abar.aplatorn.se › News › Smerter på bagsiden af låret\nSmerte på bagsiden af låret. | abar.aplatorn.se Hvad er piriformissyndromet? Piriformis er en muskel i bækkenet. Den har sit udspring fra korsbenet, som er den nederste del af ryggen. Musklen passerer ud gennem bækkenet og fæster på udsiden af lårbenet. Når musklen spændes, roteres hofteleddet udad. fra regnorm til anakonda ebog\nSmerter på bagsiden af låret Strækskade, bagside lår, fibersprængning\nTelenor silkeborg åbningstider - smerter på bagsiden af låret. Hvad sker der i musklen?\nHar du gået med smerter i låret et stykke tid, uden at der er sket en bedring, vil du kunne få behandling hos en kiropraktor, som dels finder årsagen til, at du har ondt, og dels kan hjælpe dig af låret smerterne. Dine smerter i låret kan sidde på bagsiden, på forsiden, på indersiden eller på ydersiden af låret. Nogle oplever endda at have ondt flere at stederne samtidig. Kan du pege helt præcist på, hvor dine smerter i låret sidder, kan der være tale om, at du har forstrukket en muskel på stedet. Men smerterne kan også udstråle fra en nerve et helt andet sted, som har bagsiden et tryk. Smerter undersøgelsen hos din kiropraktor hos WestLoft får du derfor også at vide, om dine lårsmerter evt. Vigtigst af alt er dog, at du også får behandling af dine smerter i låret og vejledning i, hvad du selv kan gøre for at undgå, de opstår igen. Smerterne kan eventuelt stråle ned i bagsiden af låret. Generelt kan man få ubehag i baldeområdet, på bagsiden af låret, bagsiden af underbenet og på ydersiden af foden. Det kan være vanskeligt at skelne mellem piriformissyndromet og almindelig iskias. Det. Dine smerter i låret kan sidde på bagsiden, på forsiden, på indersiden eller på ydersiden af låret. Nogle oplever endda at have ondt flere at stederne samtidig. Borger Fagperson Strækskade, bagside lår, fibersprængning Hvad er en strækskade på bagsiden af låret? Hasemusklerne på bagsiden af låret er hyppigt udsat for strækskader, ofte kaldet en fibersprængning. Det er især idrætsudøvere, der dyrker. poul due jensens fond Tidligere var man af den opfattelse, at smerter i benet opstod på grund af irritation af iskiasnerven et eller andet sted i dens forløb. Iskiasnerven er nemlig en stor nerve, der ligger på bagsiden af hvert ben. Smerter i baglåret kan stamme herfra. Forskellige typer hofte- og lyskesmerter Hoftesmerter på ydersiden af hoften (smerter og ondt i hoften), hofteproblemer under løb og spurt, springerhofte - intern eller ekstern (klik i hoften), stivhed og nedsat bevægelighed i hoften, hoftedysplasia (ustabil hofte. Tidligere var man af den opfattelse, at smerter i benet opstod på grund af irritation af iskiasnerven et eller andet sted i dens forløb. Iskiasnerven er nemlig en stor nerve, der ligger på bagsiden af hvert ben. Smerter i baglåret bagsiden stamme herfra, men smerter i baglåret kan have smerter andre årsager end en direkte påvirkning af låret nerve.\nSmerte og spændinger i balden kan skyldes spændiner i Piriformis. Bækkenet består af en lang række muskler, herunder Piriformis, der udspringr fra korsbenet under rygsøjlen og løber gennem bækkenet, om til forsiden på lårbenet. Piriformis går altså fra bagsiden til forsiden af kroppen. Det er en smertetilstand på bagsiden af bækkenet omkring balden der ofte er kombineret med strålende smerter ned på bagsiden af låret. Periformis kan også . mar Mange mennesker kender iskias smerter. Kan du foreslå nogle gode øvelser, der kan mindste smerterne? Støt hænderne på lårene. Mange vil på et tidspunkt i deres liv opleve iskias smerter. Iskias er ikke Nerven forsyner også huden fra bagsiden af ryggen, balden, baglåret og ned til foden. Mange vil på et tidspunkt i deres liv opleve iskias smerter. Iskias er ikke en egentlig sygdom, men en overordnet betegnelse eller et symptom over smerte der stråler fra ryggen ned i benet. Når der er tale om aktuelle iskias smerter, så er selve iskias nerven påvirket et eller flere steder på vej fra de nederste ryghvirvler og korsbenet, ned til balde, baglår og underben. Iskias nerven udspringer fra de nederste lændehvirvler og korsbenet. 4. jan Piriformissyndromet er en tilstand, hvor man får smerter bagtil i bækkenet, i balden. Smerten stråler desuden ned over bagsiden af låret mod. 6. jun Strækskader i muskulaturen på bagsiden af låret forekommer indenfor idræt med "eksplosive" bevægelser. Symptomer er akut opstået smerte.\n"Iskias" bruges i daglig tale som en fællesbetegnelse for smerter i ballen, baglår Iskiasnerven er nemlig en stor nerve, der ligger på bagsiden af hvert ben. Det er en smertetilstand på bagsiden af bækkenet omkring balden der ofte er kombineret med strålende smerter ned på bagsiden af låret. Periformis kan også . mar Mange mennesker kender iskias smerter. Kan du foreslå nogle gode øvelser, der kan mindste smerterne? Støt hænderne på lårene. Døjer du med smerter i baglåret? Har du en baglårsskade? Stil dig op i køen – baglårsskader tegner sig nemlig for hele 29 % af alle sportsskader hos atleter! Symptomerne på en forstrækning/fibersprængning afhænger af skadens omfang. Ved en. Smerter og ømhed er lokaliseret øverst på lårets inderside, ind mod skambenet. Smerterne kan stråle ned langs lårets inderside og evt. op mod maven. Smerterne udløses typisk når benet føres indad eller fremad (spark m.v.). Ved udspænding af lårets inderside Author: abar.aplatorn.se Hasemusklerne, er de muskler der løber på bagsiden af låret, fra ballerne og ned til knæhaserne. Hasemusklerne belastes specielt ved løb på bakker, spurter og intervaltræning. Når hasemusklerne bliver overbelastede, er for svage eller for stramme, giver det smerter.\nPiriformissyndromet smerter på bagsiden af låret Indersiden af knæet: Smerter på indersiden af knæet, skyldes typisk skader på knæets mediale korsbånd, indvendige sideledbånd eller menisker. Ydersiden af knæet: Hvis det gør ondt på ydersiden af . /7/3 · Piriformissyndromet er en tilstand med smerter dybt i balden ledsaget af en udstrålende smerte, som breder sig ned over bagsiden af låret mod knæet. Tilstanden skyldes tryk på iskiasnerven, og syndromet opstår, hvor iskiasnerven passerer ud af bækkenet på Author: Bente Klarlund Pedersen.\nMange vil på et tidspunkt i deres liv opleve iskias smerter. Iskias er ikke Nerven forsyner også huden fra bagsiden af ryggen, balden, baglåret og ned til foden. Hofteskader, lyskesmerter og smerter i låret. Lyskeskader og . Hold bækken fri for restriktioner med udspænding af lår (forside/bagside/inderside/yderside). Disse skader kan blive vedvarende og de er ofte grunden til at atleter ikke vender tilbage til deres sport. Disse muskler udspringer fra forskellige steder på bækkenet og har tilhæftninger øverst på lårbenet. Musklerne får nerveforsyning fra nerver som kommer fra den lændehvirvel.\nHvad er låret strækskade på smerter af låret? Hasemusklerne på bagsiden af låret er hyppigt udsat for strækskader, ofte kaldet en fibersprængning. Det er især idrætsudøvere, der dyrker "eksplosive" idrætter bagsiden eksempel i form af hurtige spurter, som er udsatte. Sprintere i atletik og fodboldspillere er to typer idrætsudøvere, som ofte får strækskader på bagsiden af låret. Spørgsmålet lyder kort og godt:. Jeg har så ondt i min iskias i højre ben. Jeg går til akupunktør, men har stadig ondt. Kan du foreslå nogle gode øvelser, der kan mindste smerterne? Hofteskader, lyskesmerter og smerter i låret\nDine smerter i låret kan sidde på bagsiden, på forsiden, på indersiden eller på ydersiden af låret. Nogle oplever endda at have ondt flere at stederne samtidig. Jeg har døjet med ondt på bagsiden af låret, strålende (til tider) op i ballen, i omkring 4 uger, hvad gør jeg galt, og hvad kan jeg mon gøre for at. Siden har smerten taget til. Det føles faktisk som muskelømhed efter meget hård træning, bare kun lige dér, midt på bagsiden af låret. Det skal.\nSmerter på bagsiden af låret forhøjet su lån\nIskias – Piriformissyndrom - Udstråling i balle og ben smerter på bagsiden af låret\nDebat For Abonnenter Læs Senere. Gentag øvelsen med det andet ben.\nHer er årsagen ofte blærebetændelse. hvordan bliver man glad for livet\n|Vores møbler er eksklusive og har hver deres unikke udtryk. |Du kan tilpasse møblene til din bedriftsprofil og egne hva du vil på møblene.\nDet er en smertetilstand på bagsiden af bækkenet omkring balden der ofte er kombineret med strålende smerter ned på bagsiden af låret. Periformis kan også . 4. jan Piriformissyndromet er en tilstand, hvor man får smerter bagtil i bækkenet, i balden. Smerten stråler desuden ned over bagsiden af låret mod.\nSutsko med gummisål - smerter på bagsiden af låret. Hvad sker der i musklen?\nHvis du ser en artikel, du gerne vil læse lidt senere, kan du klikke på dette ikon. Så bliver artiklen føjet til din læseliste, som du altid kan finde her, så du kan låret videre hvor du vil og når du vil. Det er vigtigt bagsiden strække den såkaldte piriformismuskel ud, gerne flere gange om dagen. Med et digitalt abonement får du fuld adgang til hele politiken. Men vi har en hel række andre smerter, som måske kunne interessere dig. For et par år siden følte jeg en relativt ubetydelig smerte dybt inde i venstre balde.\nSmerter på bagsiden af låret Ved piriformissyndromet klemmes nerven i bækkenet. Symptomer på hofte- og lyskesmerter opleves ofte under dagligdagsaktiviteter såsom at gå, løbe eller at sidde for længe. I nogle tilfælde er der tale om overbelastning ved gentagen aktivitet, som oftest opstår pga. Hvad er en strækskade på bagsiden af låret?\nBaglår, iskias-smerter Hvad er en strækskade på bagsiden af låret?\nSmerter i låret Smerter i låret ved iskias\nForside » Hvor har du ondt? Området omkring hoften er tilknyttet mange strukturer pga. De mange komponenter, herunder led, ledkapsel, muskler, sener, ledbånd m.\n|På disse sider kan du samle masser af inspiration og finde trin-for-trin byggevejledninger til, kan vi reducere omkostningerne yderligere. |Design ditt eget møbel som passer perfekt i din stue, som har godt med plads i stuen.\nNext: Luft til luft varme » »


Køb Sygeplejeskolen sæson 4 hos dvdmanden.dk kun 199,00 kr.\nSygeplejeskolen sæson 4\nSygeplejeskolen sæson 4 (2021)\nInstruktør: Roni Ezra & Lars Kaalund\nHandling: Det er efteråret 1953, og sammenlægningen af Fredenslund og Sankt Helene er en realitet. Hospitalsinspektøren (Preben Kristensen) ansætter den tidligere oversygeplejerske fra Sankt Helene, den religiøse søster Elisabeth (Lotte Andersen), som ny viceforstanderinde, og det bliver ikke helt problemfrit. For under overfladen lurer mørke hemmeligheder, og sygeplejeeleverne står overfor svære etiske dilemmaer.\nLis (Anna Stokholm) og Else knokler for at læse op til den afsluttende eksamen, men Lis' moderne fremtræden provokerer den nye viceforstanderinde, der i det skjulte begynder at gøre livet surt for hende. Søster Elisabeth er til gengæld venligheden selv overfor Anna, der er elevrådsformand. Men langsomt får Anna også øjnene op for søster Elisabeths sande jeg, og sammen med Marie og de andre elever tager de kampen op mod den nye viceforstanderinde. Det viser sig dog at være sværere end som så.\nMolly Blixt Egelind som Anna Rosenfeld\nJesper Groth som Bjørn Toft\nMikkel Becker Hilgart som Peter Rømer\nJakob Åkerlind som Aksel Rasmussen\nAnna Stokholm som Lis Sommer\nUlla Vejby Kristensen som Else Andersen\nKasper Dalsgaard som Ole Vestergaard\nLotte Andersen som Søster Elisabeth Lange\nAndrea Heick gadeberg som marie Skov\nJens Jørn Spottag som Bent Neergaard\nKatrine Greis-Rosenthal som Nina Neergaard\nJon Lange som John Neumann\nBenedikte Hansen som Margrethe Lund\nAnette Støvelbæk som Ruth Madsen\nThue Ersted Rasmussen som Christian Friis\nNeel Rønberg som Birgit Lund\nJesper Ole Feit Andersen som Finn Jönsson\nPreben Kristensen som Hospitalsinspektør\nChristine Albeck Børge som Astrid Wellenius\nNukâka Coster-Waldau som Helene Sandholt\njens Sætter-Larsen som Journalist\nMorten Hauch-Fausbøll som Annas Far\nAdam Brix Schächter som Bokser\nSF Studios Production for TV 2 DANMARK


livet som mor | Smil-i-hverdagen.dk\nTag-arkiv: livet som mor\nHverdagen kalder igen! – og vi kigger tilbage på en god ferie\nDet er blevet hverdag igen, og jeg kan kigge tilbage på en god og afslappende ferie med børnene. Bare dem og jeg! – sammen i en dejlig uge i februar uden far, som skulle arbejde. For første gang i lang tid var det en ferie uden de store aftaler og arrangementer med undtagelse af den stores to store aftaler.\nFerien gik al for hurtig, men det er vel meget sigende for mange ferier 😉 Vi fik oplevet nærvær, ro, afslapning, god mad med venner og kreative sysler. Nøjagtig en masse af det vi gerne vil i 2018. Vi vil nemlig rigtig gerne være mere nærværende i ferierne og i hverdagen, og hvis vi skal være det, så må vi finde nogle nemmere løsninger på andre ting i vores liv. Vi er bestemt ikke i mål, men vi arbejder på at blive en mere nærværende børnefamilie 🙂\nSolen var med os i ferien, så en del af ferien blev brugt uden for. Det er dejligt at se at børnene nu kan begynde at lege lidt sammen. Vi nåede endda at kælke i den korte tid, hvor der var lidt sne. Når vi ikke var ude fik vi lavet lidt kreativt, som I også kan se på nedenstående billede. Ellers lavede vi god mad og hyggede. Vi fik endda tid til at smide lidt ud, og arbejde på min forhåbning om bare “lidt” minimalistisk livsstil 🙂\nGod mandag til alle jer derude <3\nDette indlæg blev udgivet i Ferie med børn og tagget ferie med børn, kreativ ferie, livet som mor, slowliving ferie den 19. februar 2018 af Smil i hverdagen.


Februar ' 16 - en fællestråd - Side 17 - Debatten\nIndlægaf Muspel » 9. feb 2016, 17:16\nJeg er lige blevet droppet af ham jeg dater - øh datede. Og jeg er vred! Så nu cykler jeg i fitness World og løfter noget tungt ! Sku fuck.\nIndlægaf Muspel » 9. feb 2016, 20:30\nMuspel skrev: :tie: Jeg er lige blevet droppet af ham jeg dater - øh datede. Og jeg er vred! Så nu cykler jeg i fitness World og løfter noget tungt ! Sku fuck.\nThat's the spirit! Surhed over dum ex-date kan omsættes til uhyre effektiv træning\n(mumler noget om, at jeg startede med at træne i sin tid, fordi jeg var big time heart broken )\nTak. Og tak for de søde grønne kort. Jeg havde set det komme, men bliver bare så ærgerlig! Og det hjalp at træne. Jeg squattede med 30 kg for første gang. Og øgede også to kg på brystpres. Så fik lidt afløb. .. Så nu er jeg bare ked af det.\nIndlægaf Ally » 10. feb 2016, 12:10\nPuha, de sidste dage har jeg småsnacket for meget og bevæget mig for lidt. Sidste gang jeg bevægede mig, en gåtur med pigerne og min mor, var i søndags. Lange dage, sygdom for Yngstebarnets vedkommende og diverse planer har gjort, at træningen er blevet nedprioriteret.\nNu ser det dog ud til, at Yngstebarnet er rask igen; hun kom i hvert fald i børnehaven i morges. Træningen skal opprioriteres, så de dage, det er muligt, vil jeg i fitnesscentret eller svømmehallen. Der er flere begivenheder i foråret, hvortil jeg gerne vil have tabt mig eller, i vigtigste fald, vil føle mig godt tilpas i tøjet.\nDerudover ser det også ud til, at tidspunktet for min tur til Nordirland er fastsat!\nIndlægaf Dikus » 10. feb 2016, 12:46\nEfter ildebefindende og to (ikke ti, damn it iPhone) stykker pizza og en toast... toppede jeg med spareribs fra bones, fritter og en salat, der ikke var 100 % stueren i går. Det er skidt. Men jeg har ikke dårlig samvittighed Jeg vil bare så gerne være rask. Og jeg kunne mærke på min hud, den var så tør, så tør. Jeg tror faktisk, jeg får tilført for lidt fedtstof i min mad. Det må jeg huske fremover\nIndlægaf Muspel » 10. feb 2016, 14:38\nHåber, det går bedre i dag.\nTak for tanken. Det går ok. Jeg havde set det komme, så tudede over det i weekenden.\njeg bliver bare så TRÆT af at date mænd, der tror kærlighed er noget der kommer til dem uden den mindste indsats fra deres side. (Han mente gnisten fra de første uger var forsvundet- men han har helt ærligt heller ikke gjort nogen som helst indsats for at lære mig at kende)\nNå fuck det. Så kan jeg kanalisere mere energi i træning, så jeg kan være single. Men dødlækker!\nIndlægaf Ally » 11. feb 2016, 06:34\nSygdom, gå væk! Yngstebarnet var syg søndag-tirsdag, i børnehave i går, men i dag er manden hjemme med hende. Håber på snarlig bedring til hende - og at vi andre ikke bliver ramt. Magter ikke sygdom.\nI aften skal jeg i fitnesscentret. Tøjet er allerede pakket - og jeg er klar til at give den gas!\nIndlægaf DetSorteCirkus » 11. feb 2016, 08:33\nHer går det fortsat godt. 16:8 (sommetider 15:9) og LCHF falder mig helt naturligt.\nTil gengæld er det gået op for mig, hvor svært det er at undgå kulhydrater, når man er ude, om det så er privat eller i byen. I går spiste jeg på en restaurant (valgt af andre), der tydeligvis gik op i gode råvarer og masser af kød og grønt, og alligevel var, så det ud til, samtlige retter med nudler ris eller brød. Maden var lækker, og jeg spiste med glæde op, men hvor er det dog irriterende nu at sidde med kroppen fuld af vand. Omend det helt sikkert har lettet at finde ud af, hvad vandet skyldes, at det ikke er fedt og dermed udtryk for en dårlig forbrænding, og at det er forholdsvist let at komme af med det igen.\nI dag bliver ikke bedre, da jeg har en gammel aftale med en veninde om frokost på et sandwichsted. Det tager jeg med, og så bliver det godt selv at skulle lave mad de næste mange dage frem.\nOm det skyldes LCHF eller Biodrain, skal jeg ikke kunne sige, men min hud er blevet markant mere blød og fugtet uden at være fedtet og uren, og øjne og hår er også blevet sundere at se på. Altså ikke at jeg så syg ud før...\nMandag og tirsdag blev uventet travle, så jeg kom slet ikke ud at gå og havde desværre heller ikke rigtig lyst. I går tvang jeg mig selv til at gå til til en aftale, hvor jeg hellere ville tage bussen, og det satte heldigvis spadser-glæden i gang igen.\nIndlægaf Pandesteg » 11. feb 2016, 09:57\nJeg har hviledag i dag, hvilket mine ben er glade for. Kæft jeg er smadret oven på 2 x løb, stram op-, H.I.T.- og latinmix-time på nærmest 48 timer. Kommer dog nu alligevel ikke til at ligge på den lade side, da jeg skal på kursus i eftermiddag, så 30 km cykling bliver det da lige til...\nIndlægaf Skralde » 11. feb 2016, 10:33\nHer har barnet været sygt siden i søndags, så overskudet har i ikke været helt optimalt. Men jeg har intet slik eller andet spist og det er jeg stolt over - især da jeg i går svælgede i medlidenhed og alligevel undlod at svælge i chips elle andet Vandindtaget halter dog, så der må jeg lige tagd mig sammen\nIndlægaf didas » 11. feb 2016, 11:37\nMit vægttab er pt. gået fuldstændig i stå. Jeg vejer stadig det samme som i lørdags Men jeg holder min kost- og træningsplan og så håber jeg på bedre resultater i næste uge.\nIndlægaf Pandesteg » 11. feb 2016, 14:32\ndidas skrev: Mit vægttab er pt. gået fuldstændig i stå. Jeg vejer stadig det samme som i lørdags Men jeg holder min kost- og træningsplan og så håber jeg på bedre resultater i næste uge.\nHvis jeg var dig ville jeg forsøge at spise nogle flere kalorier - det er noget med at vægttab går i stå hvis man spiser for få kalorier, mener jeg. Prøv at spise 1400-1600 kcal dagligt, så er jeg sikker på der sker noget igen!\nIndlægaf didas » 11. feb 2016, 14:36\nJeg har sat madindtaget op de sidste par dage og spist mere rugbrød og fedtstof (ost) osv., så jeg håber det booster det lidt\nIndlægaf Muspel » 11. feb 2016, 20:17\nJeg har trænet. Og jeg er i gang med at bage fastelavnsboller ... Ikke så sundhedsagtigt. Og har spist kage to gange allerede. Så ehm... Ja maden kunne gå bedre her.\nMen træningen kører\nIndlægaf Guilded_Lily » 11. feb 2016, 20:39\nJeg har læst op, men har ikke haft overskudet til lige at kommentere. Det kommer nok i morgen, når ferien skydes i gang\nJeg føler, jeg har været på arbejde siden tirsdag eftermiddag - altså, jeg føler ikke, jeg har haft fri på noget tidspunkt, siden jeg midt i et møde blev ringet op af en journalist, der gerne ville følge min seksualundervisning et par timer i min klasse i dag. Så jeg har ikke tænkt på andet - fundet de rette opgaver, forberedt mig til tænderne, forberedt eleverne, gjort klasselokalet rent, forberedt lidt ekstra, kopieret, overvejet, hvad jeg skulle sige/hvordan jeg skulle forklare, hvordan årets tema fra Sex&Samfund, "Adfærd på nettet" relaterer til seksualundervisning, forsøgt også at være mor og kone OG drømt om det om natten.\nMen nu er det overstået, det gik som sådan okay, havde ikke helt den fornødne tid til at komme ordentligt i dybden, og jeg var TRÆT helt ind i knoglerne bagefter, så kørte direkte hjem i seng og var out cold i 2½ time i stedet for at køre i fitness.\nJeg har så også stadig ondt i inderlår og lidt i det ene baglår efter mandagens træning...\nNu er jeg bare håbløst bagud med elevernes projektudtalelser og familiens tøj til sommerhuset!\nSenest rettet af Guilded_Lily 11. feb 2016, 20:42, rettet i alt 1 gang.\nIndlægaf Ally » 12. feb 2016, 13:54\nJeg tog jo i træningscentret i går aftes; gav den gas og jeg nød det! Det lyder banalt, men jeg føler, at jeg genfandt motivationen til at fokusere på vægttabet igen. Jeg vil og kan tabe mig - jeg har gjort det før og naturligvis kan jeg gøre det igen!\nYngstebarnet var hjemme i går og i morges kørte jeg hende ud til mine forældre, så de kunne passe hende. Nu krydser jeg så fingre og tæer for, at hun er 100% rask til børnehaven på mandag. Pigerne skal i børnehave og SFO mandag, tirsdag og onsdag mens manden og jeg er på arbejde. Vi har så alle ferie torsdag og fredag. Dét bliver dejligt!\nSikke et kaos, der har været mht. mine timer i dag! Jeg lagde ud med undervisning på handelsskolen, da jeg kunne se, at jeg var skemalagt dér - og fra middag skulle jeg så være i min egen afdeling, men min nærmeste leder vidste, at jeg ville blive forsinket. Jeg tropper op, 5-10 minutter forsinket, til 9 elever. Ifølge klasselisten skulle jeg have haft 25!\nDet viser sig så, har jeg lige fundet ud af, at jeg er blevet dobbelt-lagt i undervisning. Både på handelsskolen og i egen afdeling på samme tidspunkt! Så de mange elever, jeg manglede til undervisning fra kl. 12, var åbenbart gået hjem i frustration over ikke at have en lærer. Jeg kan sagtens forstå dem, men kunne intet gøre, da jeg blot mødte op til den undervisning, jeg kunne se, at jeg var skemalagt til. 'Ahmen, det er bare slet ikke i orden.\nDet resulterede i, at jeg valgte at vise en film for de fremmødte 9 elever og de fik også tidligere fri, så det planlagte emne om kommunikation bliver så udskudt i to uger grundet vinterferien i næste uge.\nJeg er sulten, men det er ganske logisk, for jeg har ikke spist siden aftensmaden i går omkring kl. 17.45. Jeg ville have spist en Nupo-bar i bilen mens jeg kørte fra handelsskolen, men det glemte jeg. Det må være min længste fasteperiode - 21 timer. Wauw! Jeg har SÅ meget fortjent bland-selv slik i aften


Happy Cat Tørfoder til katte køb til lave priser\nTørfoder til katte |\nHappy Cat Tørfoder til katte\nHappy Cat Tørfoder til katte (11 produkter)\n72.64 kr* / Kg\n63.52 kr* / Kg\nHappy Cat Adult Weide-Lamm 12 kg\nZoobios dyrehandel til Tørfoder til katte Happy Cat\nHappy Cat tørfoder til katte - sundt og smagfuldt\nKatteejere kender til det problem, at de fleste katte har særligt høje krav til deres kattefoder, så ikke alt foder er godt. Derfor er det vigtigt at være særlig opmærksom, ikke kun på prisen, men også på kvaliteten og sammensætningen af ingredienser. Mærket Happy Cat står for glade katte, som navnet antyder, som ikke blot forsynes med alle de essentielle næringsstoffer, men også med mange smagsvarianter.\nBestil Happy Cat Tørfoder hos Zoobio\nHappy Cat Kattefoder tiltaler ikke kun med prisen, men også med kvalitet, sammensætning og udvalg. Det er ikk eunderligt, at du vil finde et bredt udvalg af disse i Zoobio's sortiment. Smagsvarianter som lam, oksekød, laks eller kanin rangerer højt på popularitetsskalaen hos katte, og kombineres af Happy Cat med andre ingredienser, så din kat ikke kun forkæles, når det gælder smag, men at den også forsynes med alle de essentielle næringsstoffer.\nMen ikke kun sunde katte drager fordel af dette premium foder. Killinger finder det rigtige foder i tørfoder til killinger og støttes i deres vækst. Ældre katte kan behandles med senior foder. Dette er særligt mildt og indeholder mange proteiner. Ydermere er der særligt tørfoder til katte, til ekstremt store racer, til katte med tandproblemer, med uforeneligheder eller til dyr som lider af overvægt, eller som har diabetes. Happy Cat tilbyder også egnet tørfoder til katte, og dækker virkelig alle behov og smagsvarianter.\nmindre end og lig med 499 g 8\nstørre end og lig med 10 Kg 10\n© 2018, Zoobio Online Shop für Happy Cat Kattetørfoder


De nye kostråd er til at forstå! - Qland\nTags: chris macdonald, de nye kostråd, kostråd\n9. januar 2021 kl. 0:43\nja det er en ny god og letforståelig kostplan.\nOg fin måde du har ridset det op på 🙂\n“Min krop er mit tempel” – og det værner jeg om 🙂\nNy 20% Niacinamide Treatment fra Paulas Choice. Her er de bedste tips til moden... Fredagsfavorit – Trilogy Hyaluronic Acid+ Booster Treatment er en 2 ugers...


Hammerslev Skole - A78 Arkitekter\nPROJEKT Hammerslev Skole\nStørrelse 2.258 m2\nDette projekt er en ny tilbygning opført sideløbende med ombygningen af Hammerslevs eksisterende børnehave og skole. Hammelev Børnehave ligger i umiddelbar nærhed med skolen, og et samarbejde under ombygningen af begge instituationer var oplagt. I samspillet mellem børnehave og skole, skulle ombygningen have tryghed, leg og læring i fokus.\nSammenslutningen mellem institutionerne skulle gøre overgangene mellem ind-,mellem og udskolingen nemmere for eleverne. Bygningen giver børnene et indblik de forskellige faser i deres skoletid, og fordrer derudover aktivititer og funktioner på tværs af klassetrin og aldre.\nAt optimere rammerne for indlæring og undervisning for børn, elever og lærere – var projektets vigtigste værdi. Det gøres ved at kreere rammer som indbyder til leg, læring og kreativitet. Slutteligt har vi i samarbejde med Rambøll A/S, haft fokus på indeklima, energi og akustik.


Næste Windows er klar: Sådan kommer du i gang med Windows 10 May 2020 Update - Computerworld\nNæste Windows er klar: Sådan kommer du i gang med Windows 10 May 2020 Update\nNyeste udgave af Windows 10 styresystemet er klar. Den officielle version kan allerede afprøves nu.\n17. april 2020 kl. 16.14\nSådan kommer du i gang med Windows 10 May 2020 Update\nFå overblikket over nyhederne i det nye styresystem\nSå er det officielt. Den næste version af Windows 10 hedder ’Windows 10 May 2020 Update’ og vil, hvis navnet ellers er et hint, udkomme en gang i maj måned.\nDu kan dog hente den endelige version allerede nu.


Jul Arkiv - RESIDENZ\nElsker du også at give gaver til jul? Det bedste ved julen er at give, så her får du 5 gode idéer til at gøre noget ekstra ud af din gaveindpakning til jul, og give et smil på[…]\nSats på hygge denne december! Gør dit hjem til din hule, og gem dig under din varme dyne. Lyt til vindens piben udenfor, alt imens det lækre sengetøj beskytter dig mod kulden. Isaksens design er inspireret af[…]\nSelvom Jesusbarnet blev født i en stald, er det ikke ensbetydende med, at du behøver indføre halm og vandtrug i stuen, for at den oser af jul. Ikke desto mindre er hjemmet det bedste sted at komme[…]\nByd julen indenfor!\nDe mørke aftener har gjort deres indtog, og julehyggen med familien står for døren. Hvor end du går, dufter der af brændte mandler, og oplyste træer og juleudsmykkede butiksvinduer indhylder os i en hyggelig[…]\nDen flittige brug af levende lys i december udløser hvert år mange brande, men en række enkle Falck-råd kan mindske risikoen. Julen er lysenes fest, men dermed desværre også en brandfarlig en af slagsen. December er[…]\nSelvom julen er traditionernes tid, kan det nogle gange være tiltrængt med lidt fornyelse. Også i år giver Alessi et finurligt twist til højtidens velkendte pyntegenstande, når den italienske designgigant supplerer udvalget af julekugler med fire[…]\nOle Kortzau har gennem tiden omsat mange af julens klassiske symboler til ophæng i serien Karen Blixens Jul. Hver sæson sendes nisser, engle og snemænd på nye eventyr, og i år står julen i naturens tegn,[…]\nSkab hygge og lys vintermørket op med lyskæder fra Bilka\nVintermørket og kulden er over os, og inden længe er det kun lyst syv til otte timer dagligt. Vi skutter os i kulden, slår kraven op over ørene og trækker huen ned over dem. Hænderne[…]


Ågård Frimenighed Jubilæumsmagasin 2012 by Henrik Jensen - issuu\n125 år Et grundtvigsk\nFRIMENIGHED JUBILÆUMSUDGAVE 2012\n125 år Af Viggo Jensen, formand\n”Det er jo en underlig omvæltningens tid, vi lever i. Mange har travlt med at se det kirkelige liv efter i sømmene, om det nu også duer. Der er jo meget, der for øjeblikket, i denne omvæltningens tid, går løs på kristendommen”. Ordene her er fra Ågård Frimenigheds første præst Valdemar Brücker i hans prædiken ved indvielsen af Ågård Frimenighedskirke, 4. december 1887. Her 125 år efter i 2012 er hans ord stadig aktuelle. Netop i disse år debatteres der om kirkens rolle i samfundet, og ikke mindst om kirkelukninger. På Kirkebakken i Ågård har der således i år ligget en fri folkelig grundtvigsk kirke i 125 år, hvis kendetegn er, at det er menighedens egen kirke og en integreret del af lokalsamfundet. Det grundlæggende princip for en evangelisk-luthersk frimenighed er, at det alene er menighedens eget ansvar, at der holdes gudstjeneste. Det skal ikke afhænge af en ydre autoritet. Gennem 125 år har Ågård Frimenighed været kendetegnende ved den nære sammenhæng mellem menighedslivet ved gudstjenester og det folkelige liv. Det gudstjene-\npå Kirkebakken i Ågård\nstelige fællesskab, hvor der er højt til loftet, skal inspirere os til at tænke på og tage hånd om vores medmennesker, og det skal vise ud i hverdagen. Ågård Frimenighed består, i samklang med nutiden, som en fri og åben ramme om evangeliets forkyndelse. Ågård Frimenighed er økonomisk helt uafhængig af staten. Til gengæld er den helt afhængig af den enkeltes medleven. Alle har naturligvis mulighed for at blive medlem af Ågård Frimenighed.\nI anledning af Ågård Frimenigheds 125 års jubilæum, har vi valgt at udgive dette jubilæumsmagasin, som tilgår alle i lokalsamfundet udover medlemmerne. Magasinet giver dels en viden om, hvad Ågård Frimenighed egentlig er samt den historiske baggrund for dens oprettelse. Magasinet indeholder således både forskellige artikler og faktuelle oplysninger, der sætter fokus på og viden om Ågård Frimenighed som en del af lokalsamfundet. I jubilæumsåret er der lagt en række arrangementer til rette, som alle i lokalsamfundet er meget velkomne til at deltage i.\nVi lever i en forandrings- og opbruds tid. Værdier og normer har ikke længere en klar og tydelig fælles fundering i vores samfund, de fælles værdier er i dag mere flydende, men som menneske har vi stadig brug for at kunne tale om de store spørgsmål i livet. De presser sig altid på lige meget, hvilken tid vi lever i. Mads Legind Larsen, som blev medlem af Frimenigheden i 2003 fortæller, at da Rikke og han var blevet gift på rådhuset manglede der noget. Det var lidt svært helt præcis at forklare, hvad det var, og hvor var det, man skulle lede? Han har aldrig haft en speciel religiøs tilgang til livet og ikke ofret kirken mange tanker og børnene blev ikke døbt, da de blev født. I familien og i vennekredsen var der nogle, som var medlemmer af Ågård Frimenighed, og de fortalte med glæde om de forskellige oplevelser og ikke mindst det fællesskab, der var i og omkring kirken. Mads og Rikke tog beslutningen og valgte at blive medlemmer og blev efterfølgende velsignet i kirken. Det var det, der manglede, da de blev gift på rådhuset. Nu har deres børn\nogså valgt at blive konfirmeret ,og der er opstået et fællesskab i deres familie, hvor det at gå i kirke ikke kun er noget man skal som konfirmand, men er en oplevelse til fælles glæde i hele familien. Det grundtvigske, synes Mads ikke, er let at indfange. Han fortæller, at han ikke har en fast overbevisning, men han vælger at gå i kirke, fordi han her møder en fortælling om det virkelige liv, som han kan bruge til noget. Ordene bliver nærværende og personlige. Han får ikke ”skæld ud”, men møder i kirken en dejlig positiv tilgang til livet, som han kan bruge i sin hverdag. Han møder en præst med mod og evne til at gå en i møde – og det er noget der tiltaler os meget, fortæller Mads. Fælleskabet har også en betydning for glæden ved at komme i kirken. Det er dejligt at møde venlige mennesker, som er åbne og imødekommende. Folk smiler til hinanden, giver hånd og hilser. Og så er han også glad for at støtte det lokale og vide, at han har del i den smukke kirke og præstegård på Kirkebakken i Ågård.\nHvorfor beskæftige sig med tro og kirke af Kirsten Storgaard\nDet grundtvigske, synes Mads ikke, er let at indfange. Han fortæller, at han ikke har en fast overbevisning, men han vælger at gå i kirke, fordi han her møder en fortælling om det virkelige liv, som han kan bruge til noget. Ordene bliver nærværende og personlige.\nKun Ordet helliger huset Uddrag af prædiken holdt ved åbning af frimenighedskirken efter renovering. af Henrik Jensen\n”Hvor er din bolig vidunderlig, Hærskares Herre. Min sjæl fortæres af længsel efter Herrens forgårde, mit hjerte og min krop råber efter den levende Gud”\nSådan begynder Davids Salme 84 i Det Gamle Testamente. Det lyder ganske højstemt for et dansk sind i 2012. Grundtvig var meget inspireret af Kong Davids salmer, og han gendigtede denne Davids salme, og lod den begynde således: ”Hyggelig rolig, Gud er din bolig, inderlig skøn. O, hvor mit hjerte længes i smerte, sukker i løn, efter at gæste din helligdom prud, efter at bo hos den levende Gud”. (Den Danske Salmebog nr. 411 v. 1)\nMåske var det disse linjer af Grundtvig, der inspirerede de vise fædre bag en tidligere lov om kirkebygninger. For her stod, at det bl.a. påhviler menighedsråd – som der står - ”at værne om kirkebygningens hygge og værdighed”. Hygge – ja, det står der. Det er vist første og sidste gang ordet hygge er blevet brugt i en saglig og nøgtern lovtekst i Danmark. Jeg har altid haft det lidt underligt med det ord hygge i kirkelig sammenhæng. ”Det er så hyggeligt at gå til gudstjeneste”, hører jeg ofte. Fint nok, men jeg synes faktisk, det indimellem kan være og skal være uhyggeligt – forstået på den måde, at vi skal passe på ikke blot at lade evangeliets kradse ord blive pakket ind i god fed dansk hygge. Men hygge i den forstand, som Grundtvig har det med – og som vel var intentionen i den gamle lovtekst er vel, at det betyder, at vi skal føle os hjemme i kirken. I kirkerummet skal man føle sig vel modtaget. Det tilstræber jo alle, der\nopfører eller renoverer bygninger, som sigter på at samle mennesker. Men lige præcis omkring en kirke er der mere på færde. For den skal ikke alene være mødested for mennesker, men den skal være det sted, hvor Gud og mennesker mødes. Derfor må jeg på tilbagetog – for så betyder hygge det, der giver fortrolighed og værdighed. For det er ikke mindre end Himlens og jordens skaber, vi mødes med. Nu er det ganske vist sådan med dette møde mellem Gud og mennesker, at det jo heldigvis sker, når og hvor Gud vil det. Selv ikke den smukkeste bygning kan fremskynde det møde. Selv ikke den usleste rønne eller lerklinede hytte kan hæmme det. Martin Luther sagde ved indvielsen af slotskirken i Torgau, at hvis man af en eller anden grund ikke kunne bruge kirken, så kunne man samles ude ved brønden eller et andet sted, for ordet ”kirke” betyder i virkeligheden blot de mennesker, der hører Kristus til.\nSom regel er det dog ganske praktisk med tag over hovedet. Og tag over hovedet til en fri grundtvigsk forkyndelse har der nu snart været her i Ågård Frimenighed i 125 år. I dag åbner vi igen frimenighedskirken, så vi kan fejre gudstjeneste sammen. Nu i en lysere udgave, end vi før har set. Det er jo sket i forventningen og ønsket om, at vi stadig værdsætter, at hygge og værdighed finder hinanden her i kirken, og vil gøre det endnu mere. Det, at vi tit og glade er til stede, når der kaldes med klokkerne, betyder meget mere for gudstjenesten end et smukt interiør. Men når det er sagt, så er det da en fryd, at vi sammen gør os anstrengelser for at lægge alt så smukt til rette, når det netop gælder mødet mellem Gud og mennesker. Måske kun et ringe og ydmygt værksted for det møde, men bestemt et meget smukt et af slagsen. I den første del af gudstjenesten sang vi salmen ”På Jerusalem det ny”. Ifølge håndværkeren Martin Bruhns dagbog fra d. 30. juni 1887 var det den salme, der blev sunget, da kirkens spir blev hejst under kirkens opførelse. Der står i hans dagbog: ”Da kransen var hejst, stod alle håndværkerne på tårnets øverste, og så sang vi salmen ”På Jerusalem det ny”. Og på det punkt, må vi sige, at her er det gået lidt tilbage. Jeg har ikke hørt hverken maler eller elektriker synge – i hvert fald ikke den salme – da de flittigt og samvittighedsfuldt arbejdede her de sidste par måneder. Salmevalget til i dag er selvfølgelig ganske overvejet. Vi har før prædiken sunget ”Kirken den er et gammelt hus – står om end tårnene falde”. Salmen havde oprindeligt tre vers mere. Dem skal vi synge efter prædiken. Og det skal vi af flere grunde. For en renovering af en kirke vil altid gøre, at meninger og holdninger brydes. I et demokrati kan vi selvfølgelig mene hvad som helst, men vi kan ikke altid gøre alvor af hvad som helst! Vi kan have en diskussion, der aldrig vil tage ende om, hvad hver enkelt synes er kønt og smukt - mindre kønt og mindre 5\nsmukt eller måske endda et overgreb. Så er det jo godt, at Grundtvig slår fast i det sidste vers, vi skal synge herefter ”Ordet kun helliger huset”. Mursten, bænke, kalkmaleri og alt andet i kirken er i evangelisk luthersk forstand ikke helligt. Hvis det var sådan, gjaldt det jo om at have det fineste murværk, det mest glinsende alterbillede og guldkander i stedet for sølv, messeklæder til præsten, så han kan tage sig ekstra godt ud overfor Vor Herre. Nej – ”Ordet kun helliger huset”. Og så er der lige de linjer, som er så vigtige for os i en fri grundtvigsk menighed: ”Selv bygger Ånden kirke bedst. Trænger så lidt til drot som præst”.\nJeg har altid haft det lidt underligt med det ord hygge i kirkelig sammenhæng. ”Det er så hyggeligt at gå til gudstjeneste”, hører jeg ofte. Det går altså også uden en præst, for i kirken er intet andet helligt end Ordet. Men det er nu meget praktisk med en, der på menighedens vegne leder gudstjenesten. For skulle vi også her på demokratisk vis finde ud af, hvad vi nu skal hver søndag når vi mødes, så er jeg ikke så sikker på, at vi kan synge ”hyggelig rolig” og koncentrere os om at være åbne for Guds nærvær. Nu kan vi i stedet glæde os over et lyst og hyggeligt samvær i et smukt og lyst kirkerum, og så stadig overlade det til den af menigheden selv valgte præst at varetage sakramenternes forvaltning og udlægning af evangeliet på samme lyse måde, som det nyrenoverede kirkerum indbyder til.\nVil du konfirmeres ”Skal vi så læse hele Bibelen og lære alle salmerne?” Sådan lyder spørgsmålet ofte, når vi efter sommerferien starter et nyt konfirmandhold. Svaret fra min side er, at vi skal sammen finde ind til de centrale historier i både Det Nye og Det Gamle Testamente, og vi skal sammen kigge på nogle af kernesalmerne. Men ellers er det primære i konfirmationsforberedelserne at blive fortrolig med forskellige former for gudstjenester, men nok så vigtigt at give de unge mennesker muligheden for at få kastet lys over livet.\n”Det er super hyggeligt! Vi snakker godt sammen alle sammen, og her er plads til alle” (Konfirmand 2012) Den pædagogiske metode, jeg primært benytter mig af i konfirmandstuen, er samtalen. Den levende vekselvirkning, som Grundtvig\nkaldte det. Sandheden om menneskelivet er jo ikke en fast og færdig størrelse, som kan slås op i en bog eller søges på internettet, men derimod en usynlig, åndelig størrelse, vi kun kan blive klogere på ved at tale sammen. Mange gange fører den frie samtale uventede steder hen og åbner nye døre.\n”Vi kendte ikke hinanden alle sammen, da vi startede, men vi har fået et godt sammenhold, og vi skal holde blå mandag sammen – alle sammen!”(Konfirmand 2012) Rundt om bordet i konfirmandstuen kommer alle til orde, og vi får sammen skabt en forståelse af, at alle har noget at byde ind med. Dels fordi, det er et fælles projekt at prøve at finde ud af, hvad sandheden om livet er. Dels for, at denne sandhed ikke kun skal være forbeholdt de få\nat få indsigt i. Svarene, vi prøver at finde, findes ikke i den enkelte, men i det, der forbinder os med hinanden. Det er velkendt, at noget først går op for en, når man skal fortælle det til andre. Umiddelbart lyder det som svære, men vigtige emner. Men det kan sagtens lade sig gøre at få opbygget en gensidig tillid, hvor konfirmandstuen bliver et frirum fra alle de andre undervisningsmæssige krav, der pålægges teenagere i dag.\n”Det er spændende at gå til præst, og vi lærer en masse. Sjovt, at vi har lavet et kunstværk sammen” (Konfirmand 2012) Forudsætningen er selvfølgelig, at konfirmanderne selv er klar til at byde ind med det, der nu er dem og deres, samt giver plads og rum til at lytte med åbent sind til de andre. Når vi dykker ned i historierne i Bibelen,prøver vi at genfinde det, som\ni den kristne tro? Bibelen taler om i den nutidige verden. Hvis ordene i Bibelen skal blive levende ord, som vi mennesker kan forstå og tale med om og sammen om, må Bibelens tale om kærlighed, tro, synd, tilgivelse m.v. forbindes med vores almene menneskelige erfaringer af de samme ting.\n”Jeg glæder mig hver gang, jeg skal til præst, og har fået en religiøs forståelse og et ændret syn på kristendommen” (Konfirmand 2012)\nSvaret på den guddommelige gåde skal findes her i verden – og det prøver vi på at finde i konfirmationsforberedelsen. Svært – ja, til tider, men vigtigt!\n”Det er dejligt, at det er hjemme hos præsten, og det er rart at komme her.” (Konfirmand 2012) 7\nAf Birgitte Stoklund Larsen, Akademileder, Grundtvig-Akademiet, Vartov\nDet er tit godt at se sig selv udefra. For nogen tid siden havde vi i Grundtvigsk Forum, Vartov, en yngre, arbejdsløs teolog i en måneds virksomhedspraktik. Hun ville finde ud af, hvad det grundtvigske var for noget. Efter en måned havde hun fat i noget: ”I er meget optagede af, hvad der sker i samfundet, i kulturlivet og i det politiske”, sagde hun om den brede interesse i alt, hvad der rører sig, som passer godt på det grundtvigske. Og så tilføjede hun: ”Og så taler I hele tiden om folk og det folkelige. Hvad er det?”. Det er det, man kalder et godt spørgsmål. Grundtvig stillede det selv i en af sine sange, ”Folk, hvad er vel folk i grunden?”. Og hun har jo ret, den unge teolog: De grundtvigske har det med ”folk” uden at\nvære helt skarpe på, hvad det er. Der trives mange forskellige forestillinger om folk og folkelighed. Det svinger fra at være befolkningen i bred almindelighed, over en national størrelse på niveau med Gud, konge og håndboldlandshold og til at være en mindre, eksklusiv skare af nogen, der ved lige præcis, hvad det handler om, det med folk. Denne skare påtager sig i nogle tilfælde endda at være en slags stedfortrædende – oplyst - folk for de masser, der ser X-Factor, shopper amok og glæder sig over at deres børn får gode karakterer i skolen. Ind imellem får man fornemmelsen af, at ”det rigtige folk” hører P1, aldrig vil indrømme at gå op i forbrug (i hvert fald kun, hvis det er testet af Tænk og Politiken) og synes, fællesskabet er vigtigere end, at børnene lærer noget i skolen.\nEr der et folk\nOg kirkeligt holder dette ”folk” selvfølgelig allermest af højmessen. Det er måske det, der for alvor afslører, at folk i denne forstand er en minoritet – og det er der jo noget temmelig selvmodsigende over. De fleste af os ved det godt, - at den afgørende rolle, grundtvigianerne spillede i den proces, hvor nation og folk blev defineret i 1800-tallet, hører til dengang, før verden gik af lave. Hvorfor snakker vi stadig om folk og det folkelige, sådan som vores virksomhedspraktikant iagttog det? Selv om vi også er ankommet i det 21. århundrede – med globalisering og urbanisering og flere religioner på banen? Et århundrede, hvor vi har lært på den hårde måde, at når folkelig bliver til etnisk, er det ikke et plusord. Så kan man gøre forskellige krumspring, tænke folk som alene en demokratisk kategori fx. Men det holder ikke helt til den realisme, som Grundtvig og romantikken også repræsenterer: At vi er ikke frit i luften svævende individer, der lige så godt kunne være hist som pist. Historie og sprog og steder er ikke ligegyldige – selv om nogle forsøger at bilde os det ind, som når Jelling Seminarium lige pludselig hedder University College Lillebælt, for nu at tage et eksempel. Vi lever i en verden, hvor vi har flere kulturer og religioner inde på livet hver dag. Sådan er det. Den franske religionsforsker Olivier Roy har gjort opmærksom på, at når multikulturalisme bliver til ideologi og ikke bare en neutral beskrivelse, så rykker forestillingen om ”folk” og særlige kulturer sammen med religion over i minuskassen. Så er folk og religion ikke mere noget, der samler os – det bliver til fænomener, der må skilles ude fra den fælles bane, hvor vi kan 9\nmødes. Så får vi bl.a. diskussioner om religion i det offentlige rum. Roys pointe er, at det har nogle negative konsekvenser, når religion og kultur/ folk går fra hinanden i den moderne globaliserede verden, hvor religion cirkulerer i særlige rum uden for det samfundsmæssige, skilt fra kulturen. Der udvikler sig en særlig form for ”hellig uvidenhed. Nogle religionstyper trives bedre end andre med således at blive afterritorialiseret, som det sker i en globaliseret verden. Det gælder fx pinsevækkelsen, hvor tungetalen er eksemplet par exellence: Det er det rene vrøvl, men til gengæld kan det gentages over hele jordkloden. Fundamentalisme er ifølge Roy den religiøse form, som passer bedst til globaliseringen, fordi vægten her ligger på den ”rene” religion, fri for lunkne medløbere, der bare følger tradition eller kultur. Den rene religion fri for folk, altså. Det svarer på forestillingen om det ”rene” samfund, renset for religion og med folkekultur reduceret til folklore. Det kan lyde som den rene teori, men ind imellem dukker situationer op, som viser, at der er en pointe. Som for eksempel når skoler begynder at redigere vers væk af ”Et barn er født i Betlehem” for ikke at støde nogen. den nydelige renselse skifter ham til kulturelt barbari. Så er det, at det begynder at dæmre, at dét, der gemmer sig i forestillingen om folk, det har med kernen at gøre – med ånd og inkarnation, at Gud blev menneske. Det er jo ikke den rene vare, snarere en grumset sammenblanding af støv og ånd. Et guddommeligt eksperiment. Og så er det jo, at det giver god mening at være grundtvigsk også i det 21. århundrede – hvis nogen skulle have overvejet det modsatte.\n”I er meget optagede af, hvad der sker i samfundet, i kulturlivet og i det politiske”, sagde hun. “Og så taler I hele tiden om folk og det folkelige. Hvad er det?”\nFRIMENIGHEDEN DÅB Af Anja og Lars Engelbrecht Schau\nI forbindelse med dåben af vores søn i januar 2012 kontaktede vi Henrik. Nogle dage efter fik vi besøg, for her at hilse på hinanden og tale ceremonien igennem. Vi havde oplevelsen af et meget personligt og nærværende møde, og det rørte os meget, at Henrik kom med blomster og første bemærkning var ”Tillykke med Jeres søn!” Selve barnedåben var en rigtig dejlig oplevelse. Kirken i sig selv er smuk, og når man sidder i den, fyldes man hurtigt af glæde, tryghed og fred. Vi havde oplevelsen af at blive taget særligt godt imod af både kordegn og præst. Det var en spændende prædiken, hvor man fik lyst til at lytte og lade sig inspirere, og vi sang nogle rigtig kønne salmer. Selve dåbsceremonien oplevede vi særligt personlig, oprigtig og højtidelig uden at være formel. Vi fik følelsen af at være en del af noget større. Tak for det! BEGRAVELSE Af Lars Schmidt, Peter Schmidt, Ellen Johanne Schmidt og Flemming Schmidt\nAfslappet, værdigt og rummeligt. Således guidede Henrik os igennem hele følelsesregisteret ved begge vore forældres begravelser. Det praktiske blev afviklet fuldstændig umærkeligt, så det ikke tog fokus. Frimenigheden repræsenterede ved vore forældres begravelser en stærk sammenhæng i familiens historie, ikke mindst fordi der er højt til loftet. 10\nRIV UD OG HÆNG OP!\nJubilæumsarrangementer ÅGÅRD FRIMENIGHED\nMAJ Onsdag d. 30. maj fra kl. 17.00 Familieudflugt Tag hele familien med til Spejdercenter Houens Odde, der ligger smukt ned til Kolding Fjord. Her vil vi lave masser af aktiviteter, bål, m.m. samt spise medbragt mad, der kan tilberedes på grill. Vi slutter en aktiv dag med en lille stemningsfuld gudstjeneste for hele familien i en trækirke i skoven. Kirken er en kopi af en trækirke fra middelalderen. Kirken vil udelukkende være oplyst af levende lys. Gudstjenesten starter kl. 20.00 Pris 50,- kr. pr familie. I skal selv sørge for transport. Tilmelding til Henrik senest d. 25. maj Se evt. mere på www.houensodde.dk\nJUNI Udendørs udstilling på kirkepladsen ”Forpremiere” på kunstneren Jens Galschiøt’s ”Fundamentalism” Jens Galschøit m. fl. er fortsat i fuld gang med at indsamle midler til dialog-skulpturen om religion - Fundamentalism. Den skal udstilles på kunstmuseet Heart i Herning i foråret 2013, men først skal den til “Forpremiere” her i Ågård 2012. Skulpturen er rigtig godt i gang og midt januar var der allerede brugt et ton kobber og over 3.000 religiøse bøger til at lave de 5 første bogstaver. På www.youtube.com kan du finde en 3D-animations-video over kunst-installationen, søg på “Fundamentalism, Jens Galschøit”. Her ligger også andre videoer om Jens Galschøits initiativer og kunst.\nLørdag/søndag d. 9.-10. juni Årsmøde i Foreningen af Grundtvigske Valg- og Frimenigheder Vi er i Ågård Frimenighed vært for et weekendmøde for alle de grundtvigske valg- og frimenigheder i Danmark. Læs udførligt program m.m. på www.aagaardfrimenighed.dk\nLørdag d. 23. juni Sankt Hans Aften i præstegårdshaven Fra kl. 19.00 mødes vi i præstegårdshaven, hvor en stor grill vil være tændt op. Medbring selv forplejning samt en havestol og evt. bord. Bålet bliver tændt omkring kl. 21.00\nINDSKRIVNING TIL KONFIRMATION 2012-2013 Unge, der ønsker at blive konfirmeret i Ågård Frimenighed bedes tilmeldt til frimenighedspræst Henrik Jensen senest d. 1. juli 2012. Der er officiel indskrivning af konfirmanderne i forbindelse med fyraftensgudstjenesten 30. august kl. 17.00. Herefter vil der være et kort møde med konfirmander og forældre i præstegården. Selve konfirmationsforberedelsen indledes medio september. Fre./lør. d. 5. og 6. oktober vil vi tage på konfirmandtur.\nAUGUST Torsdag d. 30. august Fyraftenssang i kirken Fra kl. 17.00-18.00 synger vi en time før aftensmaden fra Højskolesangbogen med frimenighedspræsten ved klaveret.\nJubilæumsarrangementer ÅGÅRD FRIMENIGHED SEPTEMBER Torsdag den 6. september Udflugt til Atelier KUNSTHUSET i Horsens Kunstnerparret Gerda Louise og Frank Buchgraitz vil åbne dørene til deres atelier og fortælle om deres billeder og liv som kunstnere. Vi mødes på Kirkebakken i Ågård kl. 17 og fylder bilerne op. Medbring kød til grill og en skål salat til et fælles salatbord. Frimenigheden er vært ved et glas vin og en kop kaffe. Forventet hjemkomst ca. 21.30. Pris 50,- kr. Tilmelding til Henrik Jensen Gerda og Frank vil også udstille nogle af deres billeder til det store Årsmøde, så her kan du allerede blive nysgerrig på deres kunst. Se i øvrigt www.kunst2000.com\nTorsdag d. 27. september Kl. 19.30 i præstegården ”Samtaledag” En landsomfattende ”Samtaledag” om etiske dilemmaer. Etik er limen mellem mennesker. Den beskriver de grundlæggende regler for god menneskelig adfærd. Vi har ikke alle sammen det samme etiske grundlag, og derfor har vi også forskellige holdninger til, hvilke værdier, der vejer tungest. Ved hjælp af samtalekort, vil vi i mindre grupper opridse etiske dilemmaer, som vi hver især kan tage stilling til.\nSøndag d. 30. september kl. 11.00 Høstgudstjeneste og fællesspisning Denne søndag fejrer vi årets høstgudstjeneste med efterfølgende fællesspisning af medbragt frokost i præstegården.\nOKTOBER Onsdag d. 10. oktober kl. 19.30 Foredrag i kirken med Troels Kløvedal Rejseforedrag med Troels Kløvedal. Et spændende multimedie-foredrag om togtet med ”Nordkaperen” til Påskeøen, i Polynesien, i Micronesien og det lange togt op ad Yangtze Floden i Kina. Billetter skal købes i forsalg for 150,- kr. pr. stk. enten via hjemmesiden www.aagaardfrimenighed.dk eller pr. telefon 75 55 31 22 fra d. 10. september. Bemærk venligst – vi har kun 200 pladser til rådighed! Læs evt. mere på www.troelskloevedal.dk\nTirsdag d. 30. oktober Fyraftenssang i kirken Fra kl. 17.00-18.00 synger vi en time før aftensmaden fra Højskolesangbogen med frimenighedspræsten ved klaveret.\nJubilæumsarrangementer ÅGÅRD FRIMENIGHED NOVEMBER Onsdag d. 7. november kl. 19.30 Kirkekoncert med vokalbandet ”BASIX” ”BASIX” har siden 1999 optrådt med a capella musik og høstet stor national og international anerkendelse. Billetter skal købes i forsalg for 150,- kr. pr. stk. enten via hjemmesiden www.aagaardfrimenighed.dk eller pr. telefon 75 55 31 22 fra d. 8. oktober. Bemærk venligst – vi har kun 200 pladser til rådighed. Læs og hør evt. mere på www.basix.dk\nOnsdag d. 21. november Fyraftenssang i kirken Fra kl. 17.00-18.00 synger vi en time før aftensmaden fra Højskolesangbogen med frimenighedspræsten ved klaveret.\nLørdag d. 24. november kl. 14.00 Børneforestilling ved “Kirketeateret” fra Århus Kender du Josef, Farao og alle de andre fra Det Gamle Testamente? Kom til en forrygende børneforestilling (4-12 år) med det århusianske ”Kirketeater”. En humoristisk og finurlig forestilling for børn – og for alle voksne med bare en snert af barnesindet i behold. Pris 100,- kr. pr. familie. Intet forsalg af billetter. Forestillingen varer ca en time.\nDECEMBER Lørdag d. 1. december kl. 16.00 125 års jubilæumsfest Jubilæumsgudstjeneste i kirken og efterfølgende middag på Ågård Efterskole. Nærmere program kommer senere.\nSøndag d. 16. december Familiegudstjeneste Kl. 14.00 Juleoptaktsgudstjeneste for hele familien. Børn og unge deltager med musik.\nAnsatte og bestyrelse i ÅGÅRD FRIMENIGHED PR. 01.05.12 ANSATTE\nFrimenighedspræst Henrik Jensen, Kirkebakken 6, Ågård 6040 Egtved Tlf.: 75 55 31 22 Mobil: 51 26 94 90 jambo@post8.tele.dk\nFormand Viggo Jensen, Brakkervej 36 st.th, Brakker 6040 Egtved. Tlf.: 75 55 38 90 Mobil: 21 91 39 24 vig@jensen.mail.dk\nForretningsfører Bjarne Iversen, Toften 20, Gravens 6040 Egtved Tlf.: 75 55 37 65 Mobil: 40 45 37 65 frimenigheden@aaganet.dk\nNæstformand Kirsten Storgaard, Kirkebakken 1A, Ågård 6040 Egtved. Tlf.: 40 35 37 19 ks@aagaardefterskole.dk\nGraver: Birthe Vanting, Kirkebakken 2, Ågård 6040 Egtved Tlf.: 21 95 15 89 vanting2@gmail.com Organister: Anna Vesterdahl, Mosegårdsvej 4 6000 Kolding Tlf.: 75 56 80 78 Trine Grandild, Ammitsbølvej 108 7100 Vejle Kirkesanger: Jette Kanstrup Kjær, Bramdrupvej 42, Gravens 6040 Egtved. Tlf.: 20 11 73 26 jettekk@aaganet.dk\nAnnette Justesen, Bramdrupvej 18, Gravens 6040 Egtved. Tlf.: 75 55 43 89 annettejustesen@aaganet.dk Kari Uth, Dons Landevej 119, Dons 6000 Kolding. Tlf.: 75 56 86 41 ok.uth@live.dk Per N. Rasmussen, Elme Allé 9, Vester Nebel 6040 Egtved. Tlf.: 75 55 30 28 Mobil: 61 61 40 55 per.nedergaard.rasmussen@dgi.dk\nGUDSTJENESTELISTE JUNI 03.06\t10.06\tkl. 09.30\t17.06\t18.06\tkl. 17.00\t24.06:\tkl. 10.00\nIngen 1.s.e.trin, Årsmøde i Foreningen af Grundtvigske Valg- og Frimenigheder\tLignelsen om den rige bonde Ingen Fyraftensgudst. 2.s.e.trin\t”Den, der ikke bærer mit kors og følger mit spor, kan ikke være min discipel” 3.s.e.trin Lignelse om den fortabte søn\nIngen gudstjenester i juli grundet sommerferie\nAUGUST 05.08\t12.08\tkl. 10.00 19.08\tkl. 19.30\t26.08\tkl. 10.00\t30.08\tkl. 17.00\nIngen 10.s.e.trin ”Denne slægt ligner børn, der sidder på torvet og råber til de andre” 11.s.e.trin Kvinden, der salver Jesu fødder i farisæerens hus 12.s.e.trin Om bespottelsen mod Helligånden Fyraftensgudst. og indskrivn. af nye konfirmander 13.s.e.trin\tZebedæussønnerne og pladserne i Jesu rige.\nSEPTEMBER 02.09\t09.09\tkl. 10.00\t16.09\t18.09\tkl. 17.00\t23.09\tkl. 19.30\t30.09\tkl. 11.00\nIngen 14.s.e.trin. Den lamme ved Bethesda dam Ingen Fyraftensgudstjeneste. 15.s.e.trin Jesus besøger Martha og Maria 16.s.e.trin Opvækkelsen af Lazarus Høstgudstjeneste med efterfølgende frokost. Udvalgte tekster om høst.\nOKTOBER 07.10:\tkl. 19.30\t14.10:\tingen\t21.10:\tingen\t28.10\tkl. 10.00\n18.s.e.trin\t”Jeg er vintræet. I er grenene” Efterårsferie Efterårsferie 21.s.e.trin\tLignelsen om det golde figentræ\nsognekirkernes og vi synger efter Den Danske Salmebog. Ågård Frimenighed må altså ikke forveksles med frikirker som f.eks. Jehovas Vidner, Pinsekirken o.lign. Hvad vil det sige, at Ågård Frimenighed er grundtvigsk? Ågård Frimenighed er præget af et grundtvigsk syn på kirkelighed og folkelighed. Vi følger traditionen fra Grundtvig, der som synspunkt havde, at det alene er en menigheds eget ansvar, at der skal holdes gudstjeneste. Det skal ikke afhænge af en ydre autoritet. Ågård Frimenighed står i samklang med nutiden, som en fri og åben ramme om evangeliets forkyndelse. En grundtvigsk frimenighed vil altid være i et nært forhold til andre medlemmer af ”den grundtvigske familie” – friskolerne, efterskolerne, højskolerne og det folkelige foreningsarbejde\nHyppige spørgsmål om Ågård Frimenighed Hvad er Ågård Frimenighed? Ågård Frimenighed har rod i den grundtvigske tradition for frie menigheder. At være en grundtvigsk frimenighed betyder, at den er fri og uafhængig af staten og dermed ikke under tilsyn af provst og biskop, og menigheden er heller ikke økonomisk afhængig af Folkekirken. Således får vi heller ingen økonomisk støtte fra staten. Alligevel regner vi os som del af det folkekirkelige landskab: Vi er vokset ud af Folkekirken og præsten har ret til at bære præstekjole som i Folkekirken. Vi bygger på det samme kristne grundlag, vores gudstjenesteordning ligner i store træk 19\nHar de kirkelige handlinger så samme gyldighed som i Folkekirken? Ja! – Alle kirkelige handlinger har samme gyldighed som i sognekirkerne. Det være sig dåb, konfirmation, bryllup og bisættelse/begravelse. Hvad har Ågård Frimenighed så friheden til? Vi har friheden til at have et udstrakt selvstyre, hvor generalforsamlingen, der tæller alle voksne medlemmer, er den øverste myndighed. Generalforsamlingen vælger en bestyrelse, der varetager den daglige ledelse i menigheden. Det betyder selvfølgelig også, at vi er afhængige af, at medlemmerne er med, både når beslutninger skal tages, og når de skal føres ud i livet. Når det er aktuelt, at der skal vælges ny præst, så er det hele menigheden, der på en generalforsamling har indflydelse på dette og ikke blot et menighedsråd og en biskop. Alle er i frimenigheden ansvarlige! Hvad får man som medlem? Først og fremmest får man et fællesskab omkring kirke, foredrag, koncerter m.m. Som medlem af\nfrimenigheden kan man uden yderligere omkostninger få foretaget kirkelige handlinger: Dåb, konfirmation, vielse, begravelse (inkl. gravkastning). Som medlem får man tilsendt frimenighedens kirkeblad. Og så har man som voksent medlem naturligvis stemmeret ved generalforsamlingerne og er valgbar til bestyrelsen. Ikke mindst er man med til at støtte op omkring en kirke i lokalområdet! Hvordan bliver man medlem –og hvad koster det? Man kan blive medlem af Ågård Frimenighed ved at udfylde en indmeldelsesblanket som rekvireres ved frimenighedspræsten. Frimenigheden giver derefter skattemyndighederne besked, og så betaler man ikke længere kirkeskat til Folkekirken. I stedet opkræves et bidrag til frimenigheden efter en ligning, som frimenigheden selv fastsætter. Ågård Frimenighed er godkendt efter Ligningslovens §8A stk.2, der betyder, at hele kirkeskatten til Ågård Frimenighed kan trækkes fra igen på selvangivelsen. På vores hjemmeside - www.aagaardfrimenighed.dk kan du se et regneeksempel på, hvad det koster at være medlem af frimenigheden. At være medlem af Ågård Frimenighed: At være medlem af Ågård Frimenighed betyder, at det er let for det enkelte medlem at komme til orde og at få mulighed for at opleve den tryghed og det sociale netværk, som en mindre og aktiv menighed kan være. Ågård Frimenighed er ikke bundet af sognegrænser. Vi har medlemmer fra mange forskellige dele af landet.\nPræsten er et vigtigt omdrejningspunkt i menighedens liv. Sådan har det været i alle de 125 år, som Ågård Frimenighed har eksisteret, og sådan skal det blive ved med at være. Som frimenighed kan vi selv bestemme, hvem der skal være vores præst, og når der skal vælges ny præst, bliver beslutningen taget på en ekstraordinær generalforsamling, hvor alle medlemmer har stemmeret. Henrik Jensen har været vores præst i snart 15 år, og han har på fornem vis været med til at sætte tydelige spor via sit arbejde og liv som præst her på Kirkebakken. Præstegården i Ågård er en bolig med et stort hjerterum og indrettet med sans for det æstetiske. Her tager Henrik gerne imod og åbner dørene, når en samtale om de store spørgsmål i livet presser sig på, eller når vi som medlemmer skal nyde og indleve os i kulturelle oplevelser og fællesskaber som foredrag, litteraturkreds og hyggeligt samvær. Præstegården er en dejlig ramme, som vi som medlemmer af frimenigheden har stor glæde af. Der er stort set altid kaffe på kanden og som en ekstra gevinst for fællesskabet, kan Henrik også med sin musikalitet være tovholder i fællessang både som forsanger og pianist. Han er en meget dygtig sproglig formidler, som formår at fastholde en klar og tydelig rød tråd i sine taler og prædikener og samtidig kæde væsentlige og brugbare betragtninger fra litteratur, kunst, politik og hverdagsliv sammen med teksten fra evangeliet. På den måde får vi nye billeder på nethinden og mulighed for andre tanker og perspektiver på livet - vi får noget med hjem hver gang, vi kommer i kirke. Henrik er ikke bange for at prikke til os, og han har altid noget på hjerte. Det er blandt andet derfor, at mange har lyst til at komme i kirke i Ågård.\nHumor og eftertænksomhed er også kendetegnende for Henrik - egenskaber han har med sig fra opvæksten i det nordjyske, hvor det at tænke længe og tale kort er et adelsmærke. Han giver sig tid til at gå i dialog og gør sig altid umage for at kæde det personlige og menneskelige sammen med budskabet i kristendommen. Tydelige holdninger er også kendetegnende for Henrik. Han interesserer sig for den verden vi lever i, og er ikke bange for at give sine tanker og ord en skarphed og en kant til glæde for såvel unge som ældre. Han er uddannet som lærer og har gennem sit liv som højskolelærer på Gymnastikhøjskolen i Ollerup og højskoleforstander i Afrika gjort sig erfaringer, han drager med ind i arbejdet som præst. Ligeledes har han også i en årrække været hovedbestyrelsesmedlem i DGI. Han er en dygtig pædagog og er god til at møde konfirmander og børn i øjenhøjde og sammen med dem også afprøve kreative ideer til stor glæde for os alle. I den store have, som hører til præstegården, udfolder Henrik også sin skabertrang, og det er en fornøjelse at blive indbudt til bl.a. Sct. Hans fest og kirkefrokost i de smukke omgivelser. Det folkelige liv og omverdenen har Henriks interesse, han er god til at bevæge sig uden for sin matrikel og være aktiv i livet omkring sig. Han er nærværende og opmærksom på sine omgivelser og involverer sig gerne. Dagligt kan man møde ham på en af sine lange vandreture med labradoren Jambo. Måske er det på disse ture i naturen, han også får inspiration og ideer til at kæde ord og handling sammen og dermed være i stand til at skabe pejlemærker for tanker om livet. Der skal ikke herske tvivl om, at vi er glade for vores præst her i Ågård!\nHan interesserer sig for den verden vi lever i, og er ikke bange for at give sine tanker og ord en skarphed og en kant til glæde for såvel unge som ældre.\nGeorg Valdemar Brücker1887-1929 Karl Nielsen1929-1930 Fortsatte som præst ved Ågård Ny Frimenighed fra 1930-1939 Otto Helms1930-1938 Richard Andersen1939-1954 Erik Staffeldt1955-1970 Gunhild Krøigård1970-1976 Gunnar Kasper Hansen1976-1991 Hasse Neldeberg Jørgensen1991-1997 Henrik Jensen1997-\nPortræt af frimenigheds præsten af Kirsten Storgaard\nJeg fik MERE end jeg sĂ¸gte af Viggo Jensen\nJeg var ikke medlem af folkekirken og søgte faktisk bare et sted engang at blive begravet. Jeg kendte flere, som talte varmt om Ågård Frimenighed, så valget om medlemskab her var nærliggende i foråret 2000. For at undersøge, hvad det var for noget, jeg havde meldt mig ind i, begyndte jeg at komme til gudstjenester, og her viste sig den første side af fællesskabet, jeg nu var en del af. Det var traditionen med at man efter gudstjenesten giver hånd - også til nye kirkegængere - og småsnakker udenfor kirkedøren. De håndtryk, og dem man fik af præsten før og efter gudstjenesten, signalerede en behagelig nærhed og personlig interesse. Det gjorde, at jeg fik lyst til at se nærmere på og deltage i tilbud om foredrag og koncerter, der var beskrevet i kirkebladet. Her mødte jeg igen håndtrykkene, og den gode fornemmelse af at blive genkendt var af stor betydning. Langsomt voksede omfanget af fælles oplevelser med den samling af meget forskellige mennesker, der kommer i Ågård Frimenighed, og det var hurtigt foredragenes indhold, som sagde mig mest. Særligt hæftede jeg mig ved, at disse oftest vinklede forskellige sider af etik, litteratur og politik, og at det var nysgerrighed om temaet mere end enighed om samme, der var afgørende for lydhørhed og debat. Så kom arbejdslørdagene, og jeg genopdagede, hvor velgørende det er at have udrettet et praktisk stykke arbejde sammen, og det var nok herved, det første gang gik op for mig, at vil vi have noget lavet i Ågård Frimenighed, må vi selv gøre det, og vi har friheden til at gøre præcist, hvad vi vil - indenfor vore egne økonomiske rammer. Derved blev det indlysende, at vi har et forpligtende fællesskab, og derfor sagde jeg ja, da jeg for nogle år siden blev spurgt om at stille op til valg til bestyrelsen. Kendetegnende for nærmest alle fælles aktiviteter, udenfor gudstjenesten vel at mærke, er nemlig, at der altid nydes kaffe/te undervejs, 23\nDet gjorde, at jeg fik lyst til at se nærmere på og deltage i tilbud om foredrag og koncerter, der var beskrevet i kirkebladet. Her mødte jeg igen håndtrykkene, og den gode fornemmelse af at blive genkendt var af stor betydning. og som fælles afslutning indtages ofte frokost eller middag med tilhørende øl, vin eller vand, alt efter hvad man foretrækker. Der er flere madkyndige folk i menigheden, så disse fælles måltider er altid forbundet med stor nydelse, hygge, nærvær og megen snak . ”Lugter det her nu ikke mere af sammenspisning end fællesspisning?” kunne man spørge. Spørgsmålet er efter min mening meget relevant, og jeg er klar over, at i en beskrivelse som denne, kan det tage sig sådan ud. Jeg kan dertil sige, at mit møde med folk i frimenigheden generelt har været præget af åbenhed og interesse – og netop disse fælles måltider er yderst velegnede til at komme et skridt nærmere ind på livet af hinanden, end de føromtalte håndtryk i sig selv .\n”Er der så kun hygge og kommen hinanden ved I Ågård Frimenighed?” kunne en anden kommentar være. ”Bestemt ikke!” er mit svar. Vi er fælles om at skabe rammerne for det, som foregår i og omkring kirken. Dét kulturåbne og nutidsorienterede folkelige fællesskab, som jeg har forsøgt at beskrive her, genkender jeg og får jeg udbygget i prædikerne på en vedkommende og virkelighedsnær måde – nogen gange med kant og altid i øjenhøjde. På den måde er gudstjenesterne ikke noget, jeg overværer, men et fællesskab jeg deltager i. Jeg, som udelukkende søgte et sted at blive begravet, har på Kirkebakken fundet et levende, kulturelt og åndeligt fællesskab med højt til loftet. Det er blevet til et væsentligt tilhørsforhold, og jeg lever i bedste velgående i og med det.\n1887·2012 af Henrik Jensen\nI 125 år har der nu været en fri folkelig grundtvigsk frimenighed på Kirkebakken i Ågård. Oprettelsen af menigheden fandt sted i efterdønningerne af den folkelige grundtvigske vækkelse, som havde rejst sig fra midten af 1800 tallet. I den lokale sognekirke i Øster Starup var forkyndelsen præget af det indre missionske, men efterhånden var der flere og flere på egnen, som søgte et andet bibelsyn. Derfor blev der indgået det kompromis, at der blev ansat en grundtvigsk hjælpepræst til den missionske sognepræst i Øster Starup. Så kunne sognebørnene selv vælge, hvilken præst de ville høre på om søndagen. Den grundtvigske hjælpe-præst blev Valdemar Brücker (1852-1929). Han tog hurtigt del i tidens teologiske debat og allerede få år efter hans ansættelse i sognekirken udtalte han, at man ikke skulle lade sig styre af alt, hvad der står i Bibelen. Disse udtalelser skabte en voldsom debat, og det delte vandene i sognet. I 1885 krævede Indre Mission, at Valdemar Brücker blev fyret. Biskoppen så ingen anden mulighed end at følge ønsket om en fyring.\nDer var dog 60 familier i Øster Starup og Ågård som støttede op omkring Valdemar Brücker. De meldte sig ud af Folkekirken, og besluttede i 1886 at de i stedet ville danne deres egen frie folkelige grundtvigske menighed med Valdemar Brücker som deres præst. ”Vores Præst Valdemar Brücker fastholdt, at en Præst altid maatte tale ud af sin egen Erfaring” (Fra Maren Rødtnes dagbog d. 31. januar 1886) Den nye menighed brugte et års tid på at samle penge ind, så de kunne opføre deres egen kirke og præstegård i Ågård. I april måned 1887 lagde man grundstenen til Ågård Frimenighedskirke og tilhørende præstegård. ”Sidste Tirsdag blev Kirkens Grundsten lagt i Aagaard, og Kirken bliver nu bygt færdig i Sommer. Gud i Himlen skænke nu sin Velsignelse til dette Foretagende, at det må blive til Hans Ære, og vort og vore Efterkommeres Glæde og Gavn” (Fra Maren Rødtnes dagbog d. 30. april 1887)\nSøndag d. 4. december 1887 stod frimenighedskirken og præstegården klar til indvielse. Menigheden havde betalt hver en krone selv! Medlemmer fra andre af landets grundtvigske menigheder kom til indvielsen for at vise deres støtte til den nye menighed i Ågård. ”Sidste Søndag d. 4. Dcbr. fik vi saa vores nye Kirke i Aagaard indviet. Den var ganske fuld af Mennesker. Det var et gribende Øjeblik, da Kirkeklokken begyndte at lyde for første gang” (Fra Maren Rødtnes dagbog d. 8. december 1887) Bygningerne på Kirkebakken Der var stor virkelyst og energi i den nye frimenighed på Kirkebakken. I de følgende år havde man yderligere kræfter og økonomi til at bygge og drive både friskole og højskole/ havebrugsskole. Begge er lukkede i dag, men bygningerne udgør dele af den velfungerende Ågård Efterskole, og der udfolder sig i disse år et meget frugtbart samarbejde mellem efterskole og frimenighed på Kirkebakken. Kirkebygningen I det ydre er der ikke ske store ændringer med selve kirken, men det er der indenfor i kirkerummet. Fra begyndelsen fremtrådte rummet bart og hvidt, men i 1895 blev kirkens indre for første gang udsmykket. Det blev – set med nutidens øjne – ret så omfattende med markante borter på vægge og loft og med store malerier i korbuen og på vestgavlen. I 1954 besluttede den daværende bestyrelse, at det var tid til en rensning, og freskomaleriet af maleren Harald Borre, som ses i koret i dag, kom til sammen med et nyt alterparti. Ved menighedens 100 års jubilæum i 1887 lysnedes rummet yderligere, da gulv og kirkebænke blev renset for mørkt lag lak. I 2004 blev der på ny renoveret og farvevalget fik en tiltrængt fornyelse. Her fik kirken også et nyt altertæppe vævet af Gudrun Pagter.\nVed menighedens 125 års jubilæum i 2012 er kirkerummet igen blevet renoveret. En grundig kalkning af hele kirkerummet var tiltrængt. Alle kirkebænke er blevet malet i en lys og venlig farve, ligesom der er ophængt 6 nye ringkroner i kirkeskibet til afløsning for den gamle belysning med lysstofrør. Det store freskomaleri i korbuen er blevet renset for mange års sod og støv. Kirkens nye smukke indre harmonerer i dag flot med den lyse forkyndelse, der lyder i rummet. Præstegården Det var vigtigt for menigheden i 1887, at præstegården blev en flot og statelig bygning med en parklignende have. Igennem alle årene har præstegården, udover at være bolig for frimenighedspræsten i det daglige, dannet rammen for et særdeles aktivt menighedsliv. Den første præst indførte i 1890 de såkaldte ”torsdagsmøder”. Disse møder var og er stadig foredragsaftener, hvor forskellige foredragsholdere igennem tiden har stået foran pejsen og talt til menigheden. Vi vedkender os at være del af den almindelige folkelige oplysningstradition, og ved de forskellige foredrag går vi altid hjem lidt klogere på livet, end vi var, da vi kom. Møderne i præstegården er naturligvis åbne for alle – såvel medlemmer som ikke-medlemmer af frimenigheden. Vil du læse mere om Ågård Frimenigheds spændende historie kan du gå ind på vores hjemmeside: www.aagaardfrimenighed.dk\n“Det var et gribende Øjeblik, da Kirkeklokken begyndte at lyde for første gang...”\nFRIMENIGHEDEN Bo Rødkjær chef v. Ball Group\nKirken er for mig et frirum, måske det eneste sted, hvor min mobiltelefon er slukket! Det er dejligt at være med i et mere målrettet bevidst fælleskab. Åge Justesen tidl. selvstændig elinstallatør\nJeg kan lide det grundtvigske - friheden og frisindet. Marie og jeg kommer ofte i kirken og har også stor glæde ved de mange forskellige gode foredrag og arrangementer. Lene Balle efterskolelærer\nDet grundtvigske er en central platform, som bl.a. betyder rummelighed og fortolkning af biblen med mange forskellige inspirationskilder\nDorte Larsen tidl. bankassistent\nJeg er blevet ”gift” ind i menigheden, og er tiltrukket af tonen og ånden og ikke mindst af den mulighed der er for indflydelse og nærhed. Det grundtvigske er vigtigt og det, at vi har frihed til at vælge betyder noget for fællesskabet. Paul Jakobsen lærer\nDe kulturelle arrangementer både for voksne og børn har været en øjenåbner for vores familie. Det er dejligt med facebook og en god hjemmeside – det benytter vi os af.\nThomas og Trine bor sammen med deres tre små piger i Vester Nebel og valgte for snart to år siden at lade sig vie i Ågård Frimenighedskirke. Da de fik børn, var de omkring rådhuset for på denne måde at sikre sig alle formalia i forhold til deres fælles materielle værdier. Begge var dog enige om, at det rigtige bryllup skulle være i kirken, hvor deres tre piger er døbt. Thomas og Trine er begge opdraget i et kristent værdisæt, hvor livssynet er en glæde ved livet, og troen er ikke et åg, men noget, som man kan støtte sig til gennem livet. Denne glæde og livstydning ville de gerne bringe ind i deres ægteskab. Da de flyttede til egnen for snart 10 år siden og blev nabo til kirken, var det naturligt at udvise nysgerrighed over for kirken, både i form og indhold. Det, de oplevede og fik indsigt i, var vedkommende, og de følte ret hurtigt et ejerskab og en samhørighed til menigheden. De oplevede, at der var overensstemmelse med deres egne grundværdier, og de værdier kirken står for. Det var således helt naturligt, at Frimenighedskirken skulle danne ramme og være fundamentet for deres bryllupsfest. Thomas og Trine ser i dag med glæde tilbage på deres store dag. De oplevede i kirken et nærvær og en samhørighed med menigheden og de har en meget personlig, præcis og humoristisk bryllupstale som fælles gods i deres ægteskab. En tale, som binder det kristne budskab sammen med deres eget liv og skaber en sammenhæng og mening i deres fælles liv.\nEt “ ja” i\nKIRKEN Af Kirsten Storgaard\nÅGÅRD FRIMENIGHED . KIRKEBAKKEN 6 . 6040 EGTVED . TEL 7555 3122 FIND OS PÅ FACEBOOK OG HJEMMESIDEN WWW.AAGAARDFRIMENIGHED.DK\nÅgård Frimenighed Jubilæumsmagasin 2012\nLæs en beskrivelse af Ågård Frimenighed. Et grundtvigsk fællesskab udenfor Folkekirken


Solutions | Robinia Slot\nWOW: Robinia-slottet består af et imponerende slot med en tilhørende voldgrav, der kun kan krydses ad broen, linen, balancebommen, åkanderne eller spinnerplade-øen. I nærheden af slottet ligger bjerget i form af en træklatrekonstruktion, hvor dragen bor. Angriberne kan bruge gyngerne og vippen som blider, der kan kaste sten mod slottet. Robinia-slottet passer ind i parker og på skoler, og det kan også bringe naturen ind i byen.\nSTAY: Robinia-slottet vækker børnenes nysgerrighed og deres interesse for eventyr. De kan være en soldat, der for alt i verden skal forsvare kongen på slottet. De kan være en ridder på hest, der nedkæmper dragen på vej op ad bjerget (træklatrekonstruktion), eller de kan være de ondsindede angribere, der prøver at krydse voldgraven for at overtage slottet.\nNår de vipper, rider, snurrer rundt, balancerer, klatrer, rutsjer og gynger, udvikler den fysiske leg børnenes balance, koordination og adræthed. Rolleleg i de tematiserede legeredskaber udvikler børnenes sociale færdigheder og stimulerer deres sprogudvikling.\nSlot, mellem, farvet udgave\nRobiniavippe for 4 personer


Installere eller fjerne enkelte Office 2010-programmer og -komponenter - Office Support\nInstallere eller fjerne enkelte Office 2010-programmer og -komponenter\nGælder: Excel 2010 Word 2010 Outlook 2010 PowerPoint 2010 Access 2010 OneNote 2010 Publisher 2010 Visio 2010 Project 2010 InfoPath 2010 SharePoint Designer 2010 InfoPath Edit Mode 2010 Office 2010 SharePoint Workspace 2010 Project Standard 2010 Visio Premium 2010 Visio Standard 2010 Flere... Mindre\nNår du installerer en Microsoft Office-pakke, kan du tilpasse installationen, så der kun installeres bestemte Office-programmer eller -komponenter.\nInstallere eller fjerne enkelte Office-programmer\nInstallere eller fjerne enkelte Office-programkomponenter\nHvis du kun vil installere bestemte programmer fra Office-pakken, f.eks. Word, Excel, PowerPoint og Outlook, men ikke OneNote, hvis du har Office Home and Business, kan du vælge en brugerdefineret installation.\nStart installationen af din Office-pakke.\nKlik på Tilpas i dialogboksen Vælg installationstype.\nHøjreklik på de programmer, som du ikke vil installeret under fanen Installationsindstillinger, og klik derefter på Ikke tilgængelig .\nKlik på Installer nu for at fuldføre den tilpassede installation.\nVigtigt: Du kan ikke fjerne Office-programmer enkeltvis, efter pakken er blevet installeret. Du skal fjerne Office helt og derefter geninstallere det ved hjælp af en brugerdefineret installation, følge fremgangsmåden ovenfor.\nWindows 7 og Windows Vista Klik på Programmer, og klik derefter på Programmer og funktioner. Klik på navnet på den Office-pakke, du vil fjerne, og klik derefter på Fjern.\nBemærk: Dobbeltklik på Programmer og funktioner i Klassisk visning. Klik på navnet på den Office-pakke, du vil fjerne, og klik derefter på Fjern.\nMicrosoft Windows XP Klik på Tilføj eller fjern programmer, og klik derefter på Rediger eller fjern programmer. Klik på navnet på den Office-pakke, du vil fjerne, og klik derefter på Fjern.\nBemærk: Dobbeltklik på Programmer og funktioner i Klassisk visning, klik på navnet på den Office-pakke, du vil fjerne, og klik derefter på Fjern.\nFølg vejledningen for at fjerne produktet.\nDu kan finde flere oplysninger under Reparere eller fjerne Office.\nNår du første gang prøver at bruge en funktion, der endnu ikke er installeret, så installeres funktionen som regel automatisk.\nHvis den funktion, som du ønsker, ikke installeres automatisk, kan du benytte følgende fremgangsmåde:\nKlik på Start, og klik derefter på Kontrolpanel i Microsoft Windows.\nWindows 7 og Windows Vista Klik på Programmer, og klik derefter på Programmer og funktioner. Klik på navnet på den Microsoft Office-pakke eller det Microsoft Office-program, du vil redigere, og klik derefter på Skift.\nBemærk: Dobbeltklik på Programmer og funktioner i Klassisk visning. Klik på navnet på den Microsoft Office-pakke eller det Microsoft Office-program, du vil redigere, og klik derefter på Skift.\nMicrosoft Windows XP Klik på Tilføj eller fjern programmer, og klik derefter på Rediger eller fjern programmer. Klik på navnet på den Microsoft Office-pakke eller det Microsoft Office-program, du vil redigere, og klik derefter på Skift.\nBemærk: I Klassisk visning: Dobbeltklik på Tilføj eller fjern programmer, klik på navnet på den Microsoft Office-pakke eller det Microsoft Office-program, du vil redigere, og klik derefter på Skift.\nKlik på Tilføj eller fjern funktioner i dialogboksen Office Installation, og klik derefter på Næste.\nKlik på de ønskede brugerdefinerede installationsindstillinger:\nKlik på plustegnet (+) for at åbne en mappe og få vist flere funktioner.\nSymbolet ved siden af hver enkelt funktion angiver, hvordan funktionen som standard bliver installeret. Du kan ændre den måde, funktionen bliver installeret på ved at klikke på det pågældende symbol og derefter markere et andet symbol på den liste, der vises. Symboler har følgende betydninger:\nKør fra denne Computer Funktionen installeres og gemmes på din harddisk, når du udfører installationen. Underfunktioner ikke installeres og gemmes på din harddisk.\nKør alt fra denne Computer Funktionen og alle dens underfunktioner installeres og gemmes på din harddisk, når du udfører installationen.\nInstalleret på første gang det bruges Funktionen installeres på din harddisk, når du bruger funktionen for første gang. På tidspunkt, kan du have adgang til den CD eller netværksserver, som du oprindeligt har installeret fra. Denne indstilling er muligvis ikke tilgængelig for alle funktioner.\nIkke tilgængelig Funktionen installeres ikke, fordi det ikke er tilgængelig.\nHvis en funktion har underordnede funktioner, angiver et symbol med en hvid baggrund, funktionen og alle dens underordnede funktioner har samme installationsmetode. Et symbol med en grå baggrund angiver, at funktionen og dets underordnede funktioner har en kombination af metoder til installation.\nDu kan også bruge tastaturet til at bladre gennem funktionerne og ændre indstillinger for funktioner. Brug tasterne pil op og pil ned for at vælge funktioner. Brug den højrepil for at udvide en funktion, der indeholder en eller flere underordnede funktioner. Brug venstrepil til at skjule en udvidet funktion. Tryk på mellemrum for at få vist menuen med konfiguration af valgmuligheder, når du har valgt den funktion, du vil ændre. Brug tasterne pil op og pil ned for at markere indstillingen konfiguration, du vil, og tryk derefter på ENTER.\nNår du har valgt de ønskede installationsindstilinger,skal du bruge en af følgende fremgangsmåder:\nKlik på Opgrader. Denne knap vises, hvis installationsprogrammet registrerer en tidligere version af det samme Office-program på computeren.\nKlik på Installer nu. Denne knap vises, hvis installationsprogrammet ikke registrerer en tidligere version af det samme Office-program på computeren.


FAMILIEVILLA I VAMDRUP MED FIRE VÆRELSER\nVelkommen til Hvidøre 26, hvor der ligger en glimrende familievilla med store stuer og hele fire gode værelser i børnevenlige Vamdrup.\nHele familien får her 152 m2 fra 1966 at deles om med bl.a. en dejlig stue og havestue, der fører ud til en af husets terrasser. Køkkenet og den store stue er bundet sammen af et serveringshul i væggen, hvor man kan sidde og følge med i madlavningen, og maden bæres nemt her igennem for at blive serveret på spisebordet i stuen. Selve dagligstuen byder på masser af indretningsmuligheder i det store og åbne rum. Her er der trælofter og store vinduespartier ud mod haven. Hvis man vil helt ud, skal man først gennem havestuen, hvor man kan sidde ude hele året. Derfra kan man træde ud på den sydvendte terrasse, der vender ud mod haven.\nDe fire værelser ligger på række i gangarealet, og byder alle sammen på fornuftig plads og store vinduer. I boligen er der altså gode muligheder for at have både forældresoveværelse, to-tre børneværelser og måske endda et kontor. Husets badeværelse er beklædt med skinnende fliser og indrettet med badekar. Vinduerne i loftet giver et godt lys og udluftning til rummet. Gæstetoilettet ligger lige ved siden af, og er indrettet efter samme idé med skinnende fliser på væggene. Endelig byder boligen på et mulighedsrigt aktivitetsrum og bryggers i ét, som også giver direkte udgang til en terrasse med dejlig morgen- of formiddagssol.\nHuset er omkranset af en have med en græsplæne, hvor der er plads til al slags barneleg. Der er lidt forskellige buske og bede, og en ny ejer med grønne fingre kan her få en glimrende mulighed for at folde sig ud med at anlægge flere bede eller en køkkenhave. Foran huset er der også to skure, hvor man kan opbevare havegrejet og cyklerne.\nPlaceringen på den stille villavej i Vamdrup er god til familien, der gerne vil bo i en rolig by i kort afstand til en større. Vamdrup har det, en børnefamilie har brug for i hverdagen med folkeskole, idrætsaktiviteter og supermarked. Fra Vamdrup Station kan man tage toget til store dele af resten af landet og Tyskland, og toget kan også tages til Kolding. Hvis man skal tage bilen, når man til Kolding i løbet af et kvarter.\nMan kommer også hurtigt rundt i egnen til arbejde eller fornøjelse takket være den korte afstand til motorvejsnettet.\nBestil en fremvisning i dag, og find det nye hjem til dig og din familie.\n1966 / 1985


Sommerluk for fjernvarmen, gasfyr eller oliefyr og spar 500-2.000 kroner\nDet tager et minut eller to at sommerlukke dit fjernvarmeanlæg, gasfyr eller oliefyr, og du kan spare op til flere tusinde kroner og mange kilo CO2. Se, hvordan du sommerlukker forskellige anlæg og tænder dem igen.\nSelv om du sommerlukker dit fjernvarmeanlæg, gasfyr eller oliefyr, vil du stadig have varmt vand. Sommerventilen lukker nemlig kun for det rør, der forsyner radiatorerne med varme, men ikke for røret, der opvarmer brugsvandet. Foto: HOFOR og Energitjenesten\nDet er en god idé at sommerlukke for varmen, hvis det er muligt på dit varmeanlæg. Det gælder både, hvis du har fjernvarme, naturgas eller olie. Ved at sommerlukke kan du både gøre din varmeregning og din CO2-udledning mindre.\nKan alle varmeanlæg sommerlukkes?\nNej, der findes mange forskellige typer af fx fjernvarmeanlæg, som ikke kan sommerlukkes, ligesom fjernvarmeselskaberne styrer fjernvarmen forskelligt. Samtidig kan nye anlæg sommerlukke automatisk.\nSå inden du kaster dig ud i at dreje ventiler i installationsskabet, så få afklaret, om dit anlæg kan sommerlukkes. Tjek manualen, og hvis du er i tvivl, kan du kontakte din lokale vvs’er,dit fjernvarmeselskab eller din varmeleverandør.\nHvor meget kan jeg spare på at sommerlukke mit fjernvarmeanlæg, gasfyr eller oliefyr?\nDu sparer typisk 3-5 procent på din årlige varmeregning med sommerluk.\nMed de stigende energipriser på gas og olie, vil besparelsen på at sommerlukke gasfyr og oliefyr typisk være endnu højere end ved fjernvarme, og samtidig sparer du også mere CO2, da naturgas og olie forurener mere.\nI energibranchen tager man normalt udgangspunkt i et 130 m2 hus fra 1960’erne-1970’erne. Har du fjernvarme, gas eller olie i sådan en bolig, vil din besparelse ca. være:\nFjernvarme: 600-700 kr. og 100 kilo CO2.\nNaturgas: Ca. 1.500 kr. (ved en pris på omkring 17 kr./m3 naturgas) og 190 kilo CO2.\nOlie: Ca. 2.200 kr. (ved en pris på 17 kr. pr. liter) og 270 kilo CO2.\nMange får endvidere en årlig bonus af deres fjernvarmeselskab, hvis de sender fjernvarmevandet afkølet tilbage til fjernvarmenettet.\nHvor stort et beløb du sparer, afhænger af prisen på fjernvarme. I København, hvor fjernvarmen er forholdsvis billig, kan du typisk spare 400 kr., mens det er muligt at spare 1.000 kr. eller mere, hvis fjernvarmeprisen er høj.\nHvornår skal jeg sommerlukke for mit varmeanlæg?\nSommerluk dit varmeanlæg, når du ikke længere har brug for varmen fra dine radiatorer.\nDet afhænger både af dig selv og af vejret. Sommerluk.dk har tidligere udpeget 15. maj som officiel sommerlukkedag. Nogle gør det tidligere, mens andre venter til juni.\nTænd langsomt for dit fjernvarmeanlæg, når du har brug for varmen igen. Behov for varme opstår typisk i september eller begyndelsen af oktober.\nHvordan sommerlukker jeg mit oliefyr, eller gasfyr?\nMange fyr sommerlukker af sig selv som en del af den automatiske styring.\nHvordan slukker jeg cirkulationspumpen?\nHvordan tjekker jeg, at jeg har sommerlukket rigtigt?\nHvordan tænder jeg for fjernvarmen igen?\nHvordan sommerlukker jeg for varmen i min lejlighed?\nHvad skal jeg være opmærksom på ved sommerlukning?\nSommerlukning af varmen kan give risiko for fugtproblemer, hvis:\nSommerluk IKKE for varmen, hvis du normalt har varme på i kælderen for at undgå fugt, med mindre kælderen kan opvarmes og affugtes på anden vis.


Lanterner | Flotte & Dekorative Lanterner\nLevende lys på terrassen eller altanen er utrolig hyggeligt, men også nødvendigt når mørket falder på. Lanterner er en af de mest brugte måder at skabe lys på og det kan både være med stearinlys, men også med en LED lyskæde. Uanset hvilket lys man vælger er man sikret en hyggelig belysning i mørket.\nVæglanterne galvaniseret - MIDI\nVæglanterne sort - MINI\nVæglanterne sort - MIDI\nPryd haven med flotte lanterner\nVil du have en nem og dekorativ løsning til at pynte lidt op i haven, kan en lanterne være et godt bud.\nLanterner passer godt ind i både haven og på terrassen. Du kan sætte et lille lys i lanternen, og lade den lyse op i mørke vintermåneder eller blot pynte på de lysere dage. Lanternerne er både anvendelige til hverdag og fest - og er en god måde at skabe lidt ekstra hygge på. Sætter du levende lys i din lanterne, anbefaler vi, at du vælger at bruge et lys af god kvalitet for at undgå sod, os og røg. For at skabe et flot og hyggeligt lys fra lanternen kan du med fordel vælge et bloklys, der kun er den halve højde af lanternens rum indvendigt. Derved vil du have udsyn til flammen i lyset, hvilket giver en flot effekt.\nMed lanterner fra Zinkbakkken kan du skabe en flot og unik stil til din have. Vi har et stort udvalg af lanterner, der giver dig mange muligheder for at indrette din have med hyggelig belysning og pæn udsmykning - og skabe en flot og indbydende have.\nDu kan selv vælge hvilken stil, du ønsker lanternerne skal udtrykke, og dermed sætte et personligt præg på din have. Vælg for eksempel en elegant galvaniseret lanterne for et stilrent og flot udtryk. Eller giv din have et nyt skud energi med en lanterne i en flot farve. Der er mange muligheder. Du kan lege med størrelser, farver og forskellige typer af materiale, for at skabe det helt rette udtryk for din stil.\nLanterner kan anvendes både ude og inde, og er især ideelle til at skabe et hyggeligt rum udendørs.\nDe lanterner til haven, vi udbyder hos Zinkbakken, er produceret til at kunne hænge ude hele året i al slags vejr. Så kan du nyde dem hele året rundt, og slipper for at bekymre dig om at pakke dem væk om vinteren. Særligt om vinteren kan lanternerne være en hyggelig lyskilde, der varmer i mørket.\nTil festlige lejligheder kan lanternerne sørge for at frembringe en hyggelig og rar stemning, for eksempel som pynt ved hoveddøren med levende lys. De kan også anvendes ved højtider i efteråret, hvor stearinlysets skær kan få lov til at skabe stemning og uhygge til halloween.\nNår du anvender lanternerne udendørs, har du flere muligheder for at bruge dem som dekoration i haven eller på terrassen. Lanternerne er udstyrede med praktiske krog til at hænge dem op med. Du kan for eksempel hænge dem på en gren i et træ i haven eller på husmuren.\nPå terrassen kan du skabe stemning ved at lade store gulv lanterner fylde i et hjørne eller mindre område. Lanternerne kan være med til at fremhæve noget særligt ved dette hjørne og skabe en hyggelig krog, hvor du har lyst til at opholde dig.