Kraneledvej 12 (Nyt 1/2021) | Mandemarke.dk\nDenne historie er i december 2019 blevet væsentligt udvidet – følger flere familier langt tilbage til før 1787 – og bliver.stadigt udvidet med nye oplysninger\nKraneledvej 12, matr. 7a Mandemarke, som ligger lige hvor Rakkerbanken fra Mandemarke munder ud i Kraneledvej, har Hanne Øster Jarlbæk ejet siden december 2005, hvor stuehusets facade mod syd så ud som på fotoet nedenfor. Det gør den ikke mere, for ejendommen har siden været underkastet en altomfattende modernisering!\nDe næste fotos er fra 2005 – det første fra købsaftalens underskrift med mægler og sælger Bent Widriksen for bordenden, det sidste efter at den gamle staldlænge ud mod Kraneledvej var nedrevet.\nNedenfor ses det skitseforslag ud fra arkitekt Bering som blev forelagt for Vordingborg Kommune, Storstrøms Amt, Skov- og Naturstyrelsen samt Danmarks Natur-fredningsforening, idet ejendommen jo er omfattet af Overfredningsnævnets fredning i 1980.\nPå dette grundlagt meddelte Fredningsnævnet den 10/6 2006, at nævnet efter telefonisk drøftelse var enige om at kunne dispensere fra fredningsafgørelsens § 5: “Det følger af § 2 om at det fredede område skal bevares i dets nuværende tilstand, at der inden for det fredede område ikke må opføres ny bebyggelse … Der må heller ikke foretages ombygning af eksisterende bygninger, hvis der derved sker ændring af bygningens ydre fremtræden. … Fredningen er heller ikke til hinder for, at der på en landbrugsejendom foretages ombygning af en eksisterende bygning, selv om dens ydre fremtræden derved ændres …”\nOg en vinterdag i 2019 så der sådan ud (klik for at forstørre):\nPrøv også at tage en tur forbi huset med Google Street View, hvor man kan se at Google har været forbi i august 2009. Men som man kan se har Google også været forbi i oktober 2010, så der må være noget særligt ved det smukke hus og udsigten, siden Googles 360-graders kameravogn har kørt forbi 2 gange!\nI dag har gården på Kraneledvej 12 matrikelnr. 7a, fordi der fra den oprindelige gård matr. 7 er blevet solgt jord fra. Det er sket i begyndelsen af 1900-tallet, idet Kraneledvej 7 på den anden side af vejen i dag har matr. 7c, hvilket vi senere kommer tilbage til.\nI dag er det nuværende jordstykke på 12.412 m2 som ligger syd for ejendommen, hvoraf vejen der løber videre ned til den anden gård længere nede mod kysten som har adressen Kraneledvej 14 udgør de 675 m2. Med Krak.dk kan ejendommen ses fra luften med matrikelskellet (klik HER – åbnes på ny fane med mulighed for at zoome ind).\nHuset er ifølge BBR-meddelelsen opført i 1775 men meget kraftigt og smukt ombygget og moderniseret i 2009 af Hanne Øster og hendes mand, så det er ikke meget der er tilbage fra den tidligere gård. Indvendigt er der bevaret nogle af de gamle loftsbjælker samt en skillevæg i bindingsværk, hvor leret der var klasket op på et væv af grene i felterne mellem bindingsværket er blevet erstattet af puds.\nDet kunne være interessant at vide, hvad årsagen er til at den oprindelige gård menes at være opført godt 25 år inden opløsningen af landsbyfællesskabet i Mandemarke by fandt sted, og gårdene fra landsbyen blev flyttet ud i landskabet ned mod Østersøen. Mon huset overhovedet har ligget på det nuværende matr. 7 i 1775?\nKigger man nærmere efter på det gamle kort fra 1798, er der i hvert fald ikke indtegnet nogen bebyggelse på den parcel, hvor der på et senere tidspunkt er tilføjet med sort: ‘N. 7. Jørgen Rasmussen‘ i midten af udsnittet af kortet.\nVed udskiftningen i Mandemarke omkring 1803, blev gårdene jo flyttet ud fra selve landsbyen og genopført på den tildelte matrikel, så måske er det et hus som var opført i 1775 i selve landsbyen Mandemarke, som senere er blevet skilt ad og genopført? Konstruktionen med bindingsværk gjorde det jo muligt at skille det kostbare tømmer og samle det igen på samme måde på det nye sted.\nÅrstallet stammer næppe fra en byggesag i den siden nedlagte Magleby Kommune, for sådan noget brugte man næppe den gang, så måske er det blot et årstal som nogen på et senere tidspunkt har oplyst. Det kan dog ikke udelukkes at gården er flyttet ud af landsbyen godt 25 år før de øvrige gårde, selv om der ikke er markeret nogen bygninger på 1798-kortet, som det er tilfældet med gården på Skansevej 1 som er den eneste gård der er indtegnet. Men det er nu ikke særligt sandsynligt!\nI 1939 så gården i alt fald ud som det fremgår af følgende luftfoto (fra det Kgl. Biblioteks luftfotosamling).\nVi glæder os til at kunne fortælle mere om de seneste års historie, men mangler oplysninger især om de senere år efter 1940. Måske er der nogen der ved noget om Magda Jacobsen som blev født på gården i 1915 og levede der til ca. 1990? (Send mail til administrator).\nSom det fremgår af den lange historie nedenfor, er det til gengæld lykkedes at spore familierne på gården frem til den seneste offentligt tilgængelige folketælling i 1940. Og historien starter helt tilbage ved Christen Christensen, som var født i 1737 i Mandemarke. Der er efterfølgende i december 2019 lavet en selvstændig historie om Christen Christensen og hans familie, som kan åbnes i ny fane ved følge linket.\nVed den ældste folketælling der findes fra 1787 er Christen Christensen anført som ‘Bonde og Gaardbeboer’ sammen med sin familie. Ifølge en protokol fra Klintholms godsarkiver blev der i 1788 givet fæstekontrakt til Christian Christensen. Det har formentlig været mens gården stadig lå i selve landsbyen Mandemarke, som den allerede da havde ligget i hundreder af år. Først omkring 1803-1804 blev hovedparten af gårdene i landsbyen som nævnt flyttet ud på det stykke jord de nu havde fået tildelt. Indtil da havde al jord været omfattet af landsbyfællesskabet, som man allerede i 1700-tallet havde erkendt ikke var nogen særligt effektiv måde at dyrke jorden på. Allerede den 29. december 1758 blev der derfor udstedt en forordning for Sjælland, Møn og Amager om fællesskabets ophævelse, men det tog altså 50 år inden det blev gennemført i Mandemarke.\nUdskiftningen hang nøje sammen med ændringen fra fællesdrift til bøndernes ansvar for dyrkningen af deres egen jord, idet kongen og regeringen var enige om, at bønderne ville blive mere motiverede for at dyrke jorden effektivt ved at få tildelt deres egen jord. I Mandemarke sket udskiftningen ved en blokudskiftning hvor hver gård fik et så firkantet areal som muligt, som man kan se på dette sognekort fra 1900. (Wikipedia har en meget omfattende artikel om Udskiftningen – åbnes i ny fane).\nDer er indtil videre kun ret få overleverede historier om gården og dens beboere. Men efter at næsten alle folketællingerne for området omkring Mandemarke er blevet lagt på hjemmesiden så de er lige til søge i, ser det ud til at historien om gårdens beboere kan føres helt tilbage til begyndelsen.\nDen følgende historie er blevet til ad flere gange, i takt med at nye oplysninger fra forskellige andre kilder har fået de mange brikker i puslespillet til at falde på plads (historien er senest gennemskrevet og udvidet i december 2019). Men lad os starte med de yngste folketællinger.\nHvad folketællingerne fra 1901-1940 kan fortælle\nOffentlighedsloven har et krav om at folketællinger først må gøres offentligt tilgængelige når der er forløbet 75 år, så derfor er den seneste folketælling der er tilgængelig ved publiceringen af de affotograferede folketællingsskemaer fra Statens Arkiver fra 1940. Først ved folketællingerne fra 1901 begyndte man at oplyse matrikelnumrene i alt fald for gårdene, så lad os begynde med at se på folketællingerne fra 1901 til 1940, som vil blive gengivet nedenfor (med links til de originale skemaer som er affotograferet af Statens Arkiver og lagt på nettet).\nFolketællingen i 1901 viser følgende om beboerne i ejendommen på matr. 7a (link til originalt skema):\nFrederik Petersen 5/6 1879 Barn\nAf folketællingsskemaet fremgår også, at ægteparret Anders Petersen og Kirstine blev gift i 1874 og at de havde fået 9 børn som levede og mistet 1 (hvilket ikke er helt rigtigt, idet de ifølge kirkebøgerne har fået 11 børn og mistet 2).\nI 1901 bor 5 børn hjemme, og fra andre kilder vides det, at det at de to ældste drenge er flyttet hjemmefra i 1901. Det er Peter Andreas f. 25/6 1876 og Jens Jørgen f. 31/12 1877, som begge ifølge kirkebogen ved Magleby kirker er født i ‘Mandemarke, Klintholm Bjergmark’. Deres far Anders Pedersen var i øvrigt også født i ‘Klintholm Bjergmark’ ifølge kirkebogen fra hans dåb i 1851.\nHvor denne ‘bjergmark’ ligger, har ingen i øvrigt hidtil kunne oplyse. Et område oppe i skoven i Mandemarke Bakker er på gamle kort kaldt ‘Bjærgene’, som måske har forbindelse til huset i skovbrynet nordøst for Mandemarke. Det går under navnet ‘Holstenerhuset’ der også hører til ejerlavet ‘Mandemarke By’ (og ikke ‘Klintholm Hovedgaard’, som ellers når helt ned til de 2 første huse i Mandemarke (Busenevej 1 og 3).\nPeter Andreas blev i øvrigt senere en velrennomeret købmand i Mandemarke og er omtalt nærmere i historien Peter Andreas Petersen = PAP (link åbnes i ny fane).\nJens Jørgen som ved folketælling i 1906 og senere angives med fødselsdag 31. december 1877 skulle dog være født 13. december, jfr. kirkebogen ved hans død. Så hvor ombytningen af tallene er forkert 13-31 er ikke til at vide.\nAf en genealogisk hjemmeside fremgår at Kirstine også havde født børn i 1880 og 1883, Marie Kirstine og Christian Valdemar, som der ikke foreligger nærmere oplysninger om. De fremgår ikke af folketællingen ovenfor, så de må være kommet ud at tjene inden inden 1901. Så med de 5 hjemmeboende børn ved folketællingen og de 2 fraflyttede, var der altså i alt fald 7 børn der levede til voksenalderen. Men rent faktisk var der 9 som blev voksne!\nVed folketællingen i 1890, som ikke er afskrevet på hjemmesiden, findes familien på det affotograferede skema (som kan åbnes her) som nr. 15-25 nederst på arket. Udover Anders Pedersen og hans kone samt en 74-årig enke Marie Andersen som er på aftægt, findes følgende 6 børn (alle med efternavnet Pedersen og med alder den 1/2 1890): Peter Andreas (13), Frederik (10), Marie Kristine (9), Kristian Valdemar (7), Sidse Karoline (5) og Hans Kristian (3).\nDet betyder altså at Andreas lillebror Jens Jørgen, som har været 12, har boet et andet sted. Måske hos en ‘aflastningsfamilie’ selv om dette udtryk ikke kendtes den gang, medmindre han allerede er sendt ud at tjene som 12-årig.\nDen 1. februar 1890 har Kirstine været gravid, for den 16. maj 1890 får hun sønnen Niels, hvis navn har den lidt triste baggrund, at hun den 13/4 1888 havde fået en søn Niels, som var død allerede et halvt år efter. Og den næste Niels som hun fik 16/5 1890 døde som 3-årig 21/1 1894. Alt ifølge kirkebogen for Magleby. Der var altså ikke held ved at hedde Niels!\nDe 2 børn fra 1880 og 1883, Marie Kirstine og Christian Valdemar, findes som 9 og 7-årig i 1890, så derfor kan de meget vel have været ude at tjene udenfor Mandemarke ved folketællingen i 1901 11 år senere.\nKirstine, der som husmoderen i 1901 med 5 hjemmeboende børn mellem 5 og 21 har haft nok at se til, står her anført med sit pigenavn Jørgensdatter. Ved folketællingen i 1906 er efternavnet moderniseret til Jørgensen, og først i 1925 bruger hun sit giftenavn Petersen. Det afspejler således overgangsfasen i navneskikken, hvor man gik fra at give børn efternavne ud fra deres fars fornavn til at give dem samme efternavn som deres far. (Der findes en interessant artikel på Wikipedia om de forskellige navnelove og udviklingen efter Struensee i 1771 og en dåbsforordning fra 1828). Tilsvarende beholdt også de gifte kvinder deres pigenavn indtil op i anden halvdel af 1800-tallet.\nAf det originale folketællingsskema kan man se at Kirstine var født i Nyborre, og at hun først som 14-årig i 1863 er kommet til Magleby Sogn. Hun har sikkert været ude at tjene, indtil hun som 25-årig i 1874 blev gift med Anders Petersen. Ved folketællingen i 1906 har forholdene ikke ændret sig meget fra 1901 (originalt skema):\nAnders Petersen 1/3 1851 Husfader Gaardejer, Landbrug\nKirstine Jørgensen 18/10 1849 Husmoder\nKaroline Petersen 27/8 1884 Datter Landbrug\nHans Kr. Petersen 24/10 1886 Søn Landbrug\nAnna M. Petersen 18/3 1893 Barn\nNilsigne E.Petersen 14/4 1895 Barn\nDet ældste af de hjemmeboende børn i 1901, Frederik fra 1879, er nu også flyttet hjemmefra og er kommet ud at tjene.\nAnders Petersen er manden med fuldskægget (nummer tre fra venstre i første række). Den ældre dame i midten på den anden side af det lille barn er hans kone Kirstine. Hans ældste søn Peter Andreas til venstre for ham var købmanden i Mandemarke som alle kaldte PAP.\nFra historien om deres ældste søn Peter Andreas Petersen kendes det gamle familie foto, hvor man ser ‘Anders Tømmermand‘, som hans oldebarn har fortalt han blev kaldt (det er ham med fuldskægget). Peter Andreas, som kaldtes PAP efter sine forbogstaver, sidder til venstre mellem en søster og deres far. Da PAP som var født i 1876 og blev gift den 19/11 1909 som 33-årig, må fotoet formentlig være taget inden da. Da hans bror Jens Jørgen har sin kone med på fotoet, og Hans Jørgen døde den 16/3 1915 er fotoet i alt fald taget inden da. Det er også ham som er far til de 2 børnebørn, som er født 26/3 1908 og 27/7 1909. Derfor må fotoet være taget sidst i 1909, men indtil nu er der ingen der har kunnet bidrage med oplysning om, hvad anledningen har været!\nPAP’s barnebarn som har gemt fotoet og fortalt om det, troede vist det var fra ‘den gamle landhandel’ i Mandemarke på Busenevej 8, hvor PAP havde købmandsforretning huset brændte omkring 1917. Men der kan ikke være noget tvivl om at det er taget hjemme i stuen hos Anders og Kirstine på Kraneledvej 12.\nI 2021 er der dukket et foto op fra et familiealbum, som Anders Pedersens storebror Hemming Pedersen har haft, så stor tak til dette oldebarn som også har bidraget med at identificere personerne.\nAnders Pedersen og hans kone Anne ses her i haven foran stuehuset mod syd sammen med de to yngste døtre Anne Martine (1893-?) og Nielsine Elmine (1895-?). Det kan ses at Nielsine eller Nielssigne havde Downs syndrom og på folketællingsskemaet fra 1916 var anført som ’Aandssvag f. Fødslen’.\nDa Anne Martine blev gift 16/3 1918 som 24-årig, må fotoet være taget nogle år forinden. Bemærk også at hunden som hun havde på skødet på det andet foto fra 1909 også er med her!\nMellem Ane og Anders står formentlig deres søn Hans Christian, da hans ansigt og mund ligner det andet familie foto. Drengen kunne være den lille Hakon i midten, som er blevet lidt større. Hans far Jens Jørgen døde 16/3 1915, så det gør det også naturligt at det er lillebroren vi ser her.\nDen næste folketælling på hjemmesiden er fra 1916, og her finder vi følgende 2 familier, omtalt som familie nr. 19 og 20, hvor den anden familie angives at bo på en gård matr. 7a (Kraneledvej 12), mens der for den første familie, Anders og Kirstine, ikke er angivet nogen oplysning (link til originalt skema):\nAnders Pedersen 1/3 1851 Husfader Formue\nKirstine Pedersen 18/10 1849 Husmoder Formue\nHans Peder Hansen 28/12 1876 Husfader Gaardmand\nKaroline Hansen 27/8 1884 Husmoder Gaardmandskone\nKristian Hansen 7/6 1912 Barn\nMagda Hansen 9/3 1915 Barn\nNielssigne Pedersen 14/4 1895 Ugift Slægtning Aandssvag fra Fødslen\nDa Kirstine boede på Kraneledvej 12 både i 1901, 1906 og som vi ser nedenfor igen i 1925, har de også i 1916 boet på gården. Den der har udfyldt skemaet ved folketællingen har nævnt Anders og Kirstine først, men derefter angivet selve matrikelnummeret ud for den nuværende gårdmand Hans Peder, så det kunne se ud som om de boede to forskellige steder.\nGårdmandskonen Karoline Hansen kan man af fødselsdatoen se er Anders og Kirstines datter Sidse Karoline, som altså nu er blevet gift med Hans Peder – sikkert i 1911 da deres første barn er født 7/6 1912. Det er altså en svigersøn til den gamle Anders Petersen, der nu har overtaget gården!\nForuden Karolines 2 børn omtales også Nielssigne som en ‘ugift slægtning’, om hvem det er noteret at hun er født åndssvag. Af den foregående folketælling kan man se at hun var det yngste af Peter og Kirstines børn, som hendes storesøster sig altså nu tager sig af.\nOm Anders og Kirstine står der at de lever af formue, og det har de sikkert også været ret stolte over at kunne oplyse. På skemaerne for denne folketælling (det skete kun i 1916) har skattevæsenet efterfølgende lavet påtegning om personernes formue, og Anders Petersens formue var 24.000. Det har ikke været nogen ubetydelig formue, som omregnet til nutidskroner har svaret til 1 million (læs nærmere om forsøget på omregning i historien om Indkomst- og formueforhold i 1916 som åbnes på ny fane). Det er sikkert pengene fra salget i 1914 til svigersønnen, som vi vender tilbage i et senere afsnit om tinglysninger. Han blev sat i skat af en indkomst på 1.000 kr. og det udløste en skat til staten på kr. 27,60 og til kommunen på kr. 20,13!\nMed ved folketællingen i 1916 er der også kommet beboere i naboejendommen matr. 7g, som er den ejendom der ligger lige på den anden side af Kraneledvej i forhold til gården. Den har i dag adressen Kraneledvej 7.\nJohanna Pedersen 17/9 1881 Husmoder Enke Gaardmand\nEli Pedersen 26/3 1908 Barn\nHakon Pedersen 27/7 1909 Barn\nHans Pedersen 24/10 1886 Slægtning Gaardbestyrer\nHer finder vi som ‘Gaardmand’ enken Johanna Pedersen sammen med sine to børn. Hun havde været gift med Anders Pedersens søn, Jens Jørgen, som var død 16/3 1915. Og som bestyrer af gården har hun nu Hans Pedersen, som egentlig var døbt Hans Christian, og han var også en af Anders Pedersens 5 sønner. Det er altså en svoger hun her har til at hjælpe sig med bedriften.\nAlt tyder altså på at den gamle Anders Pedersen har opdelt den oprindelige gård på Kraneledvej 12 som har haft marker på begge sider af Kraneledvej, således at så mange af hans børn kunne få glæde af den. Sønnen Jens Jørgen når så desværre kun meget kort at få glæde af den nye gård med det statelige stuehus på Kraneledvej 7 som ifølge BBR er opført i 1914.\nNår vi springer frem til folketællingen i 1925 omtales Hans Peder – storebror til Hans Christian – som gårdejer, hvor man kan se at alle er født i Magleby sogn på nær den gamle mor Kirstine, som egentlig var døbt Ane Kirstine (link til originalt skema):\nHans Peter Hansen 18/12 1876 Magleby Husfader Gårdejer\nMagda Kirstine 9/3 1915 Magleby Barn\nChristian Valdemar Hansen 7/6 1912 Magleby Barn\nKirstine Petersen 18/10 1849 Borre Husmoder Rentier\nAnnie Frederikke Johansen 25/4 1910 Magleby Husassistent\nDen gamle Anders Pedersen er nu død mens hans kone Kirstine lever stadig. Og hendes svigersøn, den nu næsten 50-årige gårdejer Hans Peter Hansen, er blevet enkemand. Ved folketællingen i 1921 (link til skema) kan man også finde hans kone, som her stod med alle sine fornavne Sidse Karoline, så hun er altså død mellem 1921 og 1925. En efterkommer af hendes bror Peter Andreas Pedersen har fortalt at Karoline døde i barselsseng i 1922 sammen med det barn der ellers var blevet deres tredje.\nVed folketællingen i 1916 var Hans Peter omtalt som ‘Gaardmand’, så man kunne forestille sig at han først er blevet ejer af gården mellem 1916 og 1921, men det er nu ikke tilfældet som vi senere skal se.\nKirstine, som nu endelig bruger sit giftenavn, er altså blevet enke og lever som 76-årig af sin formue som ‘rentier’! Hun har også haft råd til at ansætte en pige på 15 som husassistent.\nFolketællingen i 1930 (link til originalt skema):\nKirstine Petersen 18/10 1849 Borre Enke Slægtning\nHans Peter Hansen 18/12 1876 Magleby Enkemand Husfader Gårdejer\nKristian Valdemar Hansen 7/6 1912 Magleby Barn Karl\nMagda Kirstine Hansen 9/1 1915 Magleby Barn Pige\nKirstine bor stadig som 80-årig enke på gården hos sin svigersøn Hans Peter.\nFolketællingen i 1940, der er den seneste offentligt tilgængelige, viser følgende (originalt skema) med understregning af de fornavne de brugtes i det daglige:\nHans Peder Jakobsen 8/3 1913 Husfader Gaardejer Gift 14/4 1939\nChristian Valdemar Hansen 7/6 1912 Logerende Bilejer Vognmand\nDet fremgår også af det originale skema at Hans Peter Hansens datter Magda er blevet gift den 14/4 1939 med Hans Peder Jacobsen (nogle steder kaldes han Hans Jakobsen), så han nu har overtaget hendes fædrene gård (kvinder regnedes stadig ikke for noget).\nOg det var også hendes ‘bedstefædrene’ gård kunne man tilføje, da Magdas far jo selv havde overtaget den fra Magdas morfar Anders Petersen.\nMagdas gamle bedstemor Kirstine (som Magda sikkert har fået sit mellemnavn fra) lever ikke længere, men hendes far Hans Peter bor der stadig, nu som pensionær der lever af sin formue!\nSom vi senere skal se i afsnittet om tinglysninger, solgte Hans Peter Hansen nemlig i 1939 gården til Magdas mand Hans Peder Jacobsen – sikkert på lempelige vilkår når det var til hans svigersøn og han fik lov til at blive boende på gården. For Magda er der virkelig sket noget i det år med både ægteskab og overtagelse af gården samt fødsel af deres første barn!\nMagdas storebror Christian Valdemar bor i 1940 stadig hjemme, nu som logerende. Han har fået bil og ernærer sig som vognmand. Det er ham som mange på Østmøn kendte under navnet “Kristian Klaus” og som nogle år senere flyttede til huset på Strædet 12 i Mandemarke, hvor man kan læse følgende i historien om dette hus:\nHan blev taxa-vognmand den gang det begyndte og han fik bygget garagen. Forretningen gik anstændigt, og Kristan Klaus fik hurtigt to biler. Den ene holdt nede på hans svoger og søsters gård. Svogeren kørte en del for Kristian Klaus.\nDet er altså den jævnaldrende Hans Peder Jakobsen, som er gift med hans søster Magda, som supplerede de sikkert beskedne indtægter fra gården med taxakørsel for Kristian.\nFra historien om huset på Strædet 12 ved vi, at Kristian Klaus farbror Hemming Hansen byggede huset i 1933, da han solgte sin gård nede ved Møns Fyr for at gå på aftægt. Af historien fremgår også, at familien Hansen – på et tidspunkt efter 1940 – stoppede med at arbejde på deres gård for enden af Rakkerbanken og flyttede op i huset på Strædet 12 hos farbroren, hvis hus Kristian Klaus altså på et senere tidspunkt selv overtog.\nKonklusion om tiden fra 1940 til 1901\nVi har altså nu kunnet følge den samme familie på gården fra 1901 til 1940, og som vi skal se senere, kan vi følge den længere tilbage.\nFørst var der den gamle Anders Petersen og hans kone Kirstine, som begge var født omkring 1850, som på et tidspunkt mellem 1880 og 1901 overtog gården – ifølge den overleverede historie fra et oldebarn som erstatning for en arbejdsskade på Klintholm gods (jfr. historien om deres søn Peter Andreas Petersen – link åbner ny fane). Om den historie kan passe, vender vi tilbage til.\nDernæst blev gården på et tidspunkt før 1921 overtaget af svigersønnen Hans Peter Hansen, som tidligt var blevet enkemand men stadig havde sin sin kones mor Kirstine boende.\nOg til sidst er blev den blevet overdraget af Hans Peter Hansen til hans svigersøn, Hans Peder Jakobsen, som i 1939 var blevet gift med hans datter Magda Kirstine. De havde – traditionen tro – hendes far Hans Peter Hansen boende som pensionær, der levede af sin formue.\nHvad der herefter er sket efter folketællingen i 1940 kommer vi tilbage til.\nIndskud om Anders Petersens familie før overtagelsen af Kraneledvej 12 i 1891\nVed folketællingen i 1880 kan man genfinde Anders og Kirstine som den ene af to familier – ikke på en gård men i et hus (link til originalt skema):\nMarie Hemmingsdatter 64 1816 Aftægtskone, Husfaderens Moder, Enke\nDa fødeåret i 1880 blot blev beregnet ved at trække den oplyste alder den 1. februar fra årstallet 1880, har Kirstine som var født 18/10 1849 ikke nået at være fyldt 31. Det fremgår også at hun i 1874 var blevet gift med Anders Petersen, som her har været tømrer, hvilket passer med at hans oldebarn senere kaldte ham ‘Anders tømmermand’.\nNår man kender historierne om personer i Mandemarke, er det også interessant at se navnet på sønnen der var 3 år den 1/2 1880, Peter Andreas Petersen, som senere blev en fremtrædende person som købmand i Mandemarke på Busenevej 8. Som man kan læse i historien om PAP som han også kaldtes, står der i teksten til det gamle familiefoto, hvor også “Anders Tømmermand” sidder som gammel: Anders Tømmermand, som kom alvorligt til skade under sit arbejde for Klintholm, fik som noget for tiden ganske usædvanligt en gård i erstatning beliggende for enden af Rakkerbakken.\nDet har altså været på et tidspunkt efter 1880 og inden 1901, hvor vi jo har set at han står som gårdejer af matr. 7, altså gården her på Kraneledvej 12.\nFaktisk ser det ud til at man også kan finde Anders ‘Tømmermand’ Petersen som barn ved folketællingen i 1860, idet det passer på navn og alder for denne familie i et hus (eller som man skrev det den gang: ‘et Huus’). Alt tyder på at det var huset i skovbrynet nordøst for Mandemarke, som i mange år har været kendt under navnet “Holstenerhuset”:\nPeder Andersen 47 1813 Gift Husmand. Daglejer\nVed folketællingen i 1880 havde han sin mor boende i huset som enke og ‘Aftægtskone’, hvilket måske kunne betyde at han har overtaget huset efter hende som lejer af godset.\nForældrene kan også findes i 1845 sammen med en storebror til Anders, hvor de bor hos en en familie på 7 personer i et hus, der har været Busenevej 15, nemlig matr. 20, jfr. hartkornsprotokol (link til folketællingsskemaet):\nPeder Pedersen 46 1799 Huusmand, Væver\nMaren Nielsdatter 38 1807 hans Kone\nHans Peder Pedersen 13 1832 barn\nLars Pedersen 7 1838 barn\nKaren Kirstine Pedersdatter 4 1841 barn\nKirsten Pedersdatter 1 1844 barn\nEllen Hansdatter 81 1764 Enke, Almisselem\nPeder og Marie må begge være kommet til Mandemarke efter 1840, da de ikke findes ved folketællingen her.\nDe gamle realregistre for tinglysninger fra tiden før tinglysningssystemet blev moderniseret omkring 1930 er affotograferet og digitaliseret af Statens Arkiver. De er ikke altid lette at tyde (se selv HER), men man kan dog se at gården matr. 7 indtil 1891 har været ejet af Klintholm gods, hvor C.S.Scavenius giver Marie Kirstine Jacobsen skøde på ejendommen.\nDen næste tinglysning sker også i 1891 – måske umiddelbart efter – hvor hun overdrager ejendommen til Anders Pedersen. Det er lidt mærkeligt med to overdragelser lige efter hinanden, især når det ifølge overleveringen – som jo ikke behøver at være rigtig – siges at Anders kom alvorligt til skade under sit arbejde for Klintholm, og at han som noget for tiden ganske usædvanligt fik en gård i erstatning! (Der kommer en forklaring senere).\nI 1914 skøder Anders Petersen ejendommen til Hans Peter Hansen, som vi nu ved er hans svigersøn efter historien ovenfor.\nHans Peter Hansen overdrager i 1939 ejendommen til Hans Peter Frederik Jacobsen. Det vil sige at der igen sker en overdragelse til en svigersøn. Købesummen er 30.000 kr., hvor den offentlige vurdering var 21.000. Man kan også se at køber udstedte et pantebrev til ‘forhenværende Gaardejer Hans Peter Hansen, Mandemarke’, som også fik tinglyst bestemmelser om bopælsret m.m. Det er sikkert sket i forbindelse med at Hans Peter Jacobsen i april 1939 giftede sig med Hans Peter Hansens datter Magda.\nOg så er der mellem 1913 og 1932 anført følgende: “Halvårlig Ydelse for Tienden af Matr. Nr. 7a: 25 Kr. 29 Øre.” Hvad man desværre ikke kan tyde, er bestemmelserne om de byrder der i tidens løb har påhvilet ejendommen, men det drejer sig om specifikke afgrøder der skulle afleveres varierende mængder af – rug, byg, hvede, havre … Det var nemlig på den tid der siden gammel tid blev betalt ‘skatter’ til dækning af udgifterne til kirke og skole (læs nærmere i Wikipedia om tiende).\nI løbet af 1920’erne blev tinglysningssystemet moderniseret, således at de nye protokoller bl.a. blev mere overskuelige. Det system holdt faktisk frem til 2009, hvor det danske tinglysningssystem med nogen startvanskeligheder blev digitaliseret – som det første i verden! Tingbøgerne fra 1927-2000 har Domstols-styrelsen også affotograferet og lagt på Statens Arkiver.\nTingbogen for matr. 7a starter med skødet fra Hans Peter Hansen den 22/6 1939 til svigersønnen Hans Peter Frederik Jacobsen for 30.000. Man kan også se at han optog lån på 14.000 i Magleby Sparekasse og udstedte sælgerpantebrev for 10.000 til Hans Peter Hansen, som også fik tinglyst en bopælsret.\nHerefter sker der ikke noget, før der i 1992 bliver tinglyst en skifteretsattest som adkomst for Magda Kirstine Jacobsen. Det vil sige at Hans Peter er død, men det siger ikke noget om hvornår, for Magda kan jo have siddet i uskiftet bo i mange år med deres børn, således at hun ikke har haft brug for at få tinglyst noget. Det sidste der er foretaget i Hans Peters navn er et lille ejerpantebrev i 1968 på 7.000 til sikkerhed for en kredit i Møns Bank.\nSamtidigt med tinglysningen af skifteretsattesten for Magda, bliver der tinglyst skøde til Bent Widriksen for en købesum på 645.000 kr., hvor den offentlige vurdering på det tidspunkt var 750.000. Magda der var født i 1915 har altså levet hele sit liv på gården til hendes død i 1991 eller 1992.\nDa arvinger i et dødsbo kan overtage en ejendom til et beløb som må være op til 15% lavere end den offentlige vurdering uden at få problemer med afgiftsmyndighederne for at ville spare arveafgift, og da Bent Widriksen overtager gården for 86% af den offentlige vurdering, kunne der måske have været tale om en familieoverdragelse fra Magdas dødsbo og ikke et frit salg. Men det kan også være, at ejendommens generelle tilstand bare har været så ringe, at købesummen blev 645.000. Og det er nok forklaringen, for der kendes ingen oplysninger om nogen familierelation mellem Bent Widriksen og Magda.\nBent Widriksen ejede gården indtil Hanne Østers overtagelse i 2005, så lad os prøve at følge gårdens beboere tilbage i tiden fra før 1901.\nGårdens beboere tilbage i tiden\nNu ved vi altså at Klintholm Gods i 1891 giver skøde på ejendommen til Marie Kirstine Jacobsen, som samme år (formentlig umiddelbart efter) videresælger den til Anders Pedersen.\nVi finder hende ved folketællingen i 1880 boende på en gård sammen med sin mand Jørgen Jakobsen, som altså må være død før 1891 (sikkert ikke ret lang tid forinden):\nJørgen Jakobsen 45 1835 Husfader, Gaardmand\nMarie Kirstine Jakobsdatter 40 1840 hans Kone\nAne Kirstine Jakobsen 10 19/8 1869 deres Datter\nJens Hendrik Jakobsen 19 1861 Husfaderens Broder, Tjenestekarl\nKaren Margrethe Kristoffersen 17 1863 Tjenestepige\nJakob Jørgensen 75 1805 Husfaderens Fader, Aftægtsmand Enkemand\nDe har åbenbart også mandens far Jakob Jørgensen på aftægt. Det er i øvrigt lidt pudsigt at faren hedder Jakob Jørgensen (som i virkeligheden var født den 13/10 1804), mens sønnen hedder Jørgen Jakobsen. Navnereglerne den gang var jo at børnene fik efternavn efter farens fornavn – og så har de valgt at bytte om, hvilket ikke var usædvanligt dengang. Man kunne så fristes til at tro at sønnen har været opkaldt efter sin bedstefar, men det er nu ikke tilfældet, for han hed Jørgen Rasmussen.\nJørgen Jakobsen har også den 19-årige bror Jens Hendrik som tjenestekarl, som virkelig må siges at være en lillebror, da han er 26 år yngre. Forklaringen er at Jens Hendrik Jakobsen er hans halvbror (jfr. linket til Geni.com), som senere slår sig ned i Magleby, hvor han er registreret ved folketællingen i 1901 og frem til 1930, hvor han er 70.\nDeres datter Ane Kirstine blev senere gårdmanskone på Skansevej 2, hvor hun var blevet gift med Niels Peter Rasmussen.\nKonen Marie Kirstine Jacobsdatter kan man i øvrigt finde 20 år tidligere ved folketællingen i 1860 (det må være hende, idet fødeåret angives til 1839 og i 1880 til 1840, hvor det kun var beregnede fødeår ud fra den opgivne alder ved folketællingen). Ud fra andre oplysninger kan man regne ud, at familien her boede på Rakkerbanken 1, “Højbogård”:\nGårdmandsdatteren Marie Kirstine bliver altså senere gift med gårdmandssønnen Jørgen Jakobsen. Det må være mellem 1860 og 1880 og sikkert før 1870, hvor de har fået datteren Ane Kirstine, der i øvrigt er blevet opkaldt efter sin mormor. (Senere oplysning: De blev gift i Magleby kirke den 17. juni 1862).\nI forbindelse med sit ægteskab er Marie Kirstine altså flyttet fra gården på Rakkerbanken 1 til gården på Kraneledvej 12. Det er rundt regnet 250 meter!\nVed folketællingen i 1860 nævnes familien igen – i øvrigt umiddelbart før familien på Rakkerbanken 1 (familie 7 på det originale skema):\nJacob Jørgensen 56 1804 Gaardmand\nSophie Nielsdatter 31 1829 Hans Kone\nJørgen Jacobsen 26 1834 Hans Barn med afdøde Kone\nNiels Jacobsen 15 1845 Hans Barn med afdøde Kone\nAne Kirstine Jacobsen 13 1847 Hans Barn med afdøde Kone\nMaren Kirstine Jørgensdatter 20 1840 Tjenestepige\nJacob har her en 25 år yngre kone. Som det fremgår af Geni (jfr. links) var Jacob Jørgensen først gift 18/7 1834 med med Ane Kirstine Jensdatter som døde den 13/6 1855 som 44-årig. Herefter blev han den 30/5 1856 med Sophie Jacobsen. De fik en datter i 1857 som døde allerede i 1859 (og derfor ikke er med ved folketællingen i 1860), og efter folketællingen fik de 9/5 1860 sønnen Jens Hendrik – Jørgen Jacobsens halvbror. Men allerede 19/5 1861 bliver Jacob Jørgensen igen enkemand, da Sophie allerede dør som 31-årig. Sådan var livet hårdt den gang.\nOg det bliver ikke bedre når man ser på de 7 børn, som Jacob Jørgensen, der først døde som 80-årig den 25/5 1885 selv ifølge slægtsforskningssiden Geni.com blev far til: Jens Henrik Jacobsen; Kirstine Margrethe Jacobsen; Jørgen Jacobsen; Jens Jacobsen; Jens Jacobsen; Niels Jacobsen og Ane Kirstine Hansen. For mange af dem døde tidligt: Kirstine blev 1½, Jens (den første) blev 3½, Jens (den næste) blev 2½. Ane Kirstine nåede at blive gift og få 5 børn inden hun døde som 38-årig. Niels nåede at blive 78 og at få 9 børn. Og så var der Jørgen Jacobsen, som vi har set der senere overtog fæstemålet af gården (måske i forbindelse med at han i 1862 var blevet gift med Marie Kirstine Jacobsdatter, som fik 3 børn. Om Jens Hendrik vides kun at han aldrig blev gift og at han i alt fald levede til 1930, hvor han som 70-årig ifølge folketællingen boede i Magleby. Så børnedødeligheden den gang var høj og både frugtbarheden og levealderen var meget forskellig!\nVed folketællingen i 1845 kan man se Jacob Jørgensens første kone og deres barn, hvor de boede på en gård (første familie på det originale skema, som ikke er nemt at læse):\nJacob Jørgensen 41 1804 Gaardmand\nAne Kirstine Jensdatter 37 1808 hans Kone\nJørgen Jacobsen 11 1834 barn\nLars Albrethssen 32 1813 Tjenestefolk\nMaren Nielsdatter 23 1822 Tjenestefolk\nAne Christensdatter 73 1772 Huusfaders Moder, der af ham forsørges\nJamen, hurra! Her finder vi den 11-årige søn af Jacob Jørgensen, nemlig Jørgen Jacobsen.\nDet viser altså, at det har været gården på Kraneledvej 12, som Jacob Jørgensen som 41-årig i 1845 har fået i fæste, og at gården senere går videre til hans søn Jørgen Jakobsen, efter hvis død hans kone overtager gården og får lov at købe den i 1891, hvor godset er begyndt at sælge sine fæstegårde.\nDen sidste person i familien ved folketællingen i 1845, Ane Christensdatter, er Jørgen Jakobsens gamle mor “der af ham forsørges”. Og hende kan man også finde på en gård ved den foregående folketælling i 1840:\nAne Christensdatter 68 1772 Enke Gaardmands Enke\nJacob Jørgensen 36 1804 Gift hendes Søn, bestyrer Gaarden\nAne Kirstine Jensdatter 31 1809 Gift hans Kone\nJørgen Jacobsen 6 1834 Ugift deres Søn\nAnders Jensen 22 1818 Ugift Tjenestefolk\nKaren Hansdatter 21 1819 Ugift Tjenestefolk\nAne Christensdatter (link til Geni.com) er altså her ‘Gårdmands Enke’, dvs. enke efter en fæstebonde. Hun har derfor nu sin søn Jakob Jørgensen til at bestyre gården, og han er gift og har fået en søn som vi allerede kender godt.\nFolketællingen er altså sket lige før Jacob selv får fæstekontrakt på gården, idet han her bestyrer gården for sin mor der er enke. Jacobs far Jørgen Rasmussen er nemlig død i 1828 som 52-årig.\nVed folketællingen 6 år tidligere i 1834 finder vi hende igen:\nAne Christensdatter 52! 1782! Enke Gaardmands Enke\nJacob Jørgensen 30 1804 Ugift hendes Børn\nKirsten Jørgensdatter 22 1812 Ugift hendes Børn\nPeder Rasmussen 30 1804 Ugift Tjenestekarl\nDa hun døde den 25/5 1847 som 74-årig, hvilket passer med at hendes fødeår ved de andre folketællinger er beregnet til 1773, må den der har udfyldt folketællingsskemaet i 1834 have hørt forkert, når hun med sin bløde østmønske dialekt har oplyst sin alder til 62 – på skemaet i kolonnen for alder står der nemlig tydeligt 52, og dermed bliver hendes beregnede fødeår 1782. (Hvis du ikke har læst historien om Østmønsk dialekt må du gøre det en dag!)\nEfter at de gamle hartkornsprotokoller for Mandemarke er lagt på hjemmesiden, kan man også se at brugerne af matr. 7 først har været Jørgen Rasmussen, men dernæst på et tidspunkt før 28/12 1837 er blevet rettet til hans enke, altså Ane Christensdatter.\nFor at følge sporet længere tilbage skal vi helt tilbage til 1801, for der var ingen folketællinger mellem 1801 og 1834. Det var også en periode hvor Danmark havde andre og større problemer at tage sig af ved deltagelsen i Napoleonskrigene fra 1807 og statsbankerotten i 1813.\nI 1801 findes der i Mandemarke kun én med navnet Ane Christensdatter – igen med et ‘forkert’ fødeår, idet hendes alder på det originale skema tydeligt er angivet til 26 (den første familie på det originale skema):\nChristen Christensen 64 1737 Husbonde Gaardfæster\nMaren Davidsdatter 63 1738 hans Kone\nAne Christensdatter 26 1775 deres børn\nMarie Christensdatter 23 1778 deres børn\nJens Hanssen 23 1778 Tjenestekarl\nMen oplysningerne passer med kirkebøgerne, så det er hendes forældre. Hun har formentlig været 29, men der står ret tydeligt kun 26, så måske har hun bevidst gjort sig lidt yngre?\nHvor familien har boet i 1801 er ikke til at vide, idet det må have været lige før udskiftningen. Formentlig er det hendes far Christen Christensen der i forbindelse med udskiftningen i 1803-04, hvor ca. 16 af gårdene der hidtil havde ligget i selve landsbyen Mandemarke, har fået gården flyttet ud på de nu tildelte marker, således at han har været den første fæstebonde af gården på den nuværende adresse på Kraneledvej 12.\nDet kan dog ikke udelukkes, at gården allerede har været flyttet ud i 1775, idet dette årstal i dag står anført som opførelsesåret i de offentlige BBR-oplysninger (Bygnings- og BoligRegistret). Men det vides ikke hvor denne oplysning stammer fra! Alt tyder dog indtil videre på at gården først er flyttet ud i begyndelsen af 1800-tallet.\nAllerede ved folketællingen i 1787, som er den første der blev foretaget, kan man finde familien på en gård – i Mandemarkes ejerlav (link til originalt skema – det er familie 2):\nChristen Christensen 50 1737 Huusbonde Bonde og Gaardbeboer\nMaren Davidsdatter 49 1738 hans Kone\nJan Christian Christensen 24 1763 deres Børn\nPeder Christensen 21 1766 deres Børn\nAne Christensdatter 15 1772 deres Børn\nMaria Christensdatter 9 1778 deres Børn\nBodil Jacobsdatter 47 1740 Tienestepige\nDe to yngste piger boede altså stadig hjemme 14 år senere i 1801, hvor drengene sikkert for længst har forladt reden (og ikke findes i Mandemarke i 1801), men der er ingen tvivl om at deres arbejdskraft har været nødvendig idet der kun har været ansat en ældre tjenestepige, som måske har været hos familien siden de første børn?\nAne Christensdatter var som vi har set datter af Christen Christensen, om hvem man (på den enorme slægstforskningsside Geni.com der er linket til) kan finde oplysning om, at han var født i 1737 i Mandemarke og død samme sted den 12/12 1806 som 68-årig.\nEfter at dette var skrevet er der i øvrigt kommet en selvstændig historie om Christen Christensen her på hjemmesiden!\nHermed er vi med hensyn til historien om beboerne på gården i 1800-tallet nået til vejs ende, hvis vi går ud fra at gården først omkring 1803 i forbindelse med udskiftningen flyttet fra landsbyen Mandemarke ud til dens nuværende beliggenhed på Kraneledvej 12.\nVed folketællingen i 1787 har gården måske ligget et af de steder hvor der i dag er bare pletter i landsbyen, hvor bygningerne som det fremgår af dette udsnit af det store kort fra 1798 senere er blevet overstreget 1798 – og som måske stadig henligger ubebyggede?!\nMen den kan selvfølgelig også have ligget et sted, hvor der senere er blevet opført et andet hus. På en gammel brandforsikringsprotokol fra 1858-78 blev mange beboere af huse i landsbyen Mandemarke angivet som “Hjemstedsmand” (forkortet Hjmd). Ifølge Dansk Dialect Lexicon (C. Molbech, 1841) er det en betegnelse der bliver brugt “på Møn om den som kiøber, bygger og beboer den plads , hvor en fra byen udflyttet gaard har staaet, ved hvilken leilighed et lukke, en haveplads, et hjemvænge, eller jord fra 4 skiepper indtil 4 tdr. land, sædvanligen sælges med af den udflyttende bonde”.\nI Mandemarke var det Klintholm Gods som ejede parcellerne og de huse der var opført på dem. Beboerne lejede deres huse af godsejer Scavenius, som også stod som den der betalte forsikringerne i protokollen fra 1858-1878, men brugernes navne blev også angivet. Kan nogen mon finde ud af hvor Christen Christensen har boet i Mandemarke?\nKlintholm gods fæstekontrakter\nKlintholm Gods ejede jo alle gårdene indtil de fra slutningen af 1800-tallet begyndte at sælge dem, så gårdmændene overgik fra at være fæstebønder til at blive gårdejere. På Rigsarkivet er fundet nogle gamle fortegnelser fra Klintholm gods over deres fæstere og indgåede fæstekontrakter, hvor oplysningerne supplerer historien ovenfor.\nDet fremgår af godsets fortegnelser, at Jacob Jørgensen i 1840 har fået fæstekontrakt på matr. 7, som er gården her. Man kan også se, at i 1864 får hans søn Jørgen Jakobsen fæstekontrakt på gården.\nPå den ældste fortegnelse over fæstere på gården finder man Jørgen Rasmussen, som i 1807 fik gården i fæste. Hans navn er også tilføjet ved gården på det gamle kort fra 1798, som blev brugt i mange år efter til registrering af forholdene. På kortet er det i 1837 rettet til ‘Jørgen Rasmussens Enke’. Det har været Ane Christensdatter, idet hun blev gift med Jørgen Rasmussen i Magleby kirke den 3/12 1803.\nJørgen Rasmussen (link til Geni.com) var født i Busene og må være kommet til Mandemarke efter folketællingen i 1801. Da han var død inden næste folketælling i 1834 er det forklaringen på, at han ikke findes på nogen af de gamle folketællinger for Mandemarke.\nVi har nu kunnet følge gårdens historie og familien efter Christen Christensen frem til 1891, for Christen Christensen (f. 1737) var far til Ane Christensdatter (f. ca. 1777, d. 23/4 1847), som den 3/12 1803 blev gift med Jørgen Rasmussen (f. 31/3 1876, d. 11/8 1828). Deres førstefødte var Jacob Jørgensen (f. 13/10 1804, d. 25/5 1885). Han blev i sit ægteskab af 18/7 1834 med Ane Kirstine Jensdatter far til Jørgen Jacobsen (f. 6/12 1834, d. ?), som blev gift med Marie Kirstine Jacobsen (f. 1838, d. ?), der som enke får lov at købe gården af godset i 1891 for herefter straks at videresælge den til Anders Pedersen.\nOm ham har et oldebarn som nævnt fortalt: Anders Tømmermand, som kom alvorligt til skade under sit arbejde for Klintholm, fik som noget for tiden ganske usædvanligt en gård i erstatning beliggende for enden af Rakkerbakken.\nNu har vi set at godset ikke har givet ham gården i erstatning, idet godset solgte den til enken efter sin fæster Jørgen Jacobsen i 1891. Men godset kan jo godt have udbetalt en erstatning til Anders Pedersen, så han har kunnet købe gården af Marie Kirstine, sådan at han er blevet hjulpet til at blive gårdejer.\nDa godsets salg til Marie Kirstine Jacobsen og hendes salg til Anders Pedersen sker samme år og formentlig lige efter hinanden, er det nærliggende at antage, at der har været nogle forhåndsaftaler mellem de 3 parter om de nærmere vilkår. Mest sandsynligt er det at godset kan tænkes at have haft nogle skattemæssige eller andre fordele ved at lade overdragelsen ske gennem den hidtidige fæster, som hverken selv har haft råd til eller været interesseret i at købe gården. Politisk har der utvivlsomt været et ønske om at gøre det attraktivt for godsejerne at lade deres fæstegårde overgå til de hidtidige fæstere til selveje!\nI 1880 levede Marie Kirstines mand Jørgen Jacobsen, og hans gamle far Jacob Jørgensen boede også hos dem. De må begge være døde i mellemtiden, siden det er hende som godset sælger til i 1891. Det fremgår også af folketællingen pr. 1/2 1890, som ikke er lagt på hjemmesiden, at Marie Kirstine på 50 var enke og gårdfæsterske og boede alene på gården sammen med sin 20-årige datter Ane Kirstine. Så deres tid som fæstere har været ved at ebbe ud!\nMarie Kirstine havde sammen med Jørgen Jacobsen kun datteren Ane Kirstine, idet 2 tidligere børn var døde som spæde. Da Ane Kirstine i 1892 blev gift med Niels Peter Rasmussen, der i 1893 fik skøde på gården på Skansevej 2, og Marie Kirstine ved folketællingen i 1901 boede sammen med dem på Skansevej 2, så giver det god mening at godset har fået det hele arrangeret sådan, at Anders Pedersen overtog gården på Kraneledvej 12!\nAnders Pedersen havde sammen med Kirstine 9 børn (jfr. det originale skema vedfolketællingen i 1901), heraf datteren Sidse Karoline eller bare Caroline, som blev gift med Hans Peter Hansen, som på et tidspunkt inden 1916 købte gården af svigerforældrene.\nHan blev tidligt enkemand men havde sin sin kones mor Marie Kirstine boende i mange år til efter 1930. Hans Peter havde i 1915 fået datteren Magda Kirstine, som i 1939 blev gift med Hans Peder Jakobsen, der købte gården af svigerfaren, men stadig – traditionen tro – havde ‘den gamle’ boende som “pensionær, der lever af sin formue”. Og Magda bliver boende til sidst som enke på gården, indtil den sikkert efter hendes død bliver solgt i 1992.\nSå i tæt på 2000 år har der altså kun været 2 familier på gården på Kraneledvej 12, først som fæstere og senere som ejere! Hvor meget af den oprindelige gård der så er tilbage i dag, er ikke til at vide. Måske kan Hanne Øster fortælle mere?\nAf historien om Anders Pedersens ældste søn Peter Andreas, der senere blev købmand i Mandemarke, fremgår det yderligere at der var en forbindelse mellem de to familier! Som der står i historien ‘Peter Andreas Petersen = PAP’:\nVia stamtræsoplysninger på Geni viser det sig at Niels Jakobsens far – altså Annas farfar – hed Jacob Jørgensen, som var født 13/10 1804 i Mandemarke, hvor han også døde som 80-årig 25/5 1885.\nVed folketællingen i 1834 findes Jacob Jørgensen som ugift 30-årig boende hos sin mor Ane Christensdatter som var gårdmandsenke. De boede på en gård der via andre kilder har kunnet identificeres som Kraneledvej 12. Moren hed ifølge stamtræssiden Anna Christensdatter (f. 17/9 1783 i Busemarke, d. 25/5 1847 i Mandemarke – der er dog lidt tvivl om hendes fødeår, da hun ved FT1840 og 1845 opgav at være 10 år ældre end ved FT1834). Hendes far Jørgen Rasmussen (f. 31/3 1776 i Busemarke, død 11/8 1828 i Magleby Sogn og utvivlsomt Mandemarke) har fæstet gården på Kraneledvej 12 på et tidspunkt efter folketællingen i 1801, hvor han endnu ikke var kommet til Mandemarke.\nDet vil altså sige at PAP’s far Anders Pedersen endte med at overtage den gård, som hans kone Annas farfar Jacob Jørgensen enten var født på i 1804 eller i alt fald senere var flyttet ind på, som hans far Jørgen Rasmussen havde fæstet på et tidspunkt mellem folketællingerne i 1801 og 1834. Som det fremgår af historien om Kraneledvej 12 købte Anders Petersen i 1891 gården af Marie Kirstine Jacobsen, som samme år havde købt den af godsejer C.S.Scavenius på Klintholm!\nVed folketællingen i 1840 var Jacob gårdbestyrer for sin mor og var også blevet gift med Ane Kirstine Jensdatter og havde fået sønnen Jørgen Jacobsen i 1834. Og i 1845 var han gårdmand (fæstebonde) og havde sin gamle mor på 73 boende. Ved folketællingen i 1880 var Jørgen Jakobsen blevet gårdmand og havde sin far Jakob Jørgensen, der var blevet enkemand, på aftægt. Jacob Jørgensen fik sønnen Niels Jacobsen 11/4 1845, og Niels Jacobsen fik som det sidste af 8 børn Anna Jacobsen 12/5 1889, som blev gift med PAP 19/11 1909.\nDet vil altså sige at Anna ved besøg hos sine svigerforældre, da de var flyttet til gården på Kraneledvej 12, er kommet på den gård, hvor hendes farfar og hendes far havde boet!\nLæs også den selvstændige historie her på hjemmesiden om Christen Christensen som er skrevet med udgangspunkt i slægtsforskningssiden Geni.com.\nPersontavle – et forsøg på opsummering af beboere gennem tiden\nEjer/bruger Navn Født-død Folketællinger Mandemarke\n1769 Christen Borp (iflg. gammel protokol)\n1788 fæstekontrakt Christen Christensen 1737-1806 FT1787: gårdbeboer, FT1801: gårdfæster FT1787-1801\n1807 fæstekontrakt Jørgen Rasmussen 1776-1828 svigersøn – 1803 gift med CC’s datter Ane Christensdatter –\n1828 enke viderefører Ane Christensdatter 1773-1847 viderefører gården efter hans død som “Jørgen Rasmussens enke” FT1787-1845\n1840 fæstekontrakt Jacob Jørgensen 1804-1885 søn af Jørgen Rasmussen og Ane Christensdatter – FT1840: Bestyrer for mor FT1834-1880\n1864 fæstekontrakt Jørgen Jacobsen 1834-? søn af Jacob Jørgensen og 1. ægteskab med Ane Kirstine Jensdatter (1810-1855) FT1840-1880\nMarie Kirstine Jakobsdatter 1839-? svigerdatter – 1862 gift med Jørgen Jacobsen FT1880\n1891 skøde – ” – Køber som sidste fæstebonde gården af godset i 1891, som straks videresælges\n1891 skøde Anders Pedersen 1851-1919 Bliver første egentlige selvejer FT1901-1916\nKirstine Pedersen 1849-? Gift med Anders Pedersen d. 13/3 1874 FT1901-1930\nSidse KAROLINE Pedersen 1884-1921/1925 deres datter (måske død i barselsseng?) FT1901-1916\n1914 skøde Hans Peder Hansen 1876-? 4/8 1911 gift med KAROLINE FT1916-1930\n1939 skøde HANS Peder Jakobsen svigersøn – gift i 1939 med deres datter MAGDA og køber gård af svigerfar for 30.000 FT1940\nMAGDA Kirstine Hansen 1915-1991 viderefører gården efter hans død FT1916-1940\n1992 Bent Widriksen køber af Magdas dødsbo for 645.000\n2005 Hanne Øster Jarlbæk køber 1/12 2005 for 2.500.000\nHvad slægtsforskning kan føre til\nEn morsom detalje om hvad slægtsforskning – drevet til det ekstreme – kan føre til er følgende oplysninger om Anders og Anna Pedersens søn Peter Andreas Petersen, der blev købmand i Mandemarke. Pr. 25/11 2019 skulle Peter Andreas Pedersen have 8.553 registrerede forfædre på Geni.com. Hvis du følger linket, så vær forberedt på at det tager lidt tid at indlæse de ca. 692 personer tilbage til 2-300’tallet. Her findes tilbage i 300-tallet bl.a. Kongen og Dronningen af Värmland, som skulle være 2 af hans mange 48*tip-oldeforældre!\nTidligere gik visningen af hans forfædre meget længere tilbage, hvilket gav anledning til at afslutte denne historie med følgende lidt skeptiske bemærkninger: Man kan nu nok tvivle lidt på om Nimrod, konge af Assyrien i Babylon med det hebræiske navn: נמרוד מלך אשור, der er født omkring år 2275 BC i Kish, Hormozgan Province, Iran, virkelig er Peter Andreas ‘108th great grandfather! Og mon en af hans mange 81*tip-oldemødre virkelig var en søster til Darius I ‘the Great’ King of Persia’? Eller om den romerske politiker og diktator Gaius Claudius Crassus (c. 370 BC – 337 BC) er hans 76*tip-oldefar. Eller er den romerske kejser Vespasian som levede på Jesus tid hans 62*tip-oldefar? Eller dronning Zenobia i Palmyra som levede fra ca. 240 til 274 som hans 54*tip-oldemor?


Vedligeholdelse af tagpaptag | Landsdækkende service\nVedligeholdelse - serviceaftale\nVedligeholdelse forlænger tagets levetid\nI henhold til drift- og vedligeholdelsesvejledning skal tagdækningen tilses og rengøres mindst 1 gang årligt for nedfaldne blade mm, der kan stoppe afløbene. Dette sikrer tagdækningen en lang levetid og er en del af den løbende vedligeholdelse, som forebyggelse mod eventuelle skader, der ellers vil blive opdaget for sent og derfor kan være forbundet med store omkostninger at udbedre.\nHusk også at manglende vedligeholdelse af taget kan have betydning for din forsikrings dækning af evt. skader.\nSe vores 8 gode råd til hvordan du selv kan vedligeholde dit tagpaptag.\nSådan passer vi på jeres tag\nØnsker I ikke selv at foretage denne vedligeholdelse og tilsyn med taget, kan vi tilbyde Jer en service- og vedligeholdelsesaftale, hvor vi 1 gang årligt udarbejder en skriftlig tilstands vurdering med eventuelle kommentarer til jer. På denne måde har I dokumentation for, at I aktivt vedligeholder jeres tagpaptag. Med en serviceaftale nøjes vi ikke med at tjekke taget. Vi klarer også rengøringen. Vi rykker også gerne ud for enkeltstående tjek. Fx når I har brug for en tilstandsrapport eller en taganalyse. Så ved I altid, hvor I står – og hvad, der skal til, hvis skaden er sket.\nVores serviceaftale indeholder\n• Faste forebyggende eftersyn inkl. rengøring (1-2 gange om året)\n• Taganalyse med handlingsplan og budget\n• Eftersyn med tilstandsrapport\nKontakt dit lokale Phønix Tag selskab for at høre mere om vedligehold af taget. Vi tegner serviceaftaler på såvel boliger som store industritage, og vi kommer gerne helt uforpligtende og gennemgår taget og kommer med forslag til en aftale, der passer til jeres tag.\nSe nedenstående Video - som viser nogle af de opgaver, du får udført, når du tegner en serviceaftale\nSe den nærmere beskrivelse af indholdet i vores service og vedligeholdelsesaftale\nLæs mere om Drift og vedligehold af tagpaptage.\nKontakt dit lokale Phønix Tag selskab og hør om mulighederne for en serviceaftale til dit tag


Denne form for ubehag begynder at bruge posterior - Blog - Yaarikut.com - Best Friend Network - Share Photos, Videos, Blogs - Best Friend Community - Best Social Network\nApr 27, 2017 - 02:11 PM\nVazqu Misae 5 posts\n0 comment, 390 views\nDu vil finde 3 elementer, der udfører en enorm del på hvilken slags plantar fasciitis fodtøj du skal købe. Disse typer af elementer består af ryghæl bistand, mellemsål balance samt mid-foot assistance. Hvordan kan disse ting påvirke, hvordan du opererer?\nTilbage hæl ubehag er normalt relateret til muligvis plantar fasciitis eller endda Achilles tendonitis. Denne form for ubehag begynder at bruge posterior muskelgruppen. Denne særlige sener funktioner til at forbinde begge hælbenben fragmenter og også achilles senen. Den faktiske ubehag med denne specifikke region kan muligvis ende med at være sjældent eller endog vedholdende, med hensyn til den skade, du har opretholdt i din ft.\nAthletic sko til dem, der har plantar fasciitis var blevet designet til at distribuere den faktiske overraskelse fra ryggen hæl hit. Forudsat nøjagtigt, hvor mange mennesker der har dårlige driftsrutiner, bør den bedste slags fodtøj reducere mængden af ryggen hæl ramt skade muligvis ved at tage i den faktiske www.skosportdk.com/adidas-yeezy-boost-350-v2-c-1_261.html effekt eller bare udbetale det faktiske pres.\nDen faktiske mellemsål kan være en del mellem toppen af og også ydersålen. Padding teknikker varierer fra 1 producent til yderligere. Oftere end ikke, har større producenter fantastiske polstringsteknikker, som er anerkendt for at beskytte dine tæer meget mere. En af de godt lignede forsyninger består af AVOI skum, polyurethan samt specifik gel.


ntdtirrpa mulberry sale spgdi « Antique Barber Chairs Forum\nntdtirrpa mulberry sale spgdi\nHvis du har mulberry outlet københavn nogen telefon salgserfaring, bør du gøre mindst $ 400 til $ 500 per uge. Grundløn plus provision plus store fordele gennemsnitlige kompensation: $ 60.000 mulberry outlet københavn fake til $ 90,000, som kommer fra cirka to mulberry tasker til tre salget pr uge (i de fleste stater). Give over telefonen tolkning for føderale kontrakter med DHS, IRS og andre kommercielle enheder Erstatning:..\nMearns er en afstand kører ekspert hvis indflydelse i mulberry århus udsalg 2011 sporten spænder over mulberry tøj hele køb mulberry taske verden. En national AAU mester i 3000 meter, han har mere end 50 års erfaring mulberry københavn åbningstider inden for sporten konkurrerer. Med sin juridiske embedseksamen fra universitetet i Virginia, har han trænet og repræsenterede verdensberømte atleter, herunder Sebastian Coe, Alberto Salazar og Bill Rogers.\nJeg vil mulberry københavn åbningstider sende en pleje pakke fra min mand og mig i stedet for kedelige blomster med sjove ting at holde hende besat under opsving. Jeg blev oprindeligt tænkte sladder blade / andet lys læsning og nogle hjem gjort behandler, men jeg har læst, at hovedpine er almindelige under opsvinget fra denne operation, så jeg igen tænker magasiner. Hjælp? Jeg har hjernekirurgi eventuelt inden for de mulberry københavn udsalg 2012 næste 3 uger, hvis mulberry københavn åbningstider jeg kan få alt i orden så hurtigt.\nJeg blev diagnosticeret efter 26 uger bliver i 3. Percentil. Jeg oprindeligt gik til perinatologist på 22 uger efter min anatomi scanning, som viste, at barnets tarm var ekkogen og hun var kun 17. Jay Guinan, bosiddende i Attleboro, Massachusetts., Kommer til Milford program med en imponerende volleyball coaching karriere på både high school og mulberry århusmulberry outlet college-niveau at have kørt mulberry outlet online mange succesfulde volleyball programmer, herunder hoved coach stillinger på Mass Premier i Foxboro, Attleboro High School, Cumberland (RI) High School og Dean College. Han holdt også assistenttræner positioner på Brown University, MIT og University of Bridgeport. Mr.\nMen det er simpelthen mulberry københavn ikke en mulighed for mulberry århus udsalg 2014 mig, heller ikke en stropløs. Sidst, jeg har taget til at bære sportsbras at løse dette problem. De ligner tanktops men er mindre pladskrævende (bh tanken kjole = sammenkrølning og linjer og UH). Nogle lande vil gøre en mere beslutsom bevægelse væk fra afhængighed af dollaren. mulberry butik århus Som verdens primære reservevaluta, har dollaren tjent i årtier som mulberry århus den vitale aktiv for centralbanker og kommercielle transaktioner af alle slags. Vigtige fordele.\nDen merchandise margin lå fladt til mulberry tasker sidste år. På Bath Krop Works, maj udført under forventningerne med comps ned 11%. Negative trafik kørte comp omsætningsfald. Samfundene i Winchester og Arlington har en masse at tilbyde i form af kunst og kulturelle muligheder, samfund klubber og teams, tilgængelige uderum, og nærhed mulberry danmark til Boston. Begge byer mulberry tasker tilbyder en bedste fra begge verdener vibe, der appellerer til familier, fagfolk, pendlere mulberry sale og dem, der ønsker at blive involveret i deres lokalsamfund. Hvis du overvejer at flytte fra byen til forstæderne eller du leder efter et nyt hjem i en forstad indstilling, bl.a.


WORX WG304.1 18 tommer elektrisk motorsaveanmeldelse, juli 2020 - Kraftsave\nWORX WG303.1 16-tommer elektrisk motorsavgennemgang\nTil de daglige husejere-opgaver gør denne elektriske motorsav jobbet godt. Let, men alligevel mere robust end mindre motorsager, denne kraftige sav har en 16-tommers stanglængde, der håndterer pænt til grundlæggende lemmerarbejde og beskæring, rydding af busk, skæring af brænde og meget mere.\nDenne imponerende elektriske motorsav er stærk nok til at skære igennem tykke træer, men let nok til mindre job som beskæring af grene og venlig at bruge til begyndere, hvilket gør det til en all-round favorit i kategorien mellemstore motorsave. I vores gennemgang af WORX WG303.1 16-tommer motorsag vil vi se på funktionerne i, hvad denne model tilbyder med hensyn til strøm, holdbarhed, brugervenlighed og hvorfor vi kan lide det.\nFørstegangsbrugere og fuldborede tømmerjakker vil sætte pris på den problemfri kontrol med WORX WG303.1 Motorsav med sin robuste skæreydelse, patenterede autospændingssikkerhedssystemer og lette base. Ved kun 11 pund med en 14,5 Amp effekt, der kan producere en imponerende 3,5 hestekræfter, er denne robuste sav let at håndtere, og alligevel har en hårdere, mere solid fornemmelse af en større motorsav, og den er kraftig nok til hurtigt at manøvrere ethvert job, stort eller lille.\nDenne model betragtes som et trin op fra de mindre motorsager med længere længde, og alligevel er den stadig et godt valg for amatører eller endda førstegangsbrugere. De helt metalspidser ved savbasen hjælper med at tilføje skærestabilitet for enhver jobtype.\nTandhjulet på stang næsen er let at smøre og hjælper med at bevare savets samlede levetid. I modsætning til konkurrencen har denne sav et automatisk indbygget smøresystem, der giver konstant olie til både kæden og stangen. En anden stor funktion er den patenterede automatiske kædespænder.\nDette system blev sat på plads for altid at opretholde den rigtige spænding og inkluderer en overdreven knap, der fastgør stangen og kæden og automatisk kontrollerer spændingen under drift - og eliminerer derfor enhver hovedpine, hvorvidt kædeleddet er sikkert og stramt. Dette system arbejder også på at forlænge kædenes levetid, fordi der ikke er mere overstramning. Den robuste kæde er lavet til at forblive på plads selv gennem tykkere træer uden problemer.\nDe øvrige sikkerhedsfunktioner i denne motorsav er bemærkelsesværdige med en lav tilbageslagsstang og en indbygget kædebremse, der stopper kæden, når der opstår en forkert kontakt. Derudover leverer det overformede gummi baghåndtag og det ergonomiske fuldt indpakket fronthåndtag optimal, brugervenlig kontrol og holder komfort.\nbedste indendørs grill\nFordi det er elektrisk og ikke gasdrevet, er selvfølgelig WORX 16-tommer elektrisk motorsav miljøvenlig, hvilket betyder, at der ikke er nogen af disse grimme emissioner og ingen rodet olie- og gasblanding. Denne model er også udstyret med et 6,75 ounce indbygget oliereservoir sammen med en niveauindikator, der bare gør livet så meget mere praktisk.\nSammenlignet med gasdrevne kædesave har elektriske sav minimale driftsomkostninger. Efterhånden som tiden og teknologien forbedres i arenaen for motorsager, ser vi flere og flere miljøbevidste forbrugere kaste deres gazesavsave og skifte til elektriske eller batteridrevne motorsave, fordi de ikke kun er mere miljøvenlige, de er meget billigere og renere at betjene.\nSom en ekstra bonus med denne model er en tre-års producentgaranti inkluderet sammen med dit køb. Denne sav kommer helt samlet lige ud af kassen, så alt hvad du skal gøre er at tilføje olie, tilslutte og gå. Hvor let er det?\nbedste crabgrass preventer\nWORX 16-tommer motorsav har alle fordele og ydeevne ved en stor, burly motorsav, men er lettere i vægt og håndterer med lettere brugervenlighed som en mindre sav. WORX er gået ud over kravet med denne model til at give en patenteret automatisk kædestrammemaskine, som giver en stor fordel og eliminerer den unødvendige bekymring for, at kæden bliver løs.\nVi forudsiger, at dette kan være en spilskifter, der viser sig at være et enormt salgsargument, og der vil uundgåeligt være copycats, der vil prøve at efterligne denne funktion i en anden form.\nHvis du er på markedet efter en ny (eller en første) elektrisk motorsav, skal du overveje WORX 16-tommer motorsav for dens overordnede funktionalitet. Det fungerer godt til næsten ethvert størrelse job til gården eller gården, og det ergonomiske greb tilføjer ekstra komfort til at udføre længere job.\nbosch tønde greb puslespil\nDen patenterede automatiske kædespænding giver ro i sindet ved at vide, at kæden forbliver sikker og intakt. Sikkerhed er altid først ved motorsager, og den indbyggede kædebremse er en dejlig funktion, der sparer bekymring for forkert kontakt.\nTag alle disse funktioner, og tilføj en simpel opstart, ingen afkølingstid og smart teknik, og du har en mid-level-række, der er kraftig nok til ethvert hårdt job, men let nok til enkle projekter, justeres godt med enhver brugers stil og fungerer nøjagtigt, hvordan den skal - effektivt, hurtigt og sikkert.\nWORX 16-tommers motorsav er et godt valg til begyndere og mere erfarne skærer både, ikke for store og ikke for små. Og prispunktet er lige i mål. Denne WORX-sav er værd at være sin priskode i guld og vil helt sikkert leve op til dens ydeevne i værdi.\nErgonomiske håndtag for bedre komfort\nbedste højtryksrenser 2019\nførste trådløse boremaskine


Min ven har en spiseforstyrrelse\njeg er en pige på 16 år der har en veninde (lad os kalde hende M) jeg har gået igennem alt med.\nFor 2 måneder siden gik vi to igennem noget af det værste man kan gå igennem, hvores bedste ven begik selvmord.\nM har en spiseforstyrrelse og har haft det i mere end et år. det hun gør er at hun spiser måste 300 kalorier hver dag i en uge, og så overspiser hun totalt.\nHun har så dårligt af det. Hun får proffesionel hjælp, hun har en psykolog og jeg prøver at altid være der for hende men det er så meget sværere når vi begge to sørger så meget.\nDet har kun forværret hendes problem og jeg har svært ved at hjælpe hende.\nHun taler med hvores kurator i skolen, men det gør hende altså pisse ulykkelig. Hun vil helst ikke at folk skal lægge mærke til hende men alligevel så siger kuratoren at “Du har blevet tyndere siden sidst” når hun kommer ind – hvilket er noget man VIRKELIG ikke skal sige til en der har en spiseforstyrrelse. Hun vil jo ikke blive lagt mærke til, fordi så lægger man jo også mærke til hende når hun har taget på igen!\nHun ved godt at det er alvorligt og hun ville ønske mere end alt andet at hun ikke havde den her spiseforstyrrelse så hun kunne gå ud og leve sit liv, få en kæreste og møde nye mennesker.\nMit problem er at jeg tror ikke hendes psykolog eller hvores kurator er særligt proffesionelle, jeg tror kun at de gør det værre.\nHvad kan jeg sige til hende når hun bliver så ked af det pga sin forstyrrelse?\nvær sød at hjælpe mig,\nKære pige Hvor er du bare en god veninde! Hun er heldig at have så betænksom og omsorgsfuld veninde som dig. Det jeg kan læse du allerede gør - lytter, støtter og er opmærksom på hende - er lige præcis det du skal blive ved med at gøre. Og hvad der ellers skal ske omkring hende er faktisk op til de professionelle, trods du synes, at de ikke virker specielt professionelle. Men nogle gange skal man huske på, at hvad de professionellen kan og skal gøre ikke nødvendigvis er det samme som veninder skal og kan gøre og omvendt. Jeg tænker, at det vigtigste du kan gøre er, at være der for hende, som veninde. Og så tænker jeg, at hendes forældre også skal være opmærksomme på situationen, så de kan tage sig af det, hvis den professionelle hjælp ikke er som den skal være. Det er umanerlig sødt af dig at prøve at tage hensyn til alt omkring hende, men det kan være svært at holde styr på det hele og derfor måske en god ide at holde fokus på, hvad du uden tvivl er fantastisk god til: At være en god veninde. I går begge med en stor sorg, siden I har mistet jeres bedste ven og jeg tænker, at du ikke må glemme dig selv. Det ved jeg ikke om du gør, men jeg håber, du husker dig selv og lader dig selv sørge – gerne sammen med hende, men når man er så god og opmærksom på andre, så kan man nogle gange glemme sig selv og lige pludselig have glemt sig selv så meget, at man ikke kan rumme at være der for sine veninder og venner. Så pas på dig selv, så du fortsat kan være stærk for din veninde. Det er måske noget af det bedste, du kan gøre for hende. Men det betyder også, at det måske kunne være godt for dig også at tale med nogen, hvor du ikke føler at du skal tage et særligt hensyn. Ville du kunne tale om din sorg med nogen fra din familie eller andre veninder også? Du spørger, hvad du kan sige til din veninde, når hun bliver ked af det pga. sin spiseforstyrrelse. Og det er rigtig svært at svare præcist på og jeg tror faktisk, at du gør det, der er allerbedst, nemlig blot at være der for hende og lytte. At hun kan mærke, at hun har en, der er der for hende kan have en meget stor effekt, nogle gange større end ord. Men når det er sagt, så kan man jo altid også helt ærligt spørge ”Hvad kan jeg gøre, for at hjælpe dig allerbedst lige nu?”. Måske hun ikke kan give dig et svar, men du har givet hende muligheden for at sige det og det kan betyde meget.\nDer findes et sted, som kaldes for LMS (Landsforeningen mod spiseforstyrrelse). Det er et sted, som hjælper mennesker med en spiseforstyrrelse. Nogle af dem, som hjælper er professionelle. Andre, har selv har prøvet at have en spiseforstyrrelse og ved derfor, hvordan det er - og hvad, som kan hjælpe. Måske kunne dette sted være en hjælp for din veninde? I kan eventuelt kigge på det sammen her: http://www.lmsspiseforstyrrelser.dk/\nI LMS hjælper man også pårørerende. Det vil sige mennesker, som kender en med en spiseforstyrrelse og de kan give gode råd til, hvad man i den situation kan gøre. F.eks. er der på LMS´s hjemmeside nogle gode råd til venner og familier. Dem kan du læse her: http://www.lmsspiseforstyrrelser.dk/paaroerende/Jeg håber rigtig meget, at du og I kommer ud på den anden side stærkere og klogere på jer selv, når sorgen ikke føles så stor længere og når de gode minder føles større. Jeg ønsker alt godt for jeres venskab og at din veninde med tiden får det bedre og kan få de ønsker du har for hende opfyldt. Kærlig hilsen Børnetelefonen


De lokale Cirkler er det bærende element i “Grandmothers Circle the Earth – Danmark”.\nDet er her vi som modne kvinder, der har set en del af livet – og hvor mange af os også er nået til at blive fysiske Bedstemødre – kan arbejde spirituelt i hverdagen for en bedre Jord og for en bedre fremtid for de næste 7 generationer!\nCirklen er en oprindelig form for møde, der har samlet mennesker i respektfuld samtale i årtusinder og som samværsform har den tjent som fundament i mange kulturer. Det, der forandrer et møde til en Cirkel, er når samværet skifter fra uformel samtale eller påståelig diskussion til at følge den struktur, som er opridset her – med tale fra hjertet og hensynsfuld lytten.\nDen første danske Grandmother-cirkel blev etableret i 2011 af rejsende Bedstemødre fra New Zealand, Hawaii og Canada og endnu en gang med hjælp fra rejsende Bedstemødre – denne gang Susan Stantion (USA) og Gail Whitlow (Canada) – blev det danske Råd dannet i 2012. Dette Råd har siden – i samarbejde med lokale kvinder – startet og nurset cirkler rundt omkring i Danmark.\nLige nu er vi 8 aktive cirkler – se os her – og kontakt os gerne!\nRÅDET OG CIRKLERNE (juni 2016)\nCirkel-kontakt Navn Tlf Mail Post\nKbh + Bornholm Elf I. Risom 2360 5775 elfirisom@gmail.com Magleparken 184, 2750 Ballerup\nSolstrålen Syd Eva C.M.Kristensen 4225 2866 eva@okslund.dk Okslundvej 62, Okslund, 6650 Brørup\nDjursland Helle Hestbjerg 4157 6225 helle.hestbjerg@gmail.com Friland 22c, Feldballe, 8410 Rønde\nDjursland Inger Slots 6165 7603 ingerslots@gmail.com Friland 34, Feldballe, 8410 Rønde\nNordjylland Jane Folsted 3042 5754 jf.moderjordshave@gmail.com Tryvej 175, 9750 Østervrå\nVestfyn Takanaiya Schanne 6071 0222 schanne@shamanhulen.dk Nyrupvej 19, Ørsted, 5620 Glamsbjerg\nSydfyn Tove Eriksen 2249 9548 tove.eriksen@live.dk Fåborgvej 98, 5762 Vester Skerninge\nHou-Horsens + Sønderjylland Vibe Maegård 6015 5020 vibemae@gmail.com Havnegade 14, Hou, 8300 Odder\nHou-Horsens Vibeke Mygind 4041 9917 vibeke.mygind@gmail.com Vinten Skovvej 18, 8700 Horsens\nCirkelarbejdet i den danske afdeling af “Grandmothers Circle the Earth”\nHer er beskrevet den praksis, vi i Danmark har udviklet for at bidrage til at virkeliggør den gamle profeti: “When the Grandmothers speak, the World will heal. A call for Power”. Du kan også hente beskrivelsen i pdf: 2016 Maj Cirkelarbejdet i den danske afdeling af GCE\nDet spirituelle cirkel-arbejde igangsættes og støttes af Rådet og foreningen “Grandmothers Circle the Earth – Danmark” udgør det praktiske, organisatoriske fundament. Se mere om Rådet og Bestyrelsen her.\nFormål for en Grandmother-Cirkel\nRamme for Cirklen\nEtablering af center\nVelkomst og igangsætning\nAfslutning af cirkelmødet og formidling herfra\n“We bring a new way to walk on The Earth – We gather together to celebrate life – we gather together to celebrate love”! Formålet er tosidigt:\nat støtte op om arbejdet i “The International Council of 13 Indigenous Grandmothers” hvor vi i fællesskab passer på Jorden nu og for de næste 7 generationer, og\nat hver enkelt styrker sin egen kraft for at deltage i og bidrage til fællesskabet.\nVejen er at skabe en højere bevidsthed ved gennem cirkelarbejde at møde hinanden fra hjertet med fokus på åbenhed, rummelighed, forbundethed og balance mellem det maskuline og det feminine.\nVi arbejder i det nære i Cirklerne og Rådet, på landsplan i Foreningen ”Grandmothers Circle the Earth – Danmark” og internationalt gennem World Council og andre netværk.\nAlle kvinder, som støtter formålet, kan deltage i Cirklerne. Efter de første par møder i Cirklen, melder man sig ind i Foreningen.\nHver Cirkel kan vælge sit særlige fokus inden for denne ramme, fx bæredygtighed, børn, urtemedicin eller andet.\nEn Grandmother-Cirkel startes op af en ”jordemoder” fra Rådet, som består af bedstemødre eller yngre kvinder med livserfaring og overskud.\nJordemoderen er med til de første møder, og følger derefter Cirklen efter nærmere aftale.\nI Cirklen har alle gruppens medlemmer en fri og dyb udveksling, der respekterer mangfoldigheden i synspunkter og deler ansvaret for gruppens retning og velbefindende:\nHistorier og personlige synspunkter er fortrolige og forbliver i Cirklen.\nVi taler fra hjertet\nVi lytter til hinanden med indlevelse og nysgerrighed.\nDen enkelte Cirkel aftaler, hvor ofte man vil mødes, hvor og hvornår. Desuden aftales tema og vært(er) for kommende møder.\nVi tilstræber fælles lederskab for Cirklen, fx gennem ”2-og-2”princippet: at der er 2 værter for hvert cirkelmøde, der har fokus på programmet. Den ene er med til at stå for det følgende cirkelmøde sammen med en ny fra Cirklen, sådan at ansvaret for cirkelmøderne fordeles ligeligt.\nVærterne holder energien og sikrer at ”Cirklens etiske retningslinier” overholdes.\nCentret er som navet i hjulet: alle energier passerer igennem det og det holder sammen på det hele. Den gamle nordiske betegnelse for centret er ”vi” – cirklen vælger om man bruger denne betegnelse, ”alter”, ”center” eller andet.\nI centret placerer værterne det lys, som Cirklen har fået af sin jordemoder fra Rådet, og som forbinder Cirklen og mødet til andre Grandmother-Cirkler over hele Jorden\nI centret sættes også altid ting, der repræsenterer og ærer hver af de 4 elementer: jord, vand, ild og luft\nDesuden sættes en kande med vand og et glas, som alle deltagerne kan drikke af\nDesuden kan deltagerne lægge ting, som repræsenterer cirkelmødets tema, og ting, som har brug for kraft eller som kan bidrage med det.\nNår deltagerne er samlet, åbner vi Cirklen med en gestus, der skifter folks opmærksomhed fra det sociale til cirkel-bevidsthed.\nFørst renser vi os fx med røg fra salvie eller andre urter, vand, salt eller andet.\nVi åbner Cirklen ved at synge Grandmother-sangen (er på hjemmesiden), som forbinder os med retningerne, med hjertet og hinanden – også internationalt.\nVærterne påkalder hjælpere og tænder lyset, og deltagerne kan i få ord fortælle, hvad de bringer med sig til mødet / hvad de er optaget af.\nEn af værterne åbner første runde med mødets emne.\nVærten lader en genstand fra centret gå rundt som talestav (kan være en stav, en sten eller en anden ting fra Centret). Desuden kan man efter behov oplæse ”Cirklens etiske retningslinier”\nNår man er færdig med at tale, signalerer man dette, fx ved at sige ”jeg har talt” og sende staven videre. De øvrige kan sige ”hørt” eller lignende. Er man ikke klar til at tale, sender man blot staven videre.\nHvis der er 2 eller flere værter, kan disse placere sig så de starter og slutter runden, og beslutte om der skal startes en ny runde.\nAFSLUTNING AF Grandmother-CirKEL MØDET og formidling HERFRA\nVærten/værterne lukker Cirkel-mødet med en runde, hvor hver deltager i få ord fortæller, hvad hun tager med sig fra dagens møde. Herefter takker værten/værterne retningerne og alle hjælpere og til slut puster alle lyset ud i fællesskab.\nSe mere på https://grandmothersdanmark.dk/ og på facebook Grandmothers Circle the Earth – Danmark, hvor Cirklerne annoncerer deres åbne møder (som begivenheder eller opslag) og skriver lidt om Cirklens aktiviteter, gerne også med billede.\nKONTAKT RÅDET FOR START AF NY CIRKEL\nSkriv til os på facebook-gruppen eller via https://grandmothersdanmark.dk/ eller kontakt os på listen ovenfor.


Caparol Hæfteprimer 2,5 Liter får stadig topkarakter blandt forbrugerne der har købt den i varegruppen Grunder til fliser. Du får også hele lovpligtige 14 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres Caparol Hæfteprimer 2,5 Liter fra den meget brugte forhandler DecoFarver.dk, der har alle de efterspurgte varer i deres sortiment. I det store udvalg af varer går mange på jagt efter deres mål, som jo fx kan være det produkt på denne side. Købes der ind i online webshops er priserne mere attraktive end i butikkerne- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nNår du handler online, får du nogle bedre betingelser, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Dansk lov kræver af webshoppen, at de skal give dig 14 dages returret. når produkterne er købt online, og nogle webshops har valgt at give mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. En stor fordel for dig som forbruger er, at webshops har deres priser online, og det gør en prissammenligning let, i den store skov af webshops, der er derude. Og du kan endda gøre det direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. Tænk også på, at ved at handle online, så slipper du helt for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik - det er slut nu, når du handler online så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\n33 anmeldelser af Caparol Hæfteprimer 2,5 Liter


Torsdagens transferrygter: Beckham vil hente Barca-stjerne - ronaldo.com\nTorsdagens transferrygter: Beckham vil hente Barca-stjerne\nPatrick Hesselbæk 30. juli 2020 11:39 30. juli 202011:39\nDavid Beckhams Inter Miami har snøren ude efter Luis Suárez. Læs om dette og meget mere i torsdagens transferrygter\nInter Miami har fået en forfærdelig start på tilværelsen i den amerikanske MLS, hvor de har tabt deres tre første kampe og ligger solidt nederst i Gruppe A.\nDette har de dog tænkt sig at reagere på. Medejer David Beckham og Co. har nemlig ifølge spanske Mundo Deportivo taget kontakt til en ægte goal-getter i form af FC Barcelona-stjernen Luis Suárez, som de håber at kunne lokke væk fra den catalanske hovedstad.\nSuárez har kontraktudløb næste sommer, og med et køb af for eksempel Lautaro Martínez virker det ikke helt usandsynligt, at man kunne finde på at slippe uruguayaneren.\nArsenal tæt på Joelson Fernandes\nArsenal må i den grad siges at have spillet under par i 2019/20-sæsonen, hvor de sluttede på en ottendeplads.\nMikel Arteta har da også varslet, at der vil komme indkøb denne sommer, og nu skriver Football London, at The Gunners er tæt på at hente den portugisiske kantspiller Joelson Fernandes for en pris på 340 millioner kroner.\nTottenham interesseret i Luiz Diaz\nArsenals lokalrivaler Tottenham har også fået øjnene op for en spiller i den portugisiske Primeira.\nDet er det lokale Porto-medie Record, der skriver, at José Mourinho ønsker at hente den colombianske kantspiller Luiz Diaz.\nDiaz kom til FC Porto fra Junior FC i hjemlandet sidste sommer og har allerede nået at spille svimlende 49 kampe for klubben, hvor det er blevet til 14 mål og 7 assists.\nCity og PSG i kamp om Alaba\nBayern München ser ikke ud til at være i stand til at imødekomme David Alabas lønkrav, og derfor kan de være nødsaget til at sælge venstre backen allerede denne sommer, da han har udløb i næste.\nDet skulle da heller ikke blive noget problem for den 28-årige østriger at finde en ny klub. I hvert fald skriver det store tyske medie Bild, at både Manchester City og Paris Saint-Germain begge skulle stå klar til at tage imod ham med åbne arme og betale den løn, som Bayern ikke vil.\nImmobile til Everton?\nCiro Immobile har været brandvarm i denne sæson, og nu vil Carlo Ancelotti hente ham til den engelske Premier League. Dette kan du læse mere om i artiklen herunder.\nAncelottis ønskeseddel: Vil hente Serie A-topscorer til Premier League\nHold dig opdateret med de seneste nyheder om FC Barcelona\nFC Barcelona 15. juli 2020\nFC Barcelona 5. juli 2020\nVideo: Lækre Messi-driblinger og fremragende Suarez-langskud straffer Villarreal


Her forsvinder 45 milliarder kroner sporløst – og de ansatte går tidligt på weekend | Folkets Avis\nNår du scroller ned, kan du frit læse Her forsvinder 45 milliarder kroner sporløst – og de ansatte går tidligt på weekend\nEU's antisvindel-enhed virker ikke voldsomt optaget af at løse problemet\nLars Bjørknæs har besøgt OLAF, EU's antisvindel-enhed i Bruxelles. Læs hans beretning her.\nDet er fredag formiddag ved 11-tiden i slutningen af maj. Folkets Avis er taget til den centrale del af Bruxelles, for at opsøge nogle af de embedsmænd, der arbejder med at finde frem til mange af de penge, som hvert år noget nær sporløst forsvinder ud af EU's system.\nOg for blandt andet at spørge ind til, hvorvidt de gør deres arbejde godt nok, når nu systemet fremstår hullet som en si.\nFor det er bestemt ikke småpenge, vi taler om. Opgørelser udarbejdet af EU-systemet selv viser nemlig, at der hvert eneste år er 45 milliarder kroner, der ikke kan redegøre for.\nEksempelvis i forhold til projekter, hvor store beløb enten slet ikke bliver brugt til det oprindelige formål, eller hvor pengene slet og ret forsvinder sporløst. Blandt andet til den italienske mafia, som i de seneste årtier har opbygget egentlige enheder, hvis fokus er at få så mange penge ud af EU-systemet som overhovedet muligt.\nTil at bekæmpe de forskellige typer af misbrug og korruption, har man fra EU's side oprettet OLAF. En forkortelse der på fransk angiver European Anti-Fraud Office, og som har til huse i den centrale del af EU-kvarteret i Bruxelles.\nSekretær: Efterforskerne er gået på tidlig weekend\nHer forsøgte Folkets Avis i slutningen af maj at aflægge de efterforskere et besøg, som eksempelvis skal følge op på svindelsager fra Italien. Men fredagene er tilsyneladende ikke et godt tidspunkt, hvis man vil aflægge EU's svindelenhed besøg.\nFor de eneste synlige medarbejdere der var til stede denne dag før frokost, var et par receptionister og en håndfuld vagter. Vagter der venligt men meget bestemt fortalte, at det ikke var muligt at fotografere hverken ansatte eller sågar OLAFs indgangsparti inde fra.\nMeget større imødekommenhed var der heller ikke fra receptionisterne som kunne fortælle, at størstedelen af de ansatte denne fredag var gået på weekend – selv om klokken endnu ikke havde passeret frokosttid. I stedet henviste man fra receptionens side til OLAFs presseafdeling, der ikke er vendt tilbage på Folkets Avis' henvendelser.\nPå Folkets Avis er vi dog langt fra de første, som har bemærket en noget træg arbejdsgang hos OLAF. Således udsendte EU's revisorer i vinters en skarp kritik af OLAF, som man beskyldte for ikke at levere det efterspurgte – og højt betalte - arbejde.\nMan må dog ikke håbe, at revisorernes rapport blev sendt til OLAF om fredagen, hvor man tilsyneladende fast går meget tidligt på weekend.\nHos EU har de så store problemer med at holde styr på skatteydernes penge, at der hvert år forsvinder milliarder af kroner. Samtidig virker EU's antisvindelenhed ikke til at være én, der er voldsomt optaget af at finde pengene.\nBjørknæs i Bruxelles\npolitik, bureaukrati, misbrug\nDel Her forsvinder 45 milliarder kroner sporløst – og de ansatte går tidligt på weekend


Lær tyfusvaccinen at kende, dens fordele og tidsplan for administration\nTyfusvaccine er en vaccine, der bruges til at forhindre tyfus eller tyfus. Immunisering eller administration af tyfusvaccine er inkluderet i den type immunisering, som regeringen anbefaler. Dette skyldes, at tilfælde af tyfus stadig er almindelige i Indonesien.\nTyfus eller tyfus er en infektionssygdom forårsaget af bakterier Salmonella typhi. Kilden til overførsel af denne sygdom kommer fra fødevarer og drikkevarer, der er blevet forurenet af disse bakterier. Derudover er tyfus også mere almindelig i et mindre hygiejnisk miljø.\nTyfusfeber kan forårsage symptomer på feber, træthed, hovedpine, nedsat appetit og fordøjelsesforstyrrelser, såsom diarré, mavesmerter og kvalme og opkastning. Hvis den ikke behandles, kan tyfus føre til alvorlige komplikationer, såsom gastrointestinal blødning, meningitis, lungebetændelse, delirium og endda død.\nI Indonesien er forekomsten af tyfus stadig ret høj med et skøn på mindst 600 tusinde tilfælde hvert år. Derfor er det vigtigt at tage skridt til at forhindre tyfusfeber. Tricket er at holde miljøet rent og hygiejnisk og få tyfusvaccinen.\nHvem anbefales at få tyfusvaccinen?\nIndonesian Pediatric Association (IDAI) anbefaler, at tyfusvaccinen gives til børn i alderen 2 år og gentages hvert 3. år, indtil barnet er 18 år.\nUd over børn er tyfusvaccinen også beregnet til voksne, der er i risiko for at udvikle tyfus, såsom:\nMennesker, der bor tæt på tyfusramte\nMedicinsk personale eller laboratoriearbejdere, der ofte er udsat for bakterier typhi\nKulinariske arbejdere, såsom kokke, restaurant tjenere, til street food sælgere\nTyper af tyfusvaccine og tidsplan for administration\nDer er 2 typer tyfusvacciner, der kan bruges til at forebygge tyfus, nemlig:\nInjektion af tyfusvaccine\nDenne vaccine bruger bakterier Salmonella typhi som er blevet slukket, gives derefter ved injektion gennem en muskel. Denne type vaccine gives til børn over 2 år og voksne med en dosis på 1 injektion hvert 3. år.\nDenne vaccine er lavet af bakterier Salmonella typhi svækket liv. Denne vaccine er tilgængelig i kapselform til at tage gennem munden og kan gives til børn over 6 år og voksne.\nOral tyfusvaccine anbefales ikke til gravide kvinder, personer med svagt immunsystem og personer, der tager antibiotika eller kemoterapi. Orale eller injicerbare tyfusvacciner anbefales heller ikke til brug af personer, der har en historie med allergi over for disse vacciner.\nFor at bestemme, hvilken type tyfusvaccine, der er egnet til brug, anbefales det først at konsultere en læge.\nNogle bivirkninger af tyfusvaccine\nLigesom andre vacciner kan tyfusvaccine også give nogle bivirkninger. Injicerbar tyfusvaccine kan give bivirkninger i form af smerter på injektionsstedet, feber og muskelsmerter, mens oral tyfusvaccine kan give bivirkninger af mavesmerter og kvalme.\nBivirkninger er dog ret sjældne og er normalt milde eller aftager inden for få dage. Du skal dog straks gå til lægen, hvis de bivirkninger, der opstår, ikke forsvinder efter et par dage, eller hvis der er en allergisk reaktion på vaccinen.\nDet skal bemærkes, at tyfusvaccinen ikke helt kan forhindre tyfus. Derfor anbefales det stadig, at du tager andre forebyggende tiltag, selvom du er blevet vaccineret eller tyfusvaccinen, for eksempel ved at indtage sund mad og drikkevarer, der er hygiejniske og vænne sig til at vaske hænder.


Med fodbolden som indgang til foreningslivet - Holbaekonline.dk\nStenhus Kostskoles projekt ”Introduktion til foreningslivet” for unge er netop blevet tildelt midler fra Holbæk Kommune\n– Idrætslivet har ofte vist sig at være en god platform til at opbygge sociale netværk på tværs af sociale, etniske og aldersmæssige grupper. Og hvis man først er blevet en af gruppen, så er det sværere ikke at møde op, for der er nogen, der har brug for én. Projekt ”Introduktion til foreningslivet” er netop et godt springbræt til at skabe den nødvendige tilknytning, udtaler Emrah Tuncer, formand for Udvalget for Kultur og Fritid.\nEt projekt med dobbeltsigte\nProjektets primære mål er at skabe en direkte kontakt til foreningslivet for alle unge i Holbæk Kommune, men der er indgået et samarbejde med projekt ”4300 Agervang”, der specielt arbejder med de 13-17-årige i Vang-kvarteret.\n– Udover forhåbentlig at tilføre foreningslivet nye medlemmer, så er en af sidegevinsterne ved projektet, at de unge kan få inspiration til et liv med sunde fritidsinteresser og gode rollemodeller. Der er således både tale om inspiration til og integration ved foreningslivet, udtaler Emrah Tuncer.\nOmfatter hele familien\nProjektet har også en socialfaglig vinkel, hvor der etableres kontakt til de unges familier. Familierne inviteres til introduktionsmøder, ligesom der vil blive taget personlig kontakt, både til den unge selv og den pågældende familie, hvis en ung falder fra.\n– Det er vigtigt at have en familie, der støtter én, og hjælper med at man kommer ud af døren, selvom det regner, er koldt eller der er noget godt i fjernsynet, siger Knud e. Schack Madsen, skoleleder på Stenhus Kostskole.\nTræningslejr som appetizer\nStenhus Kostskole har sammen med Nordvest FC etableret et sportscollege, der kombinerer elitetræning og skolegang, og det med inspiration herfra, at det nye projekt er opstået.\n– Samarbejdet mellem Stenhus Kostskole og Nordvest FC er et spændende projekt. Og når det nu spredes ud, så det bliver et tilbud til unge i hele Holbæk Kommune, så vil naturligvis gerne støtte det, siger Emrah Tuncer.\nEt centralt led i projektet er afholdelse af en række træningsseancer med trænere fra FC Nordvest. De forskellige fodboldtrænere skal fungere som rollemodeller for de unge, der deltager i projektet.\n– Trænerne skal være en slags ambassadører for idrætslivet, for det er dem, der skal hjælpe de unge med kontakten til foreningslivet. En del af de bevilligede midler er derfor også øremærkede til årskontingenter for deltagerne. Succeskriteriet er, at mindst 20 % af deltagerne er aktive medlemmer af en forening om to år, men vi håber naturlig på, at projektet kan gøre, at mange flere får øjnene op for de gode oplevelser, man kan få ved at være en del af kommunens blomstrende fritidsliv, slutter Knud e. Schack Madsen.\nDenne artikel er publiceret den 24. februar 2011 og indholdet er muligvis ikke længere dækkende.


Paragraf 1 Afdelingens formål er at samle amatørradiointeresserede fra Nyborg og omegn til foredrag og demonstrationer samt til dygtiggørelse af medlemmerne i amatørradiohobbyen.\nParagraf 2 Stk. 1\nAfdelingen har 3 former for medlemskab; et aktivt, et passivt, og et\nFamiliemedlemskabet er hvis flere medlemmer tilhører samme husstand, dette indebærer at alle familiemedlemmer har samme status, enten aktiv eller passiv, til et af generalforsamlingen fastsat kontingent.\nAlle aktive medlemmer har stemmeret.\nPassivt medlemskab kan opnås af personer som ønsker at støtte klubbens\nPassive medlemmer modtager informationsmateriale på linie med aktive\nmedlemmer og inviteres til særlige arrangementer.\nPassive medlemmer må kun benytte afdelingens kaldesignal ved\narrangementer i afdelingens regi. De har ingen stemmeret, ej heller ret til brug af afdelingens øvrige faciliteter såsom lekture samt teknisk udstyr.\nStk. 3.: Medlemskontingentet til afdelingen fastsættes på generalforsamlingen. Efter 3 måneders restance slettes man af afdelingens medlemsliste. Ved senere ny indmeldelse betales et indskud svarende til 3 måneders kontingent.\nParagraf 3 Lokalafdelingen vælger selv sin formand og bestyrelse, som alle skal være stemmeberettigede medlemmer af EDR. (EDR’s Vedtægter § 9. stk. 3.)\nLokalafdelingen ledes af en formand, kasserer og sekretær, foruden 2 bestyrelsesmedlemmer, samt 1 suppleant.\nBestyrelsen vælges på de ordinære generalforsamlinger for en periode af 2 år, dvs. formand + 1 bestyrelsesmedlem i ulige år samt kasserer + 2 bestyrelsesmedlemmer i lige år. Valg til bestyrelsen kan foregå skriftligt.\nParagraf 4 Afdelingens højeste myndighed er generalforsamlingen, der afholdes i maj måned. Dagsordenen for generalforsamlingen skal mindste omfatte:\n5. Valg af bestyrelse som følger:\nFormand + 1 bestyrelsesmedlem i ulige år\nKasserer + 2 bestyrelsesmedlemmer i lige år.\n6. Fastsættelse af det kommende års kontingent\nForslag, der ønskes behandlet på generalforsamlingen, skal være bestyrelsen i hænde senest 8 dage før generalforsamlingens afholdelse.\nParagraf 5 Lovlig indkaldelse til generalforsamlingen sker skriftligt med 14 dages varsel.\nParagraf 6 Indkaldelse til ekstraordinær generalforsamling kan finde sted, når mindst 1/3 af medlemmerne eller bestyrelsen fremsætter ønske herom.\nParagraf 7 Afdelingens opløsning kan kun finde sted, når 2/3 af medlemmerne stemmer herfor.\nAfdelingens værdier hensættes på sparekassebog, som deponeres hos E.D.R. til ny afdeling oprettes i Nyborg.\nSåledes vedtaget på generalforsamlingen i Nyborg, 9. maj 2019, hvorved de gamle vedtægter sættes ud af kraft.\nOZ3TQ, Nicholas Plutte OZ1LD, Leon Johannessen OZ7KMO Martin Olsen\nFormand, sekretær Kasserer Bestyrelsesmedlem\nOZ4HGA, Hans Geelbach Andersen OZ2MS, Mogens Egelund


Find en forførende kimono - skymasters.dk\nFind en forførende kimono\nTrænger du til nyt undertøj? Eller vil du bare udforske, hvad der egentlig findes udover det traditionelle – og se, om garderoben kan blive fornyet lidt på den front? Måske er det på tide, at manden/kvinden giver dig en flot corsage, og hvis partneren ikke lige selv er klar over, at det er gaven, der skal gives, kan du forære partneren den – han/hun får det også noget – hvis ikke mere – ud af det.\nDer er mange muligheder hos Love Lingeri. Du kan fx finde en lækker ny kimono til sommerhalvåret, og den vil blive brugt – og måske set – hver morgen/aften.\nLove Lingeri har flot lingeri, frækt og forførende, som du kender i forvejen; bh- og trussesæt, matchende hofteholder, fine nylonstrømper, og måske har du før vovet dig ud i corsage og korset. Men det kan også være bodysuit og teddy. En teddy kan være flotte blonder, der kun dækker det mest nødvendige på en fantasifuld måde. De skal ses, så tjek dem ud på Love Lingeris hjemmeside. Der er noget til enhver krop, fx en teddy, der er løs ved maven, men ellers er en flot satin halterneck. Du kan også få et play suit i wetlook, lak, blonde eller læder.\nDe brands, som Love Lingeri præsenterer, er Leg Avenue, Rimba, Noir Handmade, Obsessive, Be Wicked, Music Legs og Baci.\nHvis du er nysgerrig på, hvordan en chemise, camisoles eller baby dolls ser ud, og hvor flotte de er, så smut forbi Love Lingeris sager. Hvis du ikke vil være meget letpåklædt, er der mulighed for lag på lag af forførende lingeri eller flot kjole eller kimono, der vil vække partnerens/elskerens nysgerrighed.\nPå hjemmesiden kan du søge efter mest solgte, produktnavn eller pris. Det er da en oplagt gave at ønske sig – eller give – og sprede glæde med her til jul.\nEr det i dag, du skal have nyt tag?\nLad det bedste malerfirma i København hjælpe med at sætte boligen i stand\nPosts by Tina Høy\nComments by Tina Høy


AirPods er en kæmpesucces, siger Apple - MereMobil.dk\nAirPods er en kæmpesucces, siger Apple\nDet trådløse headset AirPods er en kæmpe succes, ifølge Apples topchef Tim Cook.\nSalgsstarten for AirPods blev en af Apples mere kaotiske. I hvert fald set i forhold til en udsættelse af lanceringen, hvilket ikke er Apples normale måde at arbejde på. Nu er AirPods frigivet, men stort set umulige at købe. Lige nu melder Apple om seks ugers leveringstid.\nDen lange leveringstids handler som en ”run a away success”. Ordene kom fra Apples CEO Tim Cook på den amerikanske nyhedskanal CNBC via Twitter. Salget går altså fantastisk, hvis man skal tro Tim Cook.\nHvor mange AirPods der er bestilt eller solgt, siger Apple sædvanligvis ikke noget om, men fra starten var de svære at opdrive. Den 13. december 2016 startede salget, men leveringsdatoen var allerede dengang lang – 20. december, skriver Tek.no.\nIfølge Humac, der er officiel Apple Store i Danmark, er der også her ventetid. 3-4 uger skønner Michael Bech, adm. direktør, der vil gå, inden ventelisterne er i bund.\n- TIP: Sådan parres AirPods med Android-telefoner\nAirPods er en trådløs version af de kendte EarPods, der ligger i salgspakken til iPhone. Det mest imponerede er parringen, der er helt vildt genial. På lydkvaliteten er de ikke specielt interessante.\n- TEST: Sådan er AirPods fra Apple\nLydstyrken i AirPods kan kun justeres via enten telefonen eller ved at dobbelt-tappe på en af dem, og sige til Siri f.eks. ”lower the volume”.