere, er det typisk på grund af lydisolering. Dermed ikke sagt, at det ikke også er godt for varmeregningen med bedre isolering indvendig i hjemmet.\nStart med at tage en maske på, så du beskytter dine lunger mod fibre og støv fra mineralulden.\nDu skal bruge en mængde mineraluld i en passende mængde til størrelsen på væggen. Du skal også have en isoleringskniv, der er en ordentlig krabat, som mest af alt minder om en machete. Du kan også klare dig med en stor brød- eller køkkenkniv.\nDet er faktisk rigtig nemt og hurtigt at isolere din gipsvæg. Skær hele bunken af mineraluld over på midten – så er det nemmere at placere i væggen, og du mindsker spildet. Derefter placerer du bare stykkerne af mineraluld i væggen. Hvis du har et stålskelet til din gipsvæg, kan du sætte mineralulden i spænd i skelettet. Det bliver ikke nemmere, og før du ved af det, er du færdig.\nHvis du isolerer gipsloftet i din bolig, er det stort set samme fremgangsmåde, du skal bruge. Dog er det meget, meget vigtigt, at du bruger briller. I og med at du står med mineralulden over dit hoved og kigger op, vil dine øjne være sårbare overfor støv og fibre fra ulden, der falder ned. Du kan faktisk få nogle slemme skader på øjnene, hvis du får for meget skidt fra mineralulden i dem, så brug både maske og briller, når du isolerer dit loft. Udover det, skulle det gerne gå lige så let som med væggen.\nHvis gipsvæggen er mod en kold ydervæg, skal du sørge for at have en dampspærre mellem den varme del af isoleringen af væggen. Det vil sige den side, der peger ind mod rummet. Den varme luft, som du forsøger at holde inde med dampspærren, må nemlig ikke komme i kontakt med den kolde del af isoleringen, da den kondenserer, og det kan give fugtskader og svampeangreb.\nTil at isolere kolde ydervægge kan du også bruge gipsplader med indbygget isolering. De kaldes også for ”varmevægge”. De består af en gipsplade med højisolerede ekstruderet celleplast på bagsiden, hvor lagende er klæbet sammen med et specielt klæbemiddel, der fungerer som dampspærre. Det er altså endnu nemmere at isolere med denne type gipsplader, når du arbejder med isolering af kolde ydervægge.


Alle restauranter i Cochabamba Populære køkkener i Cochabamba\nSøg Sydamerika›Bolivia›Cochabamba Department›Cochabamba›Restauranter i Cochabamba›Las Mil Y Una Noches\n34 anmeldelser Nr. 51 af 149 Restauranter i Cochabamba $$ - $$$\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Potosi N 1392, Cochabamba, Bolivia +591 4 4249149\nCochabamba, Cochabamba Department Mere La Tua Casa Hotel Boutique\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Las Mil Y Una Noches Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Las Mil Y Una Noches, kiggede også på\nCochabamba, Cochabamba Department Alle restauranter I Cochabamba (165)\nHar du været i Las Mil Y Una Noches? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nPotosi N 1392, Cochabamba, Bolivia Placering:\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Las Mil Y Una Noches og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Las Mil Y Una Noches Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 528 anmeldelser El Cristo de la Concordia\n154 anmeldelser Palacio Portales\n109 anmeldelser Plaza 14 de Septiembre\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 172 anmeldelser La Muela Del Diablo\n310 anmeldelser Casa de Campo\n69 anmeldelser Terra


Top Trends fra Milanos Design Week - ✔ - Smart Home Making | Udgave: 2020\nI april besøgte jeg en af de mest prestigefyldte designmesser i verden - Salone del Mobile 2016 i Milano - hvor de bedste talent og design mærker fremviser deres seneste kreationer og projekter. En bred vifte af designobjekter med noget til enhver indretningsstil gør det til en rigtig fest for øjnene. Samtidig er hele byen Milano omdannet til en stor festival med nogle strategiske bydele, såsom Ventura Lambrate, med fokus på unge og uafhængige designere. Det er en must-see fair for enhver design entusiast, men hvis du går glip af, her er nogle højdepunkter.\nEfter at have sigtet igennem alle materialer og tusindvis af fotografier har jeg identificeret 7 top trends. Jeg kan ikke vente med at høre, hvad du synes om de seneste designnyheder!\n1. Kosmisk design\nObjekter lavet med kosmisk udseende lignende materialer som dichroisk færdigglas. Den gennemsigtige Prismania stol designet af Elise Luttik er både et kunstværk og en stol. Fra en bestemt vinkel kan du næsten ikke se det ... tage et andet skridt, og det vil afsløre alle farverne i spektret.\n'Mood'-rumdeleren af Karina Stefan interagerer med, hvordan lyset falder ind i rummet, ændrer sin egen egentlige farve og skygge. Den resulterende stemning i lyset tilføjer karakter til rummet.\n2. Splatter design er enorm\nFra keramik til tekstiler og tapeter er stænkemønsteret en varm trend for at holde øje med. Splatter samling af Aoomi studio.\nDen sidste afføring splatter af Max Lamb er håndmalet og derefter fyret ved 800 C for en perfekt emaljefinish.\n3. Erklæring, skulpturelle spejle\nDe kommer i forskellige originale figurer og fungerer som funktionelle skulpturer. Disse Ora Mirror Objects af Studio Joa Herrenknecht er spejle knyttet til en marmorbase. Deres udseende ændres af et specielt behandlet sølvlag.\n50-50 Spejlbeholdere af Kasper Nyman kombinerer et fritstående cirkulært spejl, der også fungerer som et låg, der dækker halvdelen af den cirkulære base, hvilket skaber en lagerplads til små genstande.\n4. Naturligt farvede objekter\nCapri Spejlramme med tv afsløret på Milan Design Week\nHjem Inspiration fra Trends i New York Fashion Week 2012\nDe seneste trends lige fra Design Center, Chelsea Harbour\nEksperimentering med pigmenter og nye naturlige teknikker efterlader mærker af tid og bevægelse som et mønster på keramik og tekstiler. Lamper af Mayers og Fugmann sport lampeskærme af porcelæn, med fokus på materialets gennemskinnelighed. Placeret i et farvebad før affyring, koncentrationen af opløsningen og længden af tidsrummet er armaturerne nedsænket i væsken, der påvirker mønsteret og farven på det færdige stykke.\nI stedet for at bruge en standard glasering teknik til at bestemme farven af hendes skibe Emma Buckley skaber hendes Farvestoffer ved at lade lerbjælkerne absorbere farvestof efter at de er blevet fyret og glaseret.\n5. Interaktive, brugerdefinerede møbler\nMøbeldesigner, der kan ændres på mange forskellige måder afhængigt af dine behov, var meget populære. Slide-bordet fra Studio Lorier er et kompakt sidebord, der kan glide ud til næsten to og en halv gange dets oprindelige størrelse. Stykker som dette er gode til enhver situation, hvor der er brug for mere bordplads, eller når du blot vil omarrangere formen.\nKompaktbord af Roxanne Flick - køberen deltager i designprocessen ved at vælge materialer og farver. Tilpassede variationer tilbyder forskellige sammensætningsmuligheder i hverdagen.\n6. Rå, ufuldkomne trædesigner\nDet Split lampe af Christoph Steiger har en en-of-a-kind split, der skabes, når træet springer under tørringen.\nLena Mari Skjoldal Kolas designet denne hængende lampe ved målrettet at præsentere træets naturlige revner og pletter for at fremhæve ufuldkommenhederne og bruge fejlene til at skabe et unikt stykke.\n7. Vand inspirerede mønstre\nDelikate, akvarelblå fnug var synlige på keramik, tekstiler og vægindretningstilbehør. Porcelænstykker af Anna Badur er et legende eksperiment med den traditionelle koboltfarve på bordservice. Ved at dyppe hendes porcelænstykker ind i koboltfarvet, indfanger hun en række forskellige mønstre, der giver udseendet af vandbevægelse.\nDenne skål af Sara Skotte og stentøj af Anette Krogstad har bløde akvarelmønstre overført til keramik med et koboltblåt vandmaleri.\nHvordan kan du lide disse seneste trends? Har du en favorit?\nEgg Shell Crafts Med Cute Everyday Appeal\n10 Vinduesdækkende ideer, der satte nyt lys på dit hjem\nModerne Terra Luna tæppe\nSådan dekorere et soveværelse med hvide vægge\nDekorere med ure - Det er tid til at genopfinde dit hjem\nHvordan man vælger en firepit for at gøre udendørset hyggeligt\nKaleva flaskehuset i Michigan\n10 buede vinduesbehandling ideer, der holder deres skønhed\nGrøn Eco Friendly Kitchen Concept fra Whirlpool\nBoligejerforsikring i Wyoming\nHøjeste skyskrabbe i verden\nOpbevaring Hollow Chair af Judson Beaumont\nModerne Heidehof Hus med pool i Stuttgart\nImponerende ungarske autoklubs hovedkvarter\nDen restaurerede Airstream Flying Cloud Travel Trailer\nEn vidunderlig drøm badeværelse af Etrusca\nRomantisk sommerhusindretning opnået med enkle farver og nordisk charme\nModerne Residence tilbyder spektakulær udsigt fra terrassen\nModerne Tel Aviv Flat inspireret af byens historie\nDet moderne POD Hotel har fantastisk udsigt og masser af åbent rum\nUhøjtidelig endnu meget innovativ lejlighedskompleks i São Paulo


Hybrid krigsførelse | Moderne Tider\n18. maj 2016 Ikke kategoriseretBRICS, Hybrid krig, Putinwebbe\nHvad har Rusland, Ukraine, Syrien, Iran, Yemen, Venezuela, Brasilien, Argentina, Sydafrika, og Kina til fælles?\nDe er krigsskuepladser i den nye kolde krig mellem USA og Rusland/Kina. En kold krig, der truer med at blive varm – måske endda med atomvåben.\nSovjetunionens sammenbrud og etableringen af en unipolær verden med USA som enehersker indvarslede en ny verdensorden. Mange håbede, at fredsdividenden nu kunne indfries. At verden ville blive et mere fredeligt sted. Det gik anderledes. Siden USA satte sig i føresædet, er millioner af menneskeliv gået tabt i håbløse krige i Mellemøsten og Afrika. Og økonomiske og politiske kriser præger store dele af verden.\nLatinamerika oplevede i løbet af nullerne, at USA fik så travlt andre steder i verden, at den traditionelle kontrol med kontinentet gled USA af hænde. Det benyttede en række lande sig af. De valgte deres egen uafhængige vej og Latinamerika svingede til venstre med alt hvad dette indebar af fattigdomsbekæmpelse, økonomisk vækst og fremgang.\nDe tider er nu ved at være forbi. Latinamerika gik for vidt. De forsøgte sammen med Rusland og Kina at skabe en modpol til USA’s globale dominans, og det blev for stor en provokation for USA. USA følte sig geostrategisk og markedsmæssigt udfordret, og nok så vigtigt: De nye udviklingsbanker i Latinamerika og Asien truede den amerikanske dollars position som reservevaluta.\nUSA’s svar var Hybrid Krigsførelse. Kort fortalt er Hybrid Krig en ny form for krigsførelse, der benytter forskellige former for Soft Power – blød magt i form af propaganda og økonomisk og politisk destabilisering, netop de midler, vi har set i fx Ukraine, Syrien, Venezuela, Argentina, Brasilien, Sydafrika, Rusland og Kina (Hong Kong). Det er det samme mønser overalt. Propagandaen er det første skridt. Det gælder om at sætte dagsordenen, at ”frame” som det hedder på journalistsprog. Man framer landets leder, dvs. dæmoniserer ham/hende, som det skete med præsident Yanukovych i Ukraine, præsident Maduro i Venezuela, præsident Dilma Roussef i Brasilien m.fl.\nDet er nemt at spotte en hybrid krig. Den føres aldrig mod USA’s venner, fx. Saudi Arabien. Den føres mod lande, der truer USA’s og den amerikanske dollars hegemoni.\nSeneste eksempel på et vellykket propaganda-stunt så vi for et par dage siden på DR2, hvor Putin endnu engang blev dæmoniseret og i ramme alvor sammenlignet med en rotte, der var trængt op i en krog. Heldigvis har vi et Internet, hvor man kan læse, hvad det var for en gang propagandistisk makværk, seerne blev præsenteret for. Det er bare underligt, at DR ikke selv gør deres hjemmearbejde og checker hvad det er for noget bras, de sender.\nEller måske deltager DR helt bevidst i propagandakrigen? Det er i så fald en besynderlig form for Public Service!\nLæs mere om hybrid krig her >>>\n← Danmarks rolle i verden\tKup i moderne forklædning →


Warwickshire College Group henter internationale eksperter ind i klasselokalet med Google Apps for Education og Classroom\nClassroom-appen har været en stor omvæltning og gjort det muligt for eleverne at lære, uanset hvor de er.\nPaul Rabone, professor i elinstallation på Rugby College, Warwickshire College Group\nFor to år siden havde de studerende på WCG adgang til Google Apps, mens lærerne kun havde adgang til Gmail. Færre end 200 ud af de mere end 15.500 studerende benyttede sig af Google Drev, i vid udstrækning fordi lærerne ikke havde adgang til Google Apps og derfor ikke tilskyndede de studerende til at bruge det. "Vi havde Rolls-Royce-udgaven af apps, men lærerne vidste ikke, hvordan de skulle hjælpe de studerende med at bruge Google Apps og udnytte de mange muligheder", siger Yousef Fouda, chief technology officer hos WCG. Lærerne var fortrolige med brugen af Microsoft Office og Outlook og overvejede derfor ikke at skifte systemer. Fouda så muligheden for at anvende teknologien mere effektivt, så lærerne kunne spare tid, og de studerende kunne få en mere samarbejdsorienteret læringsoplevelse.\nFouda var ikke i tvivl om, hvordan han skulle nå sit mål om at oprette et teknologikyndigt økosystem: Han lancerede Google Apps for Education til lærerne, introducerede Google Classroom på alle campusser og udstyrede såvel studerende som lærere med Chromebooks. De studerende brugte allerede Google Apps for Education, og lærerne var vant til Gmail, så løsningen levede fuldt ud op til WCG's mål om at introducere teknologi, der gør studerende og lærere i stand til at oprette forbindelser, arbejde og dele. Målene fører direkte til brug af Google Hangouts, Google Drev og Google+. Brugen af Google Apps for Education spredte sig hurtigt og organisk på tværs af campusser. Fouda introducerede omkring 100 lærere for Google Apps for Education, og de opmuntrede efterfølgende yderligere 600 lærere til at tage teknologien i brug. I dag er 4.000 studerende og lærere aktive på Google Apps hver eneste dag – en dramatisk stigning fra de 200 studerende for to år siden.\nWarwickshire College Group (WCG) er beliggende i Midlands i Storbritannien og tilbyder en to års collegeuddannelse for studerende, der har bestået high school, men endnu ikke har besluttet sig for, hvad de vil studere på universitetsniveau. WCG har en medarbejderstab på omkring 1.700, og flere end 15.500 studerende deltager i undervisningen på de seks campusser. WCG's mål er at tilskynde de studerende til at udvikle en innovativ iværksætterånd.


Lad os få helt styr på fakta - PRAKTISERENDE TANDLÆGERS ORGANISATION\nLad os få helt styr på fakta\nJeg har læst din leder i Tandlægebladet om Praksis+. Tak for den.\nDu vil have styr på fakta, så lad os få helt styr på fakta.\nNår du skriver, at absolut intet er ændret, så er det forkert. Sundhedsministeren har til Folketingets Sundhedsudvalg svaret, at Tandlægeforeningen har overfaktureret regionerne, og at regionerne vil kræve beløbet tilbagebetalt. Det løber op i 62 millioner kroner for 2019-2021.\nDet er forkert, når du skriver, at Tandskadeerstatningen skal træffe afgørelse i alle sager. Du glemmer at fortælle, at tandskader under 10.000 kr. ikke er omfattet af loven. På spørgsmålene til Folketingets Sundhedsudvalg har Sundhedsministeren svaret, ”(…) at der ikke er lovbestemt forsikringspligt for privatpraktiserende tandlæger i forhold til skader under 10.000 kr.”\nDet er også forkert, når du skriver, at I aldrig har meldt andet ud, end at PTO lovligt kan tilbyde de forsikringer, der er indholdet i Praksis+. Du glemmer at fortælle, at du skrev ud til alle medlemmer: ”(…) at Praksis+ er i strid med regler.”\nEndeligt er det også forkert, når du skriver, at Tandskadeerstatningen er en ordning, tandlægerne ikke kan fravælge. Du glemmer at fortælle, at tandlægerne kan fravælge ordningen. Tandskadeerstatningen er en frivillig ikke-lovpligtig ordning, og du svarer sågar selv til Finanstilsynet, at Tandskadeerstatningen er: "en kollektiv patientforsikringsordning, som i 1990 blev etableret på frivillig basis af Tandlægeforeningen som følge af et ønske om bedre erstatningsmuligheder for patienterne.\nTandskadeerstatningen er en dyr ordning for klinikejere. Med indtægter på 31 millioner kroner, og erstatningsudgifter på lidt under tre millioner giver det et overhead på mere end 1.000 % for dækning af udgifter til administration. Det gør selvfølgelig ondt, hvis tandlægerne vælger en anden forsikring, men at bruge lovgivningen som undskyldning for at fastholde nogle tandlæger er ikke en gangbar løsning. Der er frit valg af forsikring, og det gælder også for tandlæger.\nPraksis+ er et alternativt forsikringstilbud\nTandlægerne skal vælge den forsikring, de synes, er den rigtige for dem. Det er hverken Tandlægeforeningens eller PTO’s valg, men udelukkende tandlægernes valg.\nDer skal findes en løsning, hvor tandlægerne ikke automatisk trækkes i deres tilskudshonorar for en forsikring, der ikke er lovpligtig. Det er vi nu i dialog med regionerne og Sundhedsministeriet om, men jeg havde helst set, at vi i fællesskab med Tandlægeforeningen fandt en løsning.\nDu skriver i din leder, at det ikke er rart at have en politianmeldelse rettet imod sig. Jeg synes, at du i den forbindelse også bør nævne, at vi flere gange har tilbudt at mødes, ligesom vi også har tilbudt at tage et møde om at trække politianmeldelsen tilbage. Men det har du ikke ønsket.\nDu nævner heller ikke, at TandlægeTryghed, der administrerer Tandlægeforeningens Tandskadeerstatning, har stævnet PTO for blandt andet at give forkerte oplysninger om Tandlægeforeningen. I stævningen står der, at PTO giver indtryk af, at TandlægeTryghed har medvirket til formueforbrydelser. Det har vi aldrig sagt, så det må stå for egen regning, men jeg har da noteret, at Danske Regioner foreløbig har krævet 42 millioner kroner tilbagebetalt fra Tandlægeforeningen, og at Folketingets Sundhedsudvalg har spurgt til, om Tandlægeforeningen også har overfaktureret regionerne for udgifter til erstatning.\nDet er ærgerligt, at vores medlemmer skal blive ved med at være gidsler i en debat, som ingen uden dyb indsigt i forsikringsjura kan overskue eller forstår.\nJeg synes, vi skal stoppe med at kommunikere via vores egne medier og i stedet tale sammen som fornuftige mennesker. Jeg sender dig derfor atter engang en invitation til et møde og håber, at I vil tage imod den, så vi sammen kan få helt styr på fakta.\nFormand for PTO


Øget brug af byens grønne områder – Københavns Universitet\nDato: 09-02-2010 | Videnblad nr. 03.11-53 Emne: Friluftsliv\nPolitikere, byplanlæggere, parkforvaltere og personer i sundhedssektoren vil alle gerne øge brugen af byens grønne områder, fordi det forventes at byens befolkning bliver sundere af det. Hvordan man øger brugen af byens grønne områder er det centrale emne i et ph.d.-projekt, der tager udgangspunkt i den centrale del af Odense.\nDet ser ikke ud til at afstand til et grønt område er en begrænsende faktor, hvis det er et attraktivt område som f.eks. ved Odense Å. Foto: Jasper Schipperijn\nFor at kunne sige noget om hvordan man øger brugen af byens grønne områder, er det væsentlig at forstå de faktorer, der påvirker denne brug.\nEn socio-økologisk model\nBrug af grønne områder er en menneskelig adfærd, og at forstå denne adfærd er ikke helt enkelt. En ramme, der ofte bliver brugt for at hjælpe med forståelsen, er en såkaldt »socio-økologisk model«. Grundtanken bag denne model er, at adfærd kun kan forklares, hvis man inkluderer både individuelle faktorer (alder, uddannelse, køn, m.m.) såvel som miljøfaktorer, både det menneskelige miljø (familie, venner, foreninger, m.m.) og det fysiske miljø (bystørrelse, cykelstier, gode grønne områder, m.m.).\nBaseret på både en landsdækkende og en lokal spørgeskemaundersøgelse og en grundig analyse af alle offentlige grønne områder i den centrale del af Odense kan vi, som forventet, se en tydelig sammenhæng mellem på den ene side individuelle faktorer og på den anden side karakteristika af grønne områder – sammenholdt med brugen af byens grønne områder.\nIndividuelle faktorer som alder (personer mellem 40 og 60 år er de mest frekvente brugere), uddannelse (højere uddannede personer bruger grønne områder mest) og det at have små børn (familier med børn under 6 år bruger grønne områder ofte, hvis de er tæt på, og har en god lejeplads) afspejler sig i brugen af grønne områder.\nAfstand til, størrelse af, antal af faciliteter og antal af mulige oplevelser i grønne områder er de fire karakteristika, der tydeligst viser sammenhæng med brug af grønne områder:\nKort afstand til et område (helst mindre end 600 meter)\nEn rimelig størrelse af et område (helst over 5 hektar)\nMange faciliteter (især gode, belyste stier, flot udsigt, mange store træer og vand)\nOmråder, der opleves som stille, rolige og trygge.\nI modsætning til resultater fra mange andre studier ser det ifølge vores landsdækkende spørgeskema ikke ud til at afstand er en begrænsende faktor for flertallet af danskerne; 2/3 del har et grønt område indenfor 300 meter fra deres bolig. Mange respondenter i Odense har angivet, at de er villige til at gå forbi deres nærmeste område for at besøge deres mest brugte område.\nDette indikerer, at en generel strategi for at bringe grønne områder tættere på mennesker kun vil have en begrænset effekt i Danmark. Kvaliteten af det enkelte grønne område tæt på der, hvor man bor, er derimod en vigtig parameter.\nFor at finde frem til den løsning, der kan øge brug af grønne områder, anbefales derfor at bruge lokalt tilpassede strategier, der ved en grundig analyse af både beboere såvel som de eksisterende grønne arealer i lokalområdet, finder de begrænsende faktorer.\nKortet viser i hvilket område i Odense projektet tager sit udgangspunkt.\nFire trin på vej til øget brug af byens grønne områder\nBaseret på projektets resultater er de vigtigste trin en byplanlægger eller parkforvalter skal gennemgå beskrevet, hvis de ønsker at øge brugen af et bestemt grønt område.\nLær de potentielle brugere at kende. Hvem bor tæt på? Hvilke brugsmønstre har disse mennesker? Hvad vil de gerne have, at »deres« grønne områder kan tilbyde dem?\nBeskriv de eksisterende grønne områder ud fra et brugerperspektiv. Hvad kan områderne bruges til? Hvor attraktive er de for forskellige grupper af brugere?\nIdentificer om det, der ønskes svarer til det, der tilbydes. Og hvis det ikke er tilfældet, hvilke ændringer, burde der så laves, for at udbud og efterspørgsel passer sammen?\nPrioriter hvilke ændringer, der skal udføres først. Penge kan kun bruges en gang, og mange specialiserede faciliteter er ofte dyre og bruges kun af en forholdsvis lille målgruppe, hvorimod mere multifunktionelle faciliteter, såsom gode stier, kan bruges af mange til mange formål.\nEn klippet sti i det høje græs er en nem løsning på at gøre vilde områder mere tilgængelige. Borgerne sætter stor pris på det. Foto: Jasper Schipperijn\nPh.d. projektet bygger på tværsnitsstudier. Det betyder f.eks. at vi ikke kan sige om attraktive grønne områder får dem, der bor tæt på til at bruge dem mere; eller om dem, der bruger grønne områder mere, vælger at bosætte sig tæt på de grønne områder. For at kunne forklare årsagen til de fundne sammenhænge, er der brug for interventionsstudier, dvs. studier hvor forskerne går ind og laver en »intervention« i en eksisterende situation og studerer ændringer. F.eks. kunne man forbedre stierne i et bestemt grønt område, og måle om det giver flere brugere.\nBrugen af byens grønne områder er undersøgt ved hjælp at et nationalt repræsentativt spørgeskema gennemført af Statens Institut for Folkesundhed i hele Danmark med 11.238 personer og et lokalt spørgeskema i Odense til 1.305 personer.\nI Odense er detaljeret information om indhold og udseende af alle grønne områder i byens centrum også samlet ind. Projektet blev finansieret af Friluftsrådet, Odense Kommune, Det Biovidenskabelige Fakultet på Københavns Universitet og Skov & Landskab.\nSchipperijn, J.: Use of urban green space. Forest & Landscape Research,\nnr. 45, 2010.\nVidenblad nr.: 03.11-53\nForfatter: Jasper Schipperijn\nHent videnbladet som pdf (490 KB)


copenhagen popfest: Planning on going solo?\nPlanning on going solo?\nVi er glade for at kunne tilføje tre styks helt eminente solo-artister:\nLabrador - DK\nDanske Labrador hittede stort i 2001 med singlen 'In A Blue Balloon' som også var Ugens Uundgåelige på P3. Singlen blev efterfulgt af albummet 'Goodbye Susanne' i 2002, og i 2004 kom så 'Instamatic Lovelife'. Flemming Borby flyttede herefter til Tyskland og fortsatte projektet alene, og udsendte albummet 'Caleidoscope Aeroplane' i 2008 (som han ganske vidst indspillede på Cuba). Han spiller solo til Popfesten, men naturligvis i stereo.\nIiris Viljanen - F\nIiris er en af de få på navne Popfesten der ikke har udgivet noget.. Endnu! For mon ikke et-eller-andet pladeselskab nok skal få øjnene op for hendes helt fantastiske klaver-kompositioner, bittersøde lyrik og karakteristiske skandinaviske accent, der leder tankerne hen på både Björk og The Knife. Vi giver hende ihvertfald tommelfingeren opad, fem stjerner og en lille plads i lineuppet.\nJohan Hedberg - S\nJohan Hedberg er også kendt som 'ham den lange fra Surburban Kids With Biblical Names', men han har også udgivet en ganske udmærket EP på Cosy Recordings, (også senere udgivet på svenske Labrador Records) selv, og rygtet vil vide at der også er en lille ny (EP) på vej. Vi kan næsten ikke vente, så Johan har lovet at berige os med sin tilstedeværelse, og gi' et par numre til den føromtalte efterfest på Jolene om søndagen!\nIndsendt af Danielle kl. 17.33\nInternationale POP DJ's extraordinaire:\n3 nye annonceringer:\nA little sumthin' for the synth fans..\nPå en grå, kold mandag aften..