hvilket - Ord i Kontekst\nHvorpaa han sendte Sønnen med en Fragtdamper til Tasmanien eller van Diemensland. Men syv Maaneder efter returnerede Frantz atter til Fædrenegaarden fuld af Hjemvé og nøgen til Bæltestedet. Dette Trip kostede Etatsraaden runde 8000 Kroner, og han spekulerede fra nu af kun paa at vælte Ansvaret fra sig og faa Sønnen energisk gift. Hvilket altsaa omsider lykkedes.\nFor at han saa meget des bedre kunde forstaa, hvilken skændig Løbebane det havde været, forlangte han at faa et Glimt af den Formue at se, som han havde tjent. Man viste ham en Pose Dollars, et smukt Udvalg af Bladguld, en Del engelske Penge og en lille Pose med Ædelstene, hvilket vi alt havde skaffet til Veje med betydelig Bekostning.\nEn Behandling af Stauderne i leksikalsk Form, en virkelig Haandbog vilde blive et Foretagende, som det danske Bogmarked for Tiden absolut ikke kunde bære. Ved Sammensætningen af Listen har det i første Række været bestemmende, at Forf. kun vilde nævne Planter han selv har eller har haft i Kultur, hvilket naturligvis paa adskillige Punkter har medført en Begrænsning.\nOg han, som talte med mig, havde en Målestok, et Guldrør, for at han skulde måle Staden og dens Porte og dens Mur. Og Staden ligger i Firkant, og dens Længde er lige så stor som Bredden. Og han målte Staden med Røret: tolv Tusinde Stadier; dens Længde, Bredde og Højde ere lige. Og han målte dens Mur, hundrede og fire og fyrretyve Alen, efter Menneskemål, hvilket er Englemål.\nEfter et behageligt Ophold, under hvilket Skibet var blevet forsynet med Kul og for endeel provianteret, forlode vi den 27de Januar Havana og stode Nord i. Gjennem Florida Golfen gik vi direkte til St. Croix, hvorhen vi efter en særdeles heldig Reise ankom den 6te Februar, og denne Tour havde saaledes i det Hele medtaget 5 Uger. Ved de danske Øer.\nDerfor, skam dig ikke ved Vidnesbyrdet om vor Herre eller ved mig, hans Fange, men lid ondt med Evangeliet ved Guds Kraft, han, som frelste os og kaldte os med en hellig Kaldelse, ikke efter vore Gerninger, men efter sit eget Forsæt og Nåden, som blev given os i Kristus Jesus fra evige Tider, men nu er kommen for Dagen ved vor Frelsers Jesu Kristi Åbenbarelse, han, som tilintetgjorde Døden, men bragte Liv og Uforkrænkelighed for Lyset ved Evangeliet, for hvilket jeg er bleven sat til Prædiker og Apostel og Hedningers Lærer,\nOg han tager Barnet ved Hånden og siger til hende: "Talitha kumi!" hvilket er udlagt: "Pige, jeg siger dig, stå op!" Og straks stod Pigen op og gik omkring; thi hun var tolv År gammel. Og de bleve straks overmåde forfærdede Og han bød dem meget, at ingen måtte få dette at vide; og han sagde, at de skulde give hende noget at spise.


Voksen Svømmebriller Store PC Lens Pakning Producenter og Leverandører Kina - Tilpassede Produkter Engroshandel - Geno Enterprise\nVoksen svømningsbriller Large PC Lens Pakning\nSvømning beskyttelsesbriller, Ungdom Swiming beskyttelsesbriller Anti Fog, Ingen Lækage, UV Beskyttelse, Triathlon Udstyr Profession wide view Komfortabel Silikone For Kids Voksen Mænd Kvinder Ungdom, Dobbelt farver ramme, Silikone materiale,\nStor PC Lens Pakning Næs Integreret UV-beskyttelse Anti-Fog Voksne Svømmebriller: Stor PC Lens Pakning Næs Integreret UV-beskyttelse Anti-Fog Voksne Svømmebriller, Store bløde pakninger til en mere behagelig pasform, med justerbart spænde, UV svømningsbriller,\nIngen tåge: De indvendige overflader af linserne er tåget dækket af den nyeste miljøbehandlingsteknologi, som forbedrer beskyttelsesbrillerens tågeevne og gør ingen skade for din krop.\nIngen lækage: Premium silikone materiale og ergonomisk design, der bruges på beskyttelsesbrillerne, sikrer en god pasform på forskellige ansigtsformer og tillader aldrig vandlækage.\nUV-beskyttelse: Linserne på 4d-beskyttelsesbrillerne behandles med ultraviolet lysabsorber, som effektivt kan blokere solens skadelige UVA- og UVB-stråler og beskytte dine øjne mod solens skadelige skade.\nSvømningstid: Vores svømningsbriller kan bæres af svømmere i alle aldre. Remmen er specielt designet til nem indstilling mellem størrelser.\nLogo kan udskrives som anmodning\nHvert stykke pakket i en kasse eller op til individuelt, 144 stk / karton. (Størrelse: 50 * 40 * 54 cm, GW17,42 kg)\nArranger FOB Shenzhen eller EXW Shenzhen\nPC objektiv, UV og Anti-tåge\nEt stykke silikone ramme;\nGeno Enterprise har forpligtet sig til at udvikle og producere forskellige kvalitets store pc linsepakning næse integreret UV beskyttelse voksne svømningsbriller i lange år, som er kendt som en af de førende producenter og leverandører i Kina. Hvis du er interesseret i det, er du velkommen til at engros-kvalitet stor pc-linse pakning næse integreret uv beskyttelse voksne svømning beskyttelsesbriller med vores fabrik. Desuden tilbydes kundeservice krav til kundeservice.\nHot Tags: Voksne svømningsbriller Large PC Lens Pakning leverandører Kina, fabrikanter, fabrik, engros, tilpasset\nCool Design Camouflage vandoverførsel udskrivning vo...\nVandpolo svømme hætter Polyester materiale til vand ...\nKids tynde og lette elastisk vandtæt Latex svømme hæ...\nJusterbar næse bro børn svømning beskyttelsesbriller...


Endnu et påfaldende sammentræf – Veloropa\n“Well, let’s not start sucking each others dicks quite yet,” som Winston Wolf så poetisk udtrykker det i filmen Pulp Fiction. Men hvis der er hold i Tyler Hamiltons seneste anklager mod Bjarne Riis, så kan den danske holdejer være på vej tilbage i det dopingmæssige stormvejr, han efterhånden kender alt for godt.\nDe fleste kan huske, at Tyler Hamilton kørte på det danske Team CSC i 2002 og 2003. Det var i de gode gamle dage, hvor Mader og Leth fortalte røverhistorier på TV 2, Kropsterapeuten Ole Kåre Føli gik rundt og sang hvad der nu faldt ham ind, Jægersoldaten B.S. Christiansen sørgede for, at journalisterne ikke kom for tæt på og Tyler Hamilton kaldte sin chef for Be-Djarne og i øvrigt var ligeglad med, om han brækkede et kraveben eller to.\nNu udgiver Hamilton så i september måned en selvbiografi, hvor han lægger alle kortene på bordet i forhold til, hvad han ellers har oplevet i sin professionelle cykelkarriere.\nDet hele tog pludselig en dansk drejning\nOg skal man tro Hamilton, så er det ikke småting. Hovedsageligt drejer historierne sig om perioden på US Postal, hvor amerikaneren var fra 1995 til 2001, blandt andet sammen med Lance Armstrong. Men der er i følge New York Daily News, som allerede har læst et eksemplar af bogen “The Secret Race”, også mindst en passage i bogen, med speciel interesse for det danske cykelsports publikum.\nAbsolut en temmelig voldsom anklage fra Hamiltons side, og Bjarne Riis har da også allerede taget klar afstand fra beskyldningerne overfor Ritzaus Bureau.\nHamiltons manglende troværdighed kan redde Riis\nTyler Hamilton blev som bekendt testet positiv for bloddoping, og siden viste det sig, at han også var en del af Operacion Puerto skandalen. Hamiltons troværdighed har dog ved flere tilfælde lidt alvorlige knæk, da han i første omgang nægtede ethvert kendskab til dopinganklagerne, med nogle ret spøjse undskyldninger, der blandt andet inkluderede hans hund “Tugboat” og en ufødt tvillingebror…\nSå det der i denne sag taler til Bjarne Riis’ fordel, og det den tidligere Tour-vinder helt sikkert vil hænge sin hat på, er Hamiltons manglende troværdighed. Ikke mindst fordi det ret beset også er det eneste ved sagen, der taler til danskerens fordel.\nHamilton var klient hos Eufemiano Fuentes i årene 2002-2004, altså i en periode på tre år, hvor han de to af årene kørte hos Riis og Team CSC. Den spanske avis El Pais har tidligere fremlagt beviser for, at Hamilton var blevet bloddopet hos Fuentes i forbindelse med sin sejr i Liège-Bastogne-Liège i 2003 for Team CSC. Men amerikaneren blev først testet positiv i 2004, da han var skiftet fra Team CSC til Phonak.\nHamilton, Basso, Schleck, Jaksche…\nSå selvom det altså ligger klart, at Hamilton begyndte at frekventere Fuentes da han skiftede til CSC og Riis, så betyder det selvfølgelig ikke nødvendigvis, at det var Riis, som introducerede ham for Fuentes. Det kan selvfølgelig bare være et påfaldende sammentræf.\nEn anden af Bjarne Riis’ ryttere, Ivan Basso, der kom til det danske mandskab fra starten af 2005-sæsonen, blev året efter dopingdømt for sin involvering i Operacion Puerto og sit samarbejde med Fuentes. Det betyder selvfølgelig ikke nødvendigvis, at Bjarne Riis, som var personlig træner for Basso i de år, havde noget med Fuentes at gøre. Det kan selvfølgelig bare være et påfaldende sammentræf.\nEn af Ivan Bassos holdkammerater, og en af de øvrige stjerner hos Team CSC, Fränk Schleck, indrømmede i 2008 at have overført 7.000 Euros til en bankkonto tilhørende Eufemiano Fuentes. Schleck klarede dengang paragrafferne ved at forklare, at overførslen var betaling for et træningsprogram. I dette års Tour de France blev Fränk Schleck som bekendt testet positiv for doping. At Fränk Schleck overførte penge til Fuentes, da han var på Team CSC, betyder selvfølgelig ikke nødvendigvis, at det var noget Riis kendte til. Det kan selvfølgelig bare være et påfaldende sammentræf.\nEn anden tidligere Team CSC-rytter, tyske Jörg Jaksche, udtalte ifølge en afhøringsrapport fra 2007, at Bjarne Riis var vel vidende om det omfattende dopingmisbrug på Team CSC, og at Jaksche efter drøftelser med Bjarne Riis tog kortison og var dopet med epo, da han i 2004 vandt Paris-Nice. Hans anklager ligger altså helt i tråd med dem, Tyler Hamilton nu bringer på banen i sin nye bog. Det betyder selvfølgelig ikke nødvendigvis at Riis vidste at der var doping på Team CSC. Det kan selvfølgelig bare være et påfaldende sammentræf.\nHvad er Hamiltons motiv?\nUdover, at så mange ryttere, der har været i forbindelse med Bjarne Riis, enten er blevet taget for doping, har indrømmet doping eller er blevet sat i forbindelse med Eufemiano Fuentes, så synes jeg det jeg savner allermest, for at kunne affærdige Tyler Hamiltons seneste anklager som nonsens fra en utroværdig mand, er noget så simpelt som et motiv.\nMig bekendt har der aldrig været den store “beef” mellem Riis og Hamilton, hverken da de utroværdige sørøverhistorier fra Hamiltons side blev fremlagt, eller i forbindelse med Hamiltons anklager mod US Postal og Lance Armstrong. Så Tyler Hamilton har ikke nogen logisk grund til at være sur på Riis eller på anden måde være indebrændt over noget, danskeren skulle have gjort mod ham.\nJeg tvivler også stærkt på, at Hamiltons bog bliver solgt i mange flere eksemplarer, fordi der nu også er lidt guf for læserne i Danmark. Langt det meste af bogen – og artiklen i New York Daily News – handler trods alt om US Postal og Lance Armstrong, og det danske bogmarked udgør så forsvindende lille en del af det samlede marked.\nMen hvis Hamiltons motiv hverken er hævn eller dollars, så er det jo teoretisk set muligt, at manden simpelthen bare fortæller sandheden?\nHvor meget kan Riis holde til?\nJeg ved af gode grunde ikke om man overhovedet kan stole på det, Hamilton skriver i sin bog. Jeg har naturligvis heller ingen anelse om, hvorvidt det var Bjarne Riis eller en anden, der introducerede Tyler Hamilton for Eufemiano Fuentes. Men det er spørgsmålet, hvor mange påfaldende sammentræf Bjarne Riis kan tåle, før hans egen troværdighed lider det afgørende knæk?


Gennem menneskehedens historie forskelligekopper til influenzavirus har været ansvarlige for millioner af dødsfald verden over. Det er ikke overraskende, at vi opfatter vira som fjender. Og nogle af dem er virkelig: SARS, MERS, Ebola, HIV, svineinfluenza, fugleinfluenza og Zika-virus er blandt de vira, der har forårsaget dødelige udbrud i de senere år. Denne liste er lang og vokser konstant. Det er imidlertid også sandt, at langt de fleste vira ikke overhovedet inficerer mennesker eller pattedyr - mange vira kan være nyttige for os, hjælpe med at forbedre sundheden eller redde os fra andre sygdomme. Så er det værd at kæmpe med dem?\nVira har hjulpet Homo Sapiens med at blive stærkere som en art\nHvad er en virus og bakteriofag?\nI hverdagen er det ekstremt let at glemme detbakterier, vira og bakterier, men det meste af livet er mikroskopisk. Og ligesom pattedyrvirus inficerer dyreceller, har mange vira udviklet sig for at lykkes med at inficere bakterieceller. Disse vira kaldes bakteriofager (eller forkortede fager).\nMens bakterier er levende organismer,skabt af en enkelt celle, er en virus en biologisk organisme, der består af et bundt af genetisk materiale indpakket i en proteincoat. Virussen kan ikke eksistere separat, derfor inficerer den værtscellen og fanger dens cellulære mekanisme - dette gør det muligt for virussen at kopiere af sig selv. I replikationsprocessen fastgør den sig til celleoverfladen og introducerer dens genetiske materiale i den, hvorved den opsamles. Det er vigtigt at forstå, at dette princip er det samme for humane vira og bakterievirus.\nVil du altid være opmærksom på de nyeste opdagelser fra verdenen af højteknologier? Abonner på vores kanal i Google Nyheder, så du ikke går glip af noget interessant!\nForskere har studeret bakteriofager i heleårtier, hvor de observerede, hvordan de sprede sig gennem en population af bakterier, først inficerede og derefter rive inficerede celler op. Og omvendt - hvordan de eksistere sammen med en forbløffende stabilitet, ofte understøtter et mangfoldigt samfund af bakterier i miljøer som det åbne hav eller den menneskelige mave-tarmkanal. De gør dette ved at forhindre vækst af enhver form for bakterier, så de ikke bliver dominerende, ligesom rovdyr holder deres byttepopulationer under kontrol.\nFagene under mikroskopet ser sådan ud\nSom samtalen skriver, jo mere er viforstå fager, jo mere begynder vi at betragte dem som den vigtigste komponent i mikrobielle økosystemer, der understøtter mangfoldighed og funktionalitet og ikke fungerer som en patogen. Så videnskabsmænd ved den mangfoldighed mikrobiota - samfund af mikroorganismer, der bor itarme forbundet med menneskers sundhed. Denne forbindelse inkluderer, at immunsystemet fungerer korrekt, optagelsen af næringsstoffer i tarmen og endda ændringer i humør og adfærd.\nFager spiller en nøglerolle i at bevare denne mangfoldighed og bidrager derfor, på niveau med det mikrobielle økosystem i os, til den generelle velvære for mennesker.\nHugh Harris, mikrobiolog ved University College London\nI dag, når mere og mere farligtbakterier udvikler resistens over for almindeligt anvendte antibiotika, fagkontrol af bakterier er en lovende strategi. Da antibiotika dræber både patogener og gavnlige bakterier, håber forskerne, at fager i fremtiden kan bruges som ”programmerede jægere” af bakterier.\nVira kan også bruges til at bekæmpeandre vira. I en nylig undersøgelse af rhesus-aber og apeimmundefektvirus (SIV) fandt forskere, at en anden virus - cytomegalovirus - kan tvinges til at fremstille de samme proteiner som SIV. Dette betyder, at en anden virus kan bruges som en vaccine mod apeimmundefektvirus for at lære dyrets immunsystem at effektivt kæmpe mod virusinfektioner uden at blive udsat for den skadelige virus.\nOg så ved nærmere undersøgelse ser ebola-virussen ud\nDette er vigtigt, fordi immundefektvirus er bleveten slags ekspert på at skjule immunforsvaret ved mutation, hvilket gør udviklingen af en beskyttelsesmekanisme til en meget vanskelig opgave for kroppen. Fremtidig forskning vil være vigtig for HIV-behandling.\nDu vil være interesseret i: Udvikling af sygdom: En historie om kampen mod virus\nPå mange måder er virussens handlinger lige såligeglad, ligesom vejret udenfor. Ligesom en nøjagtig vejrprognose kan redde en persons liv, kan forståelse af den mangefacetterede vira i vores verden en dag redde dig. I sidste ende var det effektiv udvikling og anvendelse af vacciner, der annullerede de katastrofale konsekvenser af de dødeligste infektioner i historien. At vide, hvordan virussen spreder sig, og hvordan den fungerer, giver dig også mulighed for at informere regeringens politik og tage de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger.\nMarkering af Toyota og Lexus vil gøre deres kapring meningsløs (6 billeder)\nMateriale lavet af tobaksblade er lige så holdbart som træ eller plast\nGamma-ray bursts kan ødelægge det utomjordiske liv\nHvad kunne være Huawei Mate X2\nSaturn mister Titan - dens største satellit


Renault kalder Christian Lundgaard til løb i Spanien - Racemag\nRenault kalder Christian Lundgaard til løb i Spanien\nRedaktionen\t jun 22, 2017\nDen danske Renault Formel 1 juniorkører Christian Lundgaard har fået en ekstra løbsweekend tilføjet sin kalender.\nChristian, der fører SMP Formula 4 NEZ mesterskabet og i forrige weekend deltog i en enkelt afdeling af Renault Formel 4 i Danmark, skal i den kommende weekend deltage i første afdeling af det spanske FIA Formel 4 mesterskab.\nDet er Renaults Sport Academy, der ønsker, at det unge talent skal have de bedste muligheder for at vinde SMP Formula 4 NEZ mesterskabet. Og da mange af hans konkurrenter fra det mesterskab sideløbende deltager i det spanske mesterskab, har Renault også indsat Christian i det løb, for at give den 15-årige mere erfaring.\nFørste afdeling af det spanske mesterskab afvikles på Motorland i den kommende weekend. Christian Lundgaard er allerede ankommet til banen sammen med sit hollandske team MP Motorsport.\n“Jeg glæder mig selvfølgelig” fortæller Christian Lundgaard fra Spanien. “Renault ønsker at se, hvordan jeg klarer mig henover en sæson og med det store spring i kalenderen siden sidste afdeling i NEZ, så er der mange, der deltager her i Spanien. Så nu skal jeg vise, at jeg er konstant og klar hver gang. Det vigtige er også, at jeg lærer hele tiden og dermed får det maksimale ud af hver weekend”.\nDet bliver i øvrigt en travl weekend for Lundgaard familien. I Danmark deltager storebror Daniel Lundgaard i det danske Renault Formel 4 mesterskab, der afvikler tredje afdeling på Padborg Park i Sønderjylland. Her afvikles et løb lørdag og to løb søndag. Daniel Lundgaard, der sidste år vandt det danske Formel Ford mesterskab, fører det danske mesterskab efter at have taget tre sejre ved seneste afdeling på Ring Djursland.


Får du drukket nok vand? - Iron Sport\nForside Sundhed Får du drukket nok vand?\nAlle ønsker, dog i forskellige udstrækninger, at have en sund krop. Af den grund sørger man for at spise varieret og sundt, samt at få den rette mængde motion. Derudover sørger man også for at få sine sociale og andre behov dækket.\nVand er en nødvendighed\nEn utrolig fundamental ting man skal bruge for at kunne være sund, er vand. Kroppen har brug for en hel del vand for at kunne fungere normalt. Faktisk består vores kroppe af cirka 60:procent vand, så det giver ret god mening at vi har brug for dagligt at tilføje vand til kroppen, så alt kan fungere optimalt.\nDet anbefales at man drikker mellem halvanden og to liter vand hver dag. Hvis man træner meget og med høj intensitet, så kan det være en god ide at være lidt ekstra opmærksom på at få drikker nok vand. Måske skal man endda drikke en smule ekstra.\nDrikkedunke og træning hænger sammen\nDet er en rigtig god ide at have drikkedunke med sig når man træner. For ved at have vand lige ved hånden, så er der en større chance for at man rent faktisk får drukket noget vand. Tit har man en tendens til at udskyde ikke akut vigtige ting når man er midt i noget. Derfor vil nogle vælge at vente med at gå ud og hente vand, hvis de lige er i gang med at træne. Men det kan være at du vil opdage at du træner bedre, hvis du får tilført lidt vand imens du træner.\nOpgrader størrelsen på din drikkedunk\nDog er det ikke kunne forbindelse med din træning at du bør huske at drikke vand. Du bliver nødt til generelt set at få den rigtige mængde vand hver dag, for at sikre dig at det ikke går negativt ud over din træning. Du ville jo heller ikke få det optimale ud af din træning, hvis du stoppede med at spise.\nHvis du er slem til ikke at gå ud og hente et glas vand eller fylde din drikkedunk op. Så kan det være en god ide at vælge en større drikkedunk, for så længe der er vand i den og den er lige ved siden af dig så vil du højst sandsynligt huske at drikke vandet. Ved at have en større drikkedunk, vil du måske komme tættere på at drikke den anbefalede mængde. Hvis du tit kun får fyldt din flaske op én gang, så vil du ved at skifte fra en flaske der indeholder 500 ml til 750 ml, have drukket en hel ekstra halv liter på en dag.\nIsvand hele dagen med en termoflaske\nHvis du virkelig elsker at drikke iskoldt vand, så prøv at kigge efter termoflasker i stedet for en almindelig drikkedunk. Disse kan nemlig holde dit vand helt koldt hele dagen. Men en termoflaske kan og bruges til at have kogende vand med sig, til for eksempel te.\nTidligere artikelPadel stormer frem\nNæste artikelKør sikkert på mountainbike om vinteren\nVælg den yogamåtte, der passer til dig og den type yoga, du dyrker\nYoga er en fantastisk træningsform. Den er nem at udøve, men hård for kroppen. Der er ingen krav til at udøve det, alle kan...\nRedaktør - 20. december 2019 0\nUanset hvilken sport du dyrker, så har du lyst til at være på toppen hele tiden, så du kan blive ved med at spille...\nHvad skal du kigge efter, når du køber løbebånd til hjemmebrug?\nØnsker du at få lidt ekstra motion behøver du ikke forlade dit hjem for at gøre noget ved det. Mange tror, at de er...


Få mere ud af din garderobe ved at kombinere dine styles - Crowdmade\nHvis du vil have det maksimale ud af din garderobe, er det en god idé at kombinere de forskellige styles, du har liggende i skabet. Det vil give dit tøj et nyt liv, som kan fungerer, uanset hvilken årstid og anledning der er tale om. Se her, hvordan du kombinerer dit tøj, så det får et helt nyt og friskt udtryk.\nDer findes mange forskellige former for tøj, du kan købe, men ofte ender det med, at du hele tiden opdaterer din garderobe, fordi du løber tør for idéer og inspiration til, hvordan tøjet kan sammensættes. Det kan også være, at du ender med at købe nyt, fordi du bliver træt af det gamle.\nDet er imidlertid ærgerligt, fordi det gør, at du kommer til at bruge unødvendigt mange penge på tøj, men det betyder også, at du ikke gør noget godt for klimaet, da du kommer til at bruge alt for mange ressourcer, fordi du køber nyt tøj.\nI stedet kan du overveje, om du ikke kan gør noget godt for dit budget og klimaet på en og samme tid ved at puste nyt liv i det gamle kluns, du har liggende. Der er mange muligheder, og hvis du kombinerer det ordentligt, kan du sagtens få det til at føles som nyt.\nDet hele handler om fantasien\nDu kan sammensætte alt på en ny måde, så det får et nyt liv. Hvis du eksempelvis har et par sandaler eller sko fra Tim og Simonsen, så kan du med fordel prøve at tage dem på sammen med eksempelvis et par strømpebukser og nogle flotte briller.\nSamtidig er moden lige nu, at du som kvinde sagtens kan gå i oversized skovmandsskjorter, da det er det hotteste i udlandet. Det gør, at du kan kombinere dit eget tøj med kærestens, hvis han vejer lidt mere end dig – for så er det jo oversized.\nDer er rigtig mange muligheder, hvis du blot tør at tænke ud af boksen, og hvis du gør det, vil du i dén grad blive belønnet, fordi du ikke skal ud at shoppe hele tiden. Derfor bør du overveje, om du ikke kan kombinere dine gamle styles på en ny og spændende måde, så de igen bliver spændende at have på.\nAccessories er fremragende, når der skal pustes nyt liv i tøjet\nHar du ikke rigtig noget tøj, der passer sammen, eller er du blot træt af det, du har, så kan accessories være fremragende til at puste liv i det gamle tøj. Du kan med fordel finde nogle gamle accessories frem fra gemmerne, som du tager på sammen med noget tøj af ældre dato, og så skal du ellers bare se løjer.\nDu vil blive overrasket over, hvor meget det kan betyde, at du tager et sæt solbriller på til den gamle top. Eller hvis du tager en kasket på til dine gamle yndlings shorts, som du ellers ikke bruger mere. Det vil helt sikkert hjælpe dig ud af enhver tøjkrise.\n← Skab hygge i hjemmet med en vægdekoration → 3 tips til dig, der ikke sover ordentligt om natten


Motorsporten.dk - Formel Ford - UK - Første sejr til nordjysk racing-talent i England\nFormel Ford - UK\nFørste sejr til nordjysk racing-talent i England\nDet Team Danmark-støttede banesportstalent: Marco L. Sørensen fra Motorsport Nordjylland (MNJ) havde stor selvtillid med i bagagen til næstsidste afdeling af det britiske mesterskab i Formel Ford.\nSom officiel testpilot for Englands førende single seater-fabrik: Van Diemen nordjyden oplevet et gennembrud for udviklingsarbejdet, som er foregået hen over foråret og sommeren i 2008-modellen.\n- Ved den forrige løbsweekend på Brands Hatch matchede jeg vores franske ærkerivaler Mygale i speed og set up, konstaterer Marco L. Sørensen. - Dette blev cementeret med en treer og firer på den legendariske rundbane lidt syd for London, hvor Formel Ford-klassen blev introduceret for 40 år siden.\nHeatsejren til en britisk fabrikeret FF-racer var yderst populær på Silverstone.\nLige så berømt er Formel 1 Grand Prix-banen i Silverstone, som er opbygget over en nedlagt flyveplads i Midtengland. Her afvikles Formel Ford på den mest udfordrende del af bane-layotet.\n- Rundbanen er afkortet til 3.600 m. af praktiske årsager for at spare på anvendte sving-officials, fortsætter Marco L. Sørensen. - Formel Ford-raceren kunne sagtens overskue grand prix-rundbanen på 5.100 m., for med en konkurrencefart på omkring 150 km/t klares dette på 3 minutter.\nMarco L. Sørensen var stolt over sin første laurbærkrans i den britiske FF-serie.\nMeget tydede på en flot løbsweekend for Marco L. Sørensen, idet MNJ’eren var markant hurtigst under den frie træning:\n- Der skete desværre et hændeligt uheld under oprulningen til tidtagningen, hvor en konkurrent snorksov og kørt op bagenden på mig. Herved blev ene af stængerne til baghjulsophænget bøjet, hvorved sporingen og stabiliteten i svingene blev ødelagt. Jeg vurderede imidlertid, at det var bedre at fighte sig til en så god startplacering som muligt frem for at tabe det hele på gulvet i en reparation, som overskred tidsgrænsen for kvalifikationen.\nI første mesterskabsheat startede Marco L. Sørensen som otter og kørte sig frem til et slutplacering som firer:\n- I al beskedenhed forbedrede jeg den officielle banerekord i fightens hede, så den nu lyder på 153 km/t i gennemsnitsfart. En banerekord er et spørgsmål om at ramme hurtigheden i raceren samt optimale banebetingelser, hvad angår temperatur og greb i asfalten. Specielt giver nedkørt dækgummi i idealsporet den afgørende ekstra speed, idet dækgummi har større gnidningsmodstand mod dækgummi end mod asfalt.\nTil løbsweekendens andet heat havde Marco L. Sørensen udtænkt ekstra forbedringer i set uppet. Danskeren overtog derfor føringen allerede midtvejs i mesterskabsheatet, selv MNJ’eren startede som syver.\nMNJ’eren havde fuld kontrol over føringen i andet mesterskabsheat på Silverstone.\n- Jeg fik desuden slået et hul til konkurrenterne, afslutter Marco L. Sørensen. – De måtte bruge konkurrencefart på at køre defensivt i svingene i fighten om placeringerne fra to til fire. Over målstregen havde jeg derfor opbygget et forspring på små 3 sekunder.Det blev dog ikke til ny banerekord, idet underlaget generelt var blevet et sekund langsommere pr. baneomgang.\nSejren var 2008-sæsonens første til en engelsk FF-fabrik, idet Mygale har været virkelig dominerende ved årets 6 første løbsweekender. Marco L. Sørensen modtog mange lykønksninger både fra sit eget racingteam og mange britiske konkurrenter, som var glade for afbrækket i den franske dominans.\nMarco L. Sørensen afviste alle angreb fra konkurrenterne.\nÅrets finale i det britiske FF-mesterskab køres på Donington Park midt i oktober. I mellemtiden skal Marco L. Sørensen fortsætte det frugtbare testarbejde og endvidere måske stifte bekendtskab med Formel 3-raceren, som er et naturligt springbrædt videre i racing-karrieren.\n17/08/08 - Silverstone - Formel Ford - UK - Engelsk


Gaia Solar under rekonstruktion - Energy Supply DK\nGaia Solar under rekonstruktion\n9. august 2017 07:36\nFoto: Gaia Solar\nGaia Solar har senest leveret solceller til Dansk Blindesamfunds konferencecenter i Fredericia.\nSolcelleproducenten Gaia Solar er den 1. juni 2017 taget under rekonstruktionsbehandling af Sø- og Handelsretten.\nLæs også: Gaia Solar-konkurs: Køber overhalet indenom\nForud her for havde selskabet den 30. maj 2017 skiftet navn til GS A/S af 30.05.2017.\nRegnskabstal for seneste regnskabsår 2016 foreligger ikke, men for regnskabsåret 2015 landede selskabet et resultat før skat på -4,6 mio. kroner, mens egenkapitalen ramte 4,7 mio. kr., hvilket er noget af en nedgang fra egenkapitalen i 2014, der lød 7,3 mio. kr.\nSamlet set har virksomheden haft et samlet underskud for 2014 og 2015 på 12,4 millioner kroner før skat.\nAf et forslag til rekonstruktion fremgår det, at baggrunden for selskabets begæring om rekonstruktion var, at selskabet i en periode havde oparbejdet en betydelig gæld til en række leverandører, koncernselskaber samt bankforbindelse på mere end 12 mio. kr., som selskabet ikke havde mulighed for at betale, efterhånden som gælden forfalder.\nNy mand skulle sørge for vækst\nRekonstruktionen kommer blot et år efter at Sigurd Leth tiltrådte som ny direktør efter Per Terman Petersen, der på daværende tidspunkt havde været direktør hos solcelle-virksomheden i næsten tre år.\nLæs også: Gaia Solar er gået konkurs\nSigurd Leth blev hente ind i virksomheden for at styrke selskabets vækststrategi både herhjemme og i udlandet.\nOm ansættelsen af Sigurd Leth sagde bestyrelsesformand Carsten Hoeck dengang:\n- Efter en periode med nedgang i markedet har vi brug for at optimere vores organisation og bringe nye kompetencer ind i vores direktion.\nOg til trods for turbulente år for solcellebranchen, så var Carsten Hoecks tro på fremtiden for Gaia Solar intakt.\nLæs også: Adm. direktør: Redning af Gaia Solar ser svær ud\n- Der er masser af plads til at udvikle endnu bedre løsninger og tage del i de muligheder, der er – og vi har en god platform, både finansielt, markedsmæssigt og teknologisk. Gaia Solar har et stort, uudnyttet vækstpotentiale. Det skal vi udnytte nu, udtalte han dengang.\nMen nu er firmaet altså taget under rekonstruktion.\nEnergy Supply arbejder på at få en kommentar fra Sigurd Leth eller Carsten Hoeck.\nOpdateret 9. august 2017, kl. 10:27\nMere om: Gaia Solar


Optakt: Milano-Sanremo 2017 Feltet.dk\n18. marts 2017 11:16 af Emil AxelgaardFoto: ANSA - DAL ZENNARO / PERI\nOmloop Het Nieuwsblad fungerede som en lille teaser, men den rigtige klassikersæson starter først lørdag, når Milano-Sanremo afvikles. Som et af bare fem monumenter og det længste løb på hele kalenderen er den italienske klassiker blandt de allermest prestigefulde løb, og med dets helt unikke rute er det et af de mest åbne, hvor både sprintere og klassikerryttere kan gå efter sejren. Efter mange års forsøg på at gøre ruten hårdere er der igen i år tale om helt klassisk udgave af La Primavera, hvor det hele skal afgøres i den spændingsmættede finale på de berømte stigninger Cipressa og Poggio, inden det hele afsluttes på Via Roma i Sanremo. Enhver cykelrytter drømmer om at hæve armene i triumf på en af cykelsportens mest berømte opløbsstrækninger for at fejre sejren i klassikeren, der har ry for at være den nemmeste at gennemføre, men samtidig den sværeste at vinde.\nParis-Nice og Tirreno-Adriatico markerede i cykelmæssig forstand forårets komme, men det er ikke etapeløb, der inden for vores sport karakteriserer denne årstid. Foråret er nu en gang intimt forbundet med endagesløb, og selvom de to første store europæiske løb begge er del af en ganske imponerende etapeløbskalender på denne tid af året, handler de første måneder hovedsageligtom klassikerne. Kun ganske få etapeløbsryttere har deres allerstørste sæsonmål på denne tid af året, men for endagesrytterne er intet mere vigtigt end de kommende måneder.\nOmloop Het Nieuwsblad og Kuurne-Bruxelles-Kuurne gav en første mulighed for at test formen i et virkeligt betydningsfuldt endagesløb, men begge havde stadig kun karakter af forberedelse. På lørdag er opvarmningsfasen imidlertid endegyldigt slut. Nu er der ikke længere nogen undskyldninger: klassikerrytterne skal være 100% til årets første store endagesløb, Milano-Sanremo.\nForårsklassikerne finder hovedsageligt sted i Nordeuropa, men det hele starter under - vanligvis - varmere himmelstrøg i det, der er et af to italienske monumenter. Den italienske endagesscene har traditionelt været ekstremt righoldig med mange legendariske og prestigiøse løb, men helt i top i hierarkiet er Milano-Sanremo og Il Lombardia, der spiller en helt særlig rolle. Som de eneste virkelig internationale endagesløb i et land, hvor de nationale hold spiller en stor rolle, er de begge blandt cykelsportens fem monumenter og har den helt specielle ære at henholdsvis starte og slutte klassikersæsonen (selvom en nylig kalenderændring betyder, at der nu afvikles et par relativt store endagesløb også efter løbet i Lombardiet.\nUnder navnene La Primavera og La Classicissima har Milano-Sanremo en helt specielt rolle i cykelsportens historie. Det blev første gang afviklet i 1907, og årets udgave vil således være nummer 108. Den lange rejse fra storbyen Milano til Middelhavet og den efterfølgende tur hen langs kysten er blevet domineret af de fleste af cykelsportens allerstørste navne.\nStraks fra start var løbet ikke bare for de lokale ryttere, idet allerede den første vinder, franskmanden Lucin Petit-Breton, var af udenlandsk herkomst, og man skulle frem til 1909, før Luigi Ganna blev første italienske vinder. Ikke desto mindre blev de første år domineret af hjemlandet, og det lykkedes Constante Girardengo at vinde seks gange, Gino Bartali at tage fire sejr og Fausto Coppi at komme til Sanremo først tre gange.\nDen dominerende skikkelse i løbet har imidlertid været Eddy Merckx, der vandt ikke færre end syv gange mellem 1966 og 1076 som led i en periode på 30 år, hvor italienerne vandt bare tre udgaver. I de senere år har hjemmebanenationen igen fået en mere prominent plads i det, der er deres vigtigste endageløsb, men siden Filippo Pozzatos sejr i 2006 er det ikke lykkedes de lokale helt at sejre.\nMange klassikere har navne, der er nært forbundet med deres historie og udgøres af navnene på start- og målbyerne. Grundet de kortere distancer i moderne cykling lever de færreste imidlertid op til deres navne, idet starten ofte er flyttet tættere på målbyen. Det er eksempelvis tilfældet for løb som Paris-Roubaix og Paris-Tours, der ikke længere starter i den franske hovedstad.\nMilano-Sanremo er en af de få undtagelser, der stadig beærer traditionen ved faktisk at blive afviklet mellem de to byer, der udgør navnet. Løbet følger stadig den helt traditionelle rute fra storbyen Milano henover den flade Poslette og op over Turchino-passet, inden man rammer den kuperede Middelhavskyst. Adskillige små afvigelser fra den direkte rute betyder, at rytterne bliver sendt op ad en masse små stigninger langs kysten, hvilket gør det til en hård udfordring i særdeles smukke omgivelser. Denne loyalitet over for traditionen betyder, at løbet er cykelsportens længste, og igen i år skal der tilbagelægges ikke mindre end 291 km.\nSÆT DIT MANAGERHOLD TIL KLASSIKERNE FØR LØRDAG!\nSten- og jordskred reddede imidlertid sprinterne, idet de lokale myndigheder vurderede, at nedkørslen fra Pompeiana var for farlig, og RCS måtte derfor tage en sen beslutning om igen at droppe stigning. Det fik Cavendish og Greipel til at skifte mening, mens Valverde og Froome begge opgav at stille til start i Italien. Da det samtidig hele tiden havde været planen igen at køre uden om Le Manie, blev 2014-ruten pludselig den nemmeste siden 2007.\nRCS insisterede på, at Pompeiana ville blive inkluderet i fremtiden, og derfor ventedes det, at 2014-udgaven ville blive sprinternes sidste chance. Året efter var nedkørslen imidlertid stadig ikke brugbar, og nu synes man helt at have opgivet ideen. Da Le Manie heller ikke er vendt tilbage, er løbet pludselig vendt tilbage til sit helt klassiske format, hvor Passo del Turchino, de tre små capi-stigninger, Cipressa og til sidste Poggio er hovedudfordringerne,\nI 2015 blev denne tilbagevenden til rødderne fuldendt, da man vendte tilbage til den oprindelige afslutning på Via Roma i Sanremo, der ikke havde været benyttet siden 2007. Det har reduceret afstanden fra toppen af Poggio til mål med ca. 1 km og øget chancerne for klassikerrytterne. Ikke desto mindre er det en ændring, der er blevet hilst velkommen af sprinterne, der alle drømmer om at vinde løbet på det sted, der historisk har karakteriseret løbet, og derfor er Milano-Sanremo i dag det løb, det traditionelt har været.\nSidste år lykkedes det ikke for alvor at gøre en forskel på Poggio, og efter at Michal Kwiatkowski var blevet kørt ind, og et par sene angreb fra bl.a. Edvald Boasson Hagen var blevet neutraliseret, var det en gruppe på ca. 40 mand, der spurtede om sejren. Finalen blev ekstremt dramatisk, da Fernando Gaviria først styrtede og Nacer Bouhanni siden tabte kæden, inden Arnaud Demare pludselig skød frem og tog den største sejr i karrieren ved at holde Ben Swift og Jurgen Roelandts bag sig. Den yderst formstærke franskmand vender tilbage for at forsvare titlen, og også Swift og Roelandts vil igen gå efter et topresultat, mens både Bouhanni og Gaviria er sultne efter revanche ovenpå sidste års monumentale skuffelse.\nMilano-Sanremo er som sagt et af de få løb, der fortsat lever op til sit navn i den forstand, at det faktisk starter i Milano og slutter i Sanremo. Da både Le Manie og Pompeiana er definitivt ude af billedet, er løbet igen i år tilbage i dets helt traditionelle format, som det har haft i det meste af de seneste årtier, og der er derfor absolut ingen overraskelser på den 291 km lange rejse fra Po-sletten til Sanremo på den italienske Middelhavskyst. Derfor kan løbet ventes at have dets helt sædvanlige forløb, som har gjort La Primavra til en værdsat del af cykelkalenderen og givet anledning til spændingsmættede finaler. Ruten er helt uforandret i forhold til sidste år.\nSom vanligt starter man på Piazza Sempione i Milanos centrum, og derfra bevæger man sig mod sydøst og ned mod Middelhavet. Milano er placeret midt på Posletten, der er et af Europas fladeste områder. Derfor består de første 139 km af en fuldstændig flad rejse, der alene tjener det formål at akkumulere træthed og give et tidligt udbrud mulighed for at blive etableret.\nGrundet distancen har udbryderne reelt ingen chance for at holde til mål, og de får derfor ofte nogle meget store forspring, der let når op på mere end 10 minutter. Løbet bliver langsomt mere seriøst, npr man nærmer sig bakkerne, der ligger gemt bag Middelhavskysten, og rytterne skal her op over Passo del Turchino, før de går det første glimt af havet. Stigningen fører op til løbets højeste punkt i 532 m højde, men er ikke vanvittigt svært. Ikke desto mindre er det første chance for de hold, der vil af med sprinterne, til at øge farten og gøre løbet så hårdt som muligt.\nSom sagt har rytterne i de senere år oftest haft Le Manie på programmet på den første del af denne rejse, men stigningen er nu fjernet. Derfor er de første 80 af denne kysttur næsten fuldstændigt flad, og der kommer derfor ingen klatreudfordringer, før feltet når frem til 240 km-mærket. Ikke desto mindre vil det være vigtigt for mange hold at holde farten høj, da det handler om at gøre løbet så svært som muligt for sprinterne. Milano-Sanremo er altid et langt ventespil, hvor det er den lange distance, der langsomt trætter rytterne.\nDe første udfordringer er de tre små capi, Capo Mele, Capo Cervo og Capo Berta, der kommer hurtigt efter hinanden efter henholdsvis 239,6, 244,7 og 252,6 km. Det er vanligvis her, at det tidlige udbrud splittes op og gradvist hentes, mens klassikerspecialisternes hold øger farten markant. Stigningerne er aldrig hårde nok til at blive brugt til angreb, men nedkørslerne kan være farlige, og som det skete for to år siden kan de benyttes af en mindre gruppe til at slå et hul, specielt hvis vejene er våde.\nMed en længde på 5,6 km og en gennemsnitlig stigningsprocent på 4,1% og et maksimum på 9% er Cipressa en relativt nem stigning. De første 3,85 km er ganske konstante med 4-5%, mens de sidste kilometer er nemmere med et gennemsnit på bare 2,1%. I stedet bliver stigningen gjort hård af det faktum, at den kommer efter hele 269,5 km i sadlen. Ofte etableres der en lille gruppe på stigningen, og de benytter ofte den meget tekniske nedkørsel til at øge forspringet.\nDet er et velkendt faktum, at vejret altid spiller en kolossal rolle i klassikerne. Solrige og varme betingelser gør de store løb meget nemmere, mens regn og vind kan gøre det til en brutal overlevelseskamp. Traditionelt har Milano-Sanremo naturligvis haft meget bedre vejr end de nordlige klassikere, men af en eller anden grund var løbet nærmest lammet af elendige forhold i 2013, 2014 og 2015. I 2013 var kulden uudholdelig, og rytterne måtte fragtes i busser henover Tuchino-passet, mens det i 2014 regnede hele dagen. Også 2015-udgaven var en særdeles våd affære.\nSidste år havde rytterne dårligt vejr i både Paris-Nice og Tirreno-Adriatico, men i Milano-Sanremo var forholdene i top. I år var Tirreno og sidste halvdel af Paris-Nice også præget af perfekte betingelser, og det samme bliver tilfældet for lørdagens klassiker. Starten i Milano vil finde sted under en relativt solrig himmel med kun enkelte skyer og en temperatur på 15 grader. Forholdene vil være de samme ved målet i Sanremo, hvor temperaturen vil være steget til 18 grader.\nVindretningen på stigningerne er yderst afgørende i Milano-Sanremo. I Milano vil der være en let vind fra sydvest, men efterhånden som man nærmer sig kysten, vil der i stedet være tale om en let vind fra syd og sydøst. Det giver sidemodvind stort set hele dagen. I finalen vil der dog være sidemedvind på Poggio og sidemodvind på nedkørslen. Der vil være sidevind på den flade kystvej, indtil man får sidemodvind på opløbsstrækningen.\nMilano-Sanremo er kendt som den rutemæssigt letteste af de store klassikere, men samtidig den sværeste at vinde. Det er ikke uden grund. Hvor der i de hårdeste endagesløb sker en naturlig udskilning, der kun efterlader de stærkeste til at slås om sejren, kan stigningerne i Milano-Sanremo overleves af et stort antal ryttere. Det betyder, at listen over potentielle vindere i en spurt er relativt lang, specielt fordi en spurt efter 300 km er helt anderledes end en traditionel massespurt i Tour de France. Derfor sker der tit store overraskelser, når en større gruppe ender med at skulle afgøre løbet, hvilket bl.a. afspejles i sidste års podium, hvor både Ben Swift og Jurgen Roelandts figurerede, selvom ingen af disse vanligvis har meget at skulle have sagt mod de hurtigste folk i en ren spurt. Når man dertil lægger, at de sidste stigninger kommer så tæt på mål, at verdens bedste klassikerryttere, der alle må formodes nu at være i topform, samtidig reelt har en chance for at gøre en forskel i finalen, er det klart, at listen over vinderkandidater bliver nærmest alenlang.\nDet er altid et stort spørgsmål, om løbet skal afgøres i en spurt, eller om en gruppe kan holde hjem. Med Pompeiana og Le Manie ude er løbet imidlertid tilbage i dets helt traditionelle format, og her taler historien sit tydelige sprog. Da løbet benyttede denne rute i 1990erne og første del af 2000erne, lykkedes det kun for Filippo Pozzato i 2006, Paolo Bettini i 2033 og Gabriele Colombo i 1996 at snyde de hurtige folk i en æra, hvor La Primavera var stærkt domineret af sprintere. Efter den seneste tilbagevenden til den gamle rute i 2014 har scenariet været det samme, og end ikke det dårlige vejr i 2014 og 2015 kunne ændre på det forhold. Der er ganske vist tale om et langt løb, men manglen på klatring betyder, at balancen i den grad er tippet til fordel for sprinterne.\nVejret spiller altid en afgørende rolle i Sanremo, og med udsigten til en flot forårsdag og sidemodvind det meste af dagen, er der udsigt til, at 2017-udgaven bliver en af de lettere. Det vil blive en relativt langsom udgave, hvor det vil være nemmere at sidde på hjul, og der vil endda være sidemodvind på sidste del af det flade stykke i finalen.\nDerfor kan vi vente os et relativt traditionelt løb med et tidligt udbrud, der kontrolleres af Katusha, Bora-hansgrohe, Trek, Quick-Step, FDJ og måske Sunweb. Farten vil kortvarigt blive øget i forbindelse med Passo del Turchino, men det er først ved de tre capi, at løbet for alvor starter. Her bliver positionskampen intens, og hold som Bora-hansgrohe, BMC, Sunweb og Bahrain-Merida vil sandsynligvis prøve at gøre det hårdt for sprinterne. Historien viser samtidig, at der i denne ekstremt hektiske fase altid er adskillige styrt, der sætter mindst én favorit ud af spillet, og det vil være underligt, om det ikke sker igen i år.\nI de senere år er der typisk blevet angrebet på Cipressa, og der er ofte blevet dannet en frontgruppe, der imidlertid sjældent har holdt hele vejen til Poggio. Farten mellem de to stigninger er så høj, at det nu om dage er helt nyttesløst at forsøge sig længere udefra. Derfor vil det indtil Poggio alene handle om at holde sig ude af problemer, spare på energien og undgå styrt, inden favoritterne ventes at spille ud på sidste stigning.\nCykelnostalgikere vil huske, hvordan der i gamle dage altid blev angrebet voldsomt på Poggio, men i de senere år har det ikke været tilfældet. Faktisk er der blevet kørt enormt passivt, og faktisk har mange af klassikerspecialisterne slet ikke forsøgt sig i de senere år. Først på de allersidste meter er der blevet forsøgt væsentlige fremstød, og i stedet har det været den svære nedkørsel, der har været benyttet som angrebsrampe. Som Cancellara har sagt, har farten i de senere år været så høj, at det simpelthen ikke har givet mening at forsøge sig allerede på stigningen.\nI lyset af modvinden og det gunstige vejr tvivler vi på, at det vil forholde sig anderledes i år. Der er så mange hold, der er interesserede i en spurt, at det bliver meget svært at undgå en afslutning i en større gruppe. Historien viser, at der sjældent sidder mere end 30-40 mand tilbage, men at komme fri i finalen har vist sig at være en umulighed. Den største chance for at snyde sprinterne kommer på nedkørslen eller det flade stykke ind mod mål, men da hold som Katusha, Trek, Quick-Step, Bora-hansgrohe, Sunweb, FDJ, Cofidis, FDJ og Bahrain-Merida alle vil spurte, vil vi blive overraskede, hvis ikke det igen bliver en større gruppe, der skal afgøre løbet i 2017.\nDet gør det sandsynligt, at vinderen skal finde blandt de ryttere, der mestrer kunsten at spurte efter et langt løb. I de senere år har specielt to ryttere mestret dette bedre end nogen anden. Det drejer sig om Alexander Kristoff og John Degenkolb, der begge er tidligere vindere af løbet, og begge har vundet et utal af spurter - ofte om sekundære placeringer - i de allerlængste klassikere. Begge har de specialiseret sig i den helt specielle kunst at bevare evnen til at afslutte efter 300 km, og det gør Milano-Sanremo til det ideelle løb for dem begge.\nI år vil vi pege på John Degenkolb som manden, der skal slås. Det kan synes modigt at satse på en mand, der missede hele klassikersæsonen i 2016 efter et dramatisk styrt, der kunne have endt hans karriere. Alt tyder imidlertid på, at tyskeren er tilbage ved fuld styrke. Det tog ganske vist lidt tid, men efter at have gennemført Touren, hvor han mod slutningen blev konkurrencedygtig i spurterne, har han været tilbage på topniveau. Det blev mest tydeligt ved VM, hvor han med vanlig sikkerhed klarede udskilningen i sidevinden, og det var således kun en ekstremt uheldig punktering, der forhindrede tyskeren i at være med i kampen om regnbuetrøjen.\nDegenkolb har altid været ekstremt hurtig efter et langt, hårdt løb, mens han har haft det svært i de rene massespurter, hvor han ikke altid har mestret positionskampen optimalt. Det har imidlertid ændret sig efter skiftet til Trek, hvor han har glæde af et lead-out, der har fungeret ganske fantastisk. De var allerede gode i Dubai, hvor Degenkolb netop viste sin hurtighed efter et hårdt løb ved at vinde den vindblæste 3. etape foran folk, der normalt er meget hurtigere. Mest tydeligt blev det imidlertid på 4. etape i Algarve, hvor Trek leverede årets hidtil bedste lead-out, og det var kun på de sidste meter, at Degenkolb måtte se sig slået på målfoto af André Greipel.\nDegenkolbs store styrke i årets løb er, at Fabio Felline og Jasper Stuyven begge må formodes at sidde med i finalen. Begge er meget hurtige og ekstremt formstærke, og umiddelbart er det kun Fernando Gaviria, der kan regne med at have den slags støtte i finalen. Et stærkt hold kan være ekstremt vigtigt efter 300 km - bare husk på den rolle, Luca Paolini spillede for Kristoff i 2014 og 2015 - og det giver automatisk Degenkolb de bedste kort på hånden. Normalt er det kun Kristoff, der har samme evne til at bevare topfarten efter så langt et løb, og derfor bliver det meget vanskeligt at slå Degenkolb, hvis han får det lead-out, vi forventer. Derfor tror vi på, at Degenkolb vinder Milano-Sanremo for anden gang.\nSpil på Milano-Sanremo og få odds 12 på Degenkolb - og få 2000 kroner i bonus!\nDer er stadig megen diskussion om, hvorvidt Fernando Gaviria havde vundet løbet i sin debut, hvis han ikke for 12 måneder siden var styrtet i opløbet. Svaret får vi naturligvis aldrig, men i lyset af det overskud, colombianeren havde på Poggio, er det svært at se, hvem der skulle have slået supertalentet. Forud for sidste års løb var der stor diskussion om, hvorvidt Gaviria allerede kunne håndtere så lang en distance, men den debat er med sidste års præstation lagt død. Derfor går Gaviria i år ind til løbet med den viden, at han kan være der i finalen, og det betyder, at han er den klare kaptajn på et meget stærkt Quick-Step-mandskab.\nPå papiret er det sandsynligvis kun Mark Cavendish, der kan matche Gavirias topfart, men en spurt efter 300 km er anderledes, og der er næppe tvivl om, at colombianeren vil være mindre frisk end folk som Degenkolb og Kristoff. Historien er således allerede fuld af eksempler på, at Gaviria er blevet slået af langsommere ryttere efter hårde løb - bare tænk på sidste års Dwars door Vlaanderen, Gent-Wevelgem, Kampioenschap van Vlaanderen og Gran Piemonte - og der er derfor slet ingen garanti for, at Gaviria vil vinde, selvom han sidder med i finalen og kan holde sig oprejst.\nAlligevel er der gode chancer for colombiansk sejr. Tirreno-Adriatico viste klart, at Gaviria er i absolut topform. Han kørte med Sagan, da verdensmesteren angreb på 6. etape, og han klatrede imponerende på2. etape, der ellers var alt for hård for ham. Samtidig har han i finalen Tom Boonen og Matteo Trentin, der begge med sikkerhed overlever stigningerne, og det giver ham et helt formidabelt lead-out. Den store udfordring bliver ikke at bruge for meget energi, som han desværre har for vane. En god ide for Quick-Step vil være at placere ham på Boonens hjul gennem hele løbet og lade ham drage fordel af belgierens kolossale erfaring i at spare på kræfterne i en stor klassiker. Lykkes det Gaviria at komme frisk frem til Via Roma, bliver han meget svær at slå.\nFor et par uger siden ville vi have sagt, at Peter Sagan ikke kan vinde Milano-Sanremo. Løbet har i de senere år favoriseret sprinterne, og selvom Sagan er hurtig, er han ikke på niveau med de bedste i en flad spurt. Sagan har imidlertid i de forløbne uger været på et niveau, der gør, at vi må æde vores ord. Verdensmesteren kan faktisk vinde Milano-Sanremo - også selvom det ender i en reduceret massespurt.\nSagan har i Omloop Het Nieuwsblad og Tirreno-Adriatico været vanvittigt imponerende på stigningerne, og specielt præstationen på 6. etape i det italienske etapeløb var vanvittig. Det er imidlertid hans spurtstyrke, der gør ham til en reel vinderkandidat i Sanremo. Således har Sagan i de forløbne 12 måneder opnået en bedre hurtighed, og han har været langt tættere på den normalt hurtigere folk som Kittel, Cavendish og Greipel også i de rene massespurter. Senest vandt han suverænt 3. etape i Tirreno, hvor den stigende afslutning ganske vist gjorde det til en speciel finale, og han var endda meget tæt på at få ram på Gaviria på 6. etape. Specielt sidstnævnte præstation viser, at han ikke behøver at frygte nogen på Via Roma.\nSagans store udfordring bliver ikke at spille for meget med musklerne. Han er stærk nok til at følge angrebene på Poggio, men det skal han passe på med. Desværre har han haft en tendens til at blive slået af normalt langsommere folk efter hårde løb - det er to gange sket i Omloop Het Nieuwsblad og én gang i E3 Harelbeke - og det er ikke uden grund, at han i 2013 blev sat på plads af Gerald Ciolek i et løb, han burde have vundet. Det er stadig Sagans største problem, og i et felt, hvor der er så mange, der normalt har en højere topfart, kan det blive svært for Sagan at ende som hurtigste mand. På den anden side bør han være friskere end de fleste, og hans fantastiske positioneringsevne gør ham til den perfekte mand i en spurt, hvor kaos som regel hersker. VM viste, at Sagan kan vinde spurter efter mere end 250 km, og det kan sagtens ske i Sanremo igen.\nSom nævnt har Alexander Kristoff i et par år været manden, der skal slås efter et langt, hårdt løb. For blot få år siden vandt Kristoff SAMTLIGE spurter om de sekundære placeringer i de tre monumenter, han normalt deltager i, og det siger alt om, hvor fantastisk en evne, han har til at afslutte efter de længste løb. Derfor har Kristoff også været vores favorit til at vinde i Sanremo de seneste tre år, men det er ikke tilfældet i år. Desværre har Kristoff i hverken 2016 eller 2017 spurtet op til sit bedste, og han synes ikke at have den hurtighed, han havde for få år siden. Samtidig har han mistet den stabilitet, der gjorde, at han kom i top 5 i stort set hver eneste massespurt, og det er tydeligt, at Kristoff ikke er den rytter, han var for få år siden.\nAlligevel er Kristoff en af løbets topfavoritter. I Tour of Oman viste han trods alt, at han stadig er i stand til at slå de fleste, og specielt hans præstation på den knaldhårde 4. etape vidner om form. Han slog også en meget formstærk Arnaud Demare på den vindblæste og hårde 2. etape af Etoile de Besseges, så han har stadig hurtigheden. Desværre er hans Katusha-hold ikke imponerende, og det bliver afgørende for ham, at Marco Haller kommer med over Poggio. Lykkes det, har han den nødvendige støtte til at køre sig frem efter bakken, da han må formodes at tabe en del placeringer på stigningen. Er han i en god position, når de rammer opløbsstrækningen, er Kristoff stadig en yderst giftig afslutter.\nArnaud Demare vender tilbage til Milano-Sanremo 12 måneder efter karrierens største triumf, og det sker efter en sæsonstart, der aldrig har været bedre. Allerede i Etoile de Besseges var han flyvende, og siden var han en af løbets allerstærkeste i Kuurne-Bruxelles-Kuurne efter næsten at have fået ram på alle giganterne trods en dårlig position på 4. etape af Volta ao Algarve. Specielt i Paris-Nice imponerede han, idet han var blandt de stærkeste i sidevinden, og på imponerende vis kunne lukke hullet til en meget formstærk Julian Alaphilippe på den sidste bakke på 1. etape.\nDer er ikke tvivl om, at Demare møder op til Milano-Sanremo i sit livs form, og han bør sidde med i finalen. Desværre er han ikke en mester i at positionere sig, og en stor del af hans succes i år har været baseret på hans stærke lead-out. Det er højst usikkert, om Jacopo Guarnieri, der er hans nøglerytter, vil sidde med i finalen, og han kan ende op kun med Anthony Roux ved sin side. Sker det, bliver det svært for den ellers stærke Demare at navigere i en hektisk finale. Situationen er helt anderledes, hvis Davide Cimolai kommer med over Poggio. Lykkes det, har Demare den kvalitetsstøtte, der gør, at han kan bruge sin hurtighed til at vinde.\nFor et par uger siden ville vi have sagt, at Sonny Colbrelli ikke er hurtig nok til at vinde Milano-Sanremo, men vi har ændret holdning. Vores første tvivl kom, da han spurtede sig til en podieplacering i Oman, men den endegyldige bekræftelse kom, da han vandt den meget hårde 2. etape foran folk som Degenkolb og Kristoff, der normalt er mestre i sådanne afslutninger. Senest var han fuldstændig suveræn i spurten om 4. pladsen på 8. etape, hvor han demonstrerede storform, og han vandt også suverænt spurten om 3. pladsen i sidste års Amstel Gold Race. Alt dette vidner det om, at Colbrelli er ekstremt hurtig efter et langt løb, og han har adskillige hurtige, holdbare folk som Enrico Gasparotto, Grega Bole, Niccolo Bonifazio og Giovanni Visconti til at køre lead-out. Hvis man dertil lægger, at han sammen med Sagan, Matthews og Swift er den af sprinterne, der klatrer bedst, er det klart, at Colbrelli er et godt bud på en vinder.\nEt af de store spørgsmål efter sidste års løb var, om Nacer Bouhanni havde vundet, hvis han ikke havde tabt kæden i spurten. Svaret får vi aldrig, men hans præstation vidner i hvert fald om, at han ingen problemer har med at være med i finalen efter et langt Milano-Sanremo. I år møder han imidlertid til start efter en sæson, der har været alt andet en ideel. Han havde det svært i de første løb, hvor han tydeligvis var langt fra topformen, og da han helt forfrossen måtte forlade Paris-Nice allerede på 2. etape, så det ud til at blive umuligt for ham at vinde årets første monument. Han var imidlertid hurtigt tilbage på cyklen, og med en fuldstændig suveræn sejr i onsdagens Nokere Koerse viste han, at det er alt for tidligt at afskrive franskmanden. I en flad spurt er han normalt en af de allerhurtigste, og han er mere holdbar end de rene sprintere. Samtidig elsker han en kaotisk spurt som den, der ventes på Via Roma, og hvis Bouhanni stadig er med, når de rammer det sidste flade stykke, er han en af løbets helt store favoritter.\nPå papiret er Mark Cavendish sammen med Gaviria og Caleb Ewan løbets hurtigste mand, men i år må briten alligevel nøjes med en rolle som outsider. Således har han haft en alt andet end ideel forberedelse til løbet. Han kom først sent i gang med at træne op til sæsonen efter et langt 2016, der strakte sig til slutningen af november, og netop som han var kommet i omdrejninger, blev han ramt af sygdom efter Abu Dhabi Tour. I Tirreno-Adriatico blev det tydeligt, at han er langt fra sit højeste niveau, da han blev sat på den ellers relativt beskedne bakke i finalen på 6. etape, og han har da også åbent indrømmet, at han ikke er en af de store favoritter. Det betyder imidlertid ikke, at man skal afskrive Cavendish, der er en mester i at præstere på de dage, han udser sig som mål. Sidste år blev han således nummer 2 til VM kort efter flere dages sygdom, og vi skal ikke mere end tre år tilbage for at finde seneste eksempel på, at han sad med i finalen i Sanremo, selvom han ikke havde imponeret forud for løbet. Historien viser, at han oftest kommer til kort på de sidste stigninger, men man skal aldrig afskrive Cavendish, der vil være favorit, hvis han kan få lov at boltre sig i den kaotiske spurt på Via Roman.\nSammen med Amstel Gold Race udgør dette løb forårets store mål for Michael Matthews, der tidligere har været på podiet. Desværre tror vi, at det bliver for australieren nogensinde at realisere sin drøm om at vinde i Sanremo. Matthews er ganske vist en mester i at håndtere lange løb, men dette er sandsynligvis for nemt til, at han kan vinde. Således er han slet ikke så hurtig som de bedste i en flad spurt som denne. Det blev senest stillet til skue ved VM, hvor han nærmest gled baglæns i spurten, og på sidste etape i Paris-Nice. På den anden side er Matthews langt mere holdbare end de fleste øvrige sprintere, og han har derfor end friskhed, hans rivaler mangler. Det har før gjort det muligt for ham at slå hurtigere folk, eksempelvis i sidste års Paris-Nice. Hans bedste mulighed er imidlertid nok at udnytte sine sublime klatreevner til at følge angrebene på Poggio.\nUAE Team Emirates stiller til start med både Ben Swift og Sacha Modolo. Selvom det er briten, der to gange har været på podiet i løbet, er det italieneren, der har de bedste muligheder. Modolo viste med en fjerdeplads som nyprofessionel, at han har evnerne til at begå sig i en spurt efter et langt løb, og efter en sløj 2016-sæson har han faktisk været velkørende i 2017. Det kan ikke helt aflæses i resultaterne, men efter et par fine spurter i Mellemøsten så han meget stærk ud i Tirreno. Han kørte flot på 3. etape, på 4. etape førte han for Rui Costa på stigningen op til mål, og på 6. etape sad han med helt fremme på de sidste bakker, inden et ødelagt hjul spolerede hans spurt. Det er usikkert, om holdet bil køre spurten for Swift eller Modolo, men der er ingen tvivl om, at italieneren normalt er den hurtigste af de to, og han har tidligere vist, at han kan slå mange af de hurtige folk.\nSonny Colbrelli er umiddelbart Bahrain-Meridas kaptajn, men det vil være uklogt at afskrive Niccolo Bonifazio, der tidligere er blevet nummer 5 i dette løb. Italieneren er i en normal spurt hurtigere end Colbrelli, og han er faktisk meget hurtig efter et hårdt løb. Det viste han eksempelvis ved at slå Gaviria og Ewan i sidste års Polen Rundt og ved næsten at slå Kittel i Romandiet. Han er samtidig en mester i at positionere sig i kaos, og han vil have et fremragende hold til at støtte sig, hvis han får chancen. Hans form er lidt usikker, efter at kulden fik ram på ham i Paris-Nice, men han var velkørende, inden det gik galt. Han sidder som regel med i finalen i dette løb, og det bør han gøre igen. Spørgsmålet er, om han får lov at køre sin egen chance.\nEndelig vil vi pege på Orica-Scott, der stiller til start med Magnus Cort og Caleb Ewan. Umiddelbart er Cort holdets kaptajn, men det er naturligvis Ewan, der er hurtigste mand. Australieren får lov til at se, om han kan overleve stigningerne. Umiddelbart peger alt på, at det bliver for hårdt, men vi vil ikke udelukke, at det kan lade sig gøre at hænge på. Ewan vandt således Vattenfall Cyclassics sidste år, og det viser, at han kan klare de lange distancer. Dette løb er naturligvis hårdere, og det mest sandsynlige er, at han falder fra. Selv hvis han overlever vil han mangle sin topfart, men han vil alligevel have en reel chance for at vinde, hvis man erindrer, hvor fantastisk han har spurtet i 2017.\nFor Cort burde løbet ikke blive for hårdt. Han mangler stadig at bevise sig i de lange løb, men den holdbarhed han har vist på stigningerne i 2016 og 2017 leder til den klare overbevisning, at han bør kunne være med i finalen. Han har vist, at han på sine gode dage kan slå en mand som Bouhanni, og han har dokumenteret gode evner til at positionere sig. Orica-Scott har et stærkt hold til at køre lead-out, og derfor har Cort reelt en chance for at overraske.\nOBS! Efter færdiggørelsen af denne optakt har Fernando Gaviria været involveret i et styrt. Han stiller til start, men uheldet mindsker naturligvis hans chancer.\n* Tom Boonen, Ben Swift, Julian Alaphilippe, Jens Debusschere, Jurgen Roelandts, Matteo Trentin, Edvald Boasson Hagen, Danny Van Poppel, Juan Jose Lobato, Greg Van Avermaet, Jasper Stuyven, Fabio Felline, Michal Kwiatkowski, Elia Viviani, Manuel Belletti, Daniele Bennati, Jens Keukeleire, Sam Bennett,\nStørst forhåbninger kan vi have til Magnus Cort, der må forventes at kunne køre sin egen chance for Orica-Scott, hvis løbet som ventet er for hårdt for Caleb Ewan. Matti Breschel og Michael Valgren bør også have en fri rolle på et Astana-hold, der har utallige gode kort, men ingen klar kaptajn. Michael Mørkøv skal forsøge at overleve Poggio, så han kan spille en rolle for Alexander Kristoff i finalen, mens en meget formstærk Søren Kragh har gode chancer for at kunne køre lead-out for Michael Matthews. Endelig skal Lars Bak være arbejdsmand for et Lotto Soudal, der har hele fem kaptajner i Jurgen Roelandts, Jens Debusschere, Tim Wellens, Tiesj Benoot og Tony Gallopin.\nSpil på Milano-Sanremo - og få 2000 kroner i velkomstbonus!


Asien2015 Archives | A World to Explore\nLuang Prabang – De bedste oplevelser og seværdigheder i byen!\nLuang Prabang er en af mine favoritbyer i Laos! Byen er rolig, smuk og har en masse at byde på. Så du kan sagtens få dage, hvis ikke uger til at gå i byen og en ting er sikkert, du kommer helt klart ned i tempo! Jeg guider dig her i gennem nogle af de bedste oplevelser i Luang Prabang, så du måske også falder for byen!


Hjem > Titler > Den tidlige læsning > Læs Lydret\nLæs Lydret (45)\n0. klasse (45)\nAka fylder 12 år. Han får sit højeste ønske opfyldt – en kajak! Han vil straks prøve den og ringer efter Malik, som gerne vil med. De vil bare lige sejle ud til isen o...\nAka fylder 12 år. Han får sit højeste ønske opfyldt – en kajak! Han vil straks prøve den og ringer efter Malik, som gerne vil med. De vil bare lige sejle ud til isen og tilbage igen. Helt ude ved isens kant er disen meget tæt. Noget gråt nærmer si...\nAlf skal til Kina for at besøge Mi. Han skal flyve, men han er ikke glad for fly. Det bliver en fæl tur. Han får ris og cola, ser en stor mur og får et foto af Mi. Læ...\nAlf skal til Kina for at besøge Mi. Han skal flyve, men han er ikke glad for fly. Det bliver en fæl tur. Han får ris og cola, ser en stor mur og får et foto af Mi. Læs lydret er en serie af lydrette letlæsningsbøger i fire trin. Bøgerne henvender...\nTala og Karl tager af sted for at befri Talas firben fra uhyret. De søger hjælp hos den gode sultan. Han viser dem en vulkan, der gløder og oser. Der bor uhyret. De to...\nTala og Karl tager af sted for at befri Talas firben fra uhyret. De søger hjælp hos den gode sultan. Han viser dem en vulkan, der gløder og oser. Der bor uhyret. De to venner må derhen, selv om det kan være farligt. Læs lydret er en serie af lydre...\nPi og Jo er ved stranden. De får en is. En bi lander midt i Jo's is. Den skal væk, så han klasker til den. Ups! Gratis læseforståelsesopgaver kan findes på læseklu...\nBi på is\nPi og Jo er ved stranden. De får en is. En bi lander midt i Jo's is. Den skal væk, så han klasker til den. Ups! Gratis læseforståelsesopgaver kan findes på læseklub.alinea.dk. Læs lydret er en serie af lydrette letlæsningsbøger i fire trin. Bø...\nTala og Karl skal denne gang kæmpe mod den fæle frø, der er ved at samle en hær for at erobre hele kloden. De må fange ham med list. Læs lydret er en serie af lydrette l...\nDen fæle frø\nTala og Karl skal denne gang kæmpe mod den fæle frø, der er ved at samle en hær for at erobre hele kloden. De må fange ham med list. Læs lydret er en serie af lydrette letlæsningsbøger i fire trin. Bøgerne henvender sig til den første afkodning og l...\nMø er øm i en tå, så hun bliver nødt til at få en ny. Pi, Jo og Bø følger hende til lægen. Han vil ikke skifte tåen, men i stedet give hende is. Tanken om is skaber ...\nMø er øm i en tå, så hun bliver nødt til at få en ny. Pi, Jo og Bø følger hende til lægen. Han vil ikke skifte tåen, men i stedet give hende is. Tanken om is skaber uro i flokken, for de vil også have is – selv om det nok er en anden slags. Læs ...\nFar og søn skal på ferie. Både giraf og lama er med. De skal bo i et hus ved havet, hvor de skal bade. Far står i kanten og holder øje, for det suser i dag. Læs lydre...\nFar og søn skal på ferie. Både giraf og lama er med. De skal bo i et hus ved havet, hvor de skal bade. Far står i kanten og holder øje, for det suser i dag. Læs lydret er en serie af lydrette letlæsningsbøger i fire trin. Bøgerne henvender sig ti...\nFif er en fin fe. Hun er gul som en sol. Jon er også en fe, men han er ikke rar. Jon er sur, bare Fif ikke får tæv! Hun løber hen til mor. Læs lydret er en serie af ly...\nFif er en fin fe. Hun er gul som en sol. Jon er også en fe, men han er ikke rar. Jon er sur, bare Fif ikke får tæv! Hun løber hen til mor. Læs lydret er en serie af lydrette letlæsningsbøger i fire trin. Bøgerne henvender sig til den første afkodn...\nLulu er 7 år. Hun vil spille ludo med Fifi. Fifi er en abe. Kan Lulu slå en abe i ludo? Læs lydret er en serie af lydrette letlæsningsbøger i fire trin. Bøgerne henve...\nLulu er 7 år. Hun vil spille ludo med Fifi. Fifi er en abe. Kan Lulu slå en abe i ludo? Læs lydret er en serie af lydrette letlæsningsbøger i fire trin. Bøgerne henvender sig til den første afkodning og læseoplevelse. Gratis læseforståelsesopgave...\nFar og Hugo vil male en væg. Men de bliver uenige om temaet – skal det være et cirkus eller en zoo? Læs lydret er en serie af lydrette letlæsningsbøger i fire trin. B...\nFar og Hugo vil male en væg. Men de bliver uenige om temaet – skal det være et cirkus eller en zoo? Læs lydret er en serie af lydrette letlæsningsbøger i fire trin. Bøgerne henvender sig til den første afkodning og læseoplevelse. Gratis læseforst...\nMy er i Ry, her vil Ib også bo. På en cykeltur bryder et uvejr løs, så de må søge i læ Læs lydret er en serie af lydrette letlæsningsbøger i fire trin. Bøgerne henve...\nMy er i Ry, her vil Ib også bo. På en cykeltur bryder et uvejr løs, så de må søge i læ Læs lydret er en serie af lydrette letlæsningsbøger i fire trin. Bøgerne henvender sig til den første afkodning og læseoplevelse. Gratis læseforståelsesopgave...\nDen gode kat Ib har både været i en by, har fanget ål og har prøvet at falde gennem isen på en sø. I denne nye bog står han i kø sammen med My for at få en is. Læs lydre...\nDen gode kat Ib har både været i en by, har fanget ål og har prøvet at falde gennem isen på en sø. I denne nye bog står han i kø sammen med My for at få en is. Læs lydret er en serie af lydrette letlæsningsbøger i fire trin. Bøgerne henvender sig ti...


Sagsnummer: 14 Navn: Cipaian Lidia Alder: 83 Ansøgt om: Medicinhjælp - PDF\nDownload "Sagsnummer: 14 Navn: Cipaian Lidia Alder: 83 Ansøgt om: Medicinhjælp"\n1 Sagsnummer: 14 Navn: Cipaian Lidia Alder: 83 Ansøgt om: F April 2013 September 2013 Bevilget 2012: Bevilget apr Bevilget sep Bevilget apr Bevilget sep Bevilget apr Bevilget sep Bevilget apr Sagsfremstilling: September 2012 Lidia er alene men bor sammen med et barnebarn og hendes mand. Hun har dårligt blodomløb og en ubehandlet brystkræft. Hun vil helst ikke tale om sin kræft, men er meget påvirket af sin sygdom og græder en del. Hun tør ikke komme på hospitalet. Lidia var turens store dejlige overraskelser, da vi besøgte hende i september var hun ked af det og bange, hun var ikke til at slå et smil af, men denne gang er hun glad og smilende, jeg gav hende en kopi af det billede vi tog af hende sidste gang og jeg tror hun blev lidt forskrækket over hvordan hun havde set ud, vi taget et nyt billede hvor hun smiler som hun får næste gang vi ses. Hun havde fået lidt problemer med benene, så vi fik skaffet hende en krykke, jeg tror hun var lidt stolt af den, den blev i hvert tilfælde luftet flittigt. Lidia forærede os en fin gave, 10 ny lagt æg, som Ellen fik tryllet om til en dejlig omelet. Lidia fik til hjælp til medicin. Lidia har fået det værre, men er i fint humør, hun sidder udenfor og strikker strømper. Hendes brystkræft er stadig tabu og vi undlader at spørge ind til den for ikke at gøre hende ked af det, både hun og vi ved den er der og at hun ikke ønsker at blive opereret, det er svært når vi gerne vil hjælpe, men det er hendes liv og hun bestemmer selv. Hun får til medicin\n2 Oktober 2013 Det er ikke så sjovt at komme på besøg hos Lidia, på den lille måned der er gået siden vi var der sidste, kan vi se at hun har tabt sig, da Cheme spørger til hendes vægt fortæller hun, at hun har tabt 10 kg de sidste 3 måneder og at hun er meget svimmel, hendes niece fortæller, at hendes appetit er meget dårlig. Hun vil jo ikke tale om sin bryst kræft og vil heller ikke på hospitalet, men Cheme kan et eller andet og han får lov til at kigge på hendes bryst, det er ikke noget kønt syn, der er sår over det hele, og det væsker. Cheme anbefaler hende at komme på hospitalet, men jeg tvivler på hun gør det. Lidia har en skarp tunge og det eneste der trøster mig er, at den har det fint.\n3 April 2014 Lidia ser forbavsende godt ud, hun har fået farve i kinderne. Hun har taget lidt på siden oktober. Sygeplejersken får lov til at se hendes bryst, det ser meget bedre ud, det væsker ikke mere og umiddelbart virker det som om, at knuden er blevet en lille smule mindre, måske har den indkapslet sig. Hun er faldet og har fået skrabet næsen og hagen og hendes knæ er hævet, sygeplejersken kigger på det, alt er ok. Hun glæder sig til at blive bedstemor i august. Ved vores 2. besøg deler Lidia sin frokost med os, fedtegrever lavet af kyllingefedt, det er ikke så ringe endda. September 2014 Lidia ser bedre ud denne gang, selv om livet er hårdt ved hende, hun har lige mistet sit oldebarn. Hun er faldet igen, vi prøver igen at fortælle hende, at hun skal bytte sin stok ud men sine krykker, det lover hun at gøre når stokken engang knækker, jeg lokker stokken ud af hendes hænder og viser hende at jeg godt kan knække den for hende, det er ikke populært og jeg får ikke mere lov til at nærme mig hendes stok. Hendes bryst kræft forholder sig stadig væk i ro. April 2015 September 2015 April 2016 Lidia er igen faldet, igen taler vi med hende om, at smide stokken væk og bruge sine krykker, men hun er stædig. Hun er opereret for galdesten 3 gang, det har ikke rigtigt hjulpet og hun har rigtigt mange anfald, jeg taler lidt med hende om at skære ned på fedtet i hendes kost. Brystet gør lidt ondt men væsker ikke. Hun får til medicin Hun har fortsat sit gode humør; men smerterne i benene og ryggen er blev værre. Brystet holder sig stadigvæk i ro. Hun strikker strømper og som hun selv siger, når bare hovedet og hænderne virker så er det ikke helt skidt. Hun har været faldet igen og er begyndt at blive lidt bange for at det skal ske igen. Denne gang skete der heldigvis ikke noget. Hun fortæller os om sin ungdom - rigtigt spændende. Hende kan man godt lytte til i mange timer. Hun får hjælp til sin medicin. Har det ikke godt, hun har ondt i ben og hofte. Har mistet appetitten og sover dårligt om natten. Får indsprøjtninger for smerterne, har fået 1 mangler 4. Hun mangler væske og humøret er i bund. Det eneste der får hendes øjne til at stråle denne gang er lille Eric. Hun får penge til medicin


Norge har 6000 doser astmamedicin med til OL - Feltet.dks cykelforum\nNorge har 6000 doser astmamedicin med til OL\nOL og doping eller det som ligner , 6000 doser astmamedicin har de gode Normænd med plus lidt af det løse ,som\nKenacort og Betamethason , det virker forrykt .\nNorge tog i går de 3 første pladser i i herrernes skiatlon over 30 kilometer.\nMåske de prøver at skjule det med æg : http://sport.tv2.dk/2018-02-03-norske-ol-kokke-bestilte-15000-aeg-ved-en-fejl\nbj det må straks må listen over forsøg på at skjule epo osv.\nTUE har efterhånden medført at det er alfa og omega at være asmatiker for at kunne klare sig i topsort.\n@O.Simonsen#468067 Det er lidt noget sludder. Det meste astma-medicin kræver ikke TUE og der er ikke dokumentation for at det er præstationsfremmende for ikke-astmatikere.\nNår det er sagt så er TUE systemet en kæmpe ladeport for især kortison-præparater som i den grad er præstationsfremmende. Og der er alle sportsgrene (også dem uden doping-ry) nok lige slemme.\nbrasch De er sikkert på beta-blokkere hele bundtet\nJeg tror ikke at curling er så hæsblæsende at man hoster blod op, som flere skiløbere gjorde op til OL fordi det var så pissekoldt da de trænede.\nHaha. Det var jo nok ment som en joke men nu ER der faktisk en curlingspiller fra OL, der tilsyneladende har haft fingrerne i kagedåsen.\nStoffet var btw meldonium, som Sharapova også blev knaldet for.\nJa, og det bekræfter så måske meget godt, hvorfor alle russiske atleter er/burde være udelukkede. Når det så er sagt, så er det mig en gåde hvorfor en curlingspiller tager et stof der efter sigende øger udholdenheden. Curling står mig ikke som en sport der er specielt fysisk anstrengende\nJeg forestiller mig at det altid, som i altid-altid, er en fordel at være fysisk ovenpå. Stenen vejer alligevel 20kg og jo lettere den føles, jo mere overskud forestiller jeg mig, at der er til at mingelere de små finesser. Og også til at færdes på isen og feje max igennem når behovet er der. Vi har lige tabt en kamp pga 3 cm, så der er jo de små detaljerer der er i spil.\nDet er jeg som sådan helt enig i, også i forhold til at holde koncentrationen osv. Men jeg køber ikke sammenligningen med skiskydning og jeg tvivler meget kraftigt på at det ikke er muligt at være i “god nok” form til curling uden at dope sig\nVi er ikke de eneste der undres\nbrasch i Curling og skydning bruges betablokkere for at få pulsen ned\nperhansen men nu var det ikke det der var tilfældet her


Det er Netflix’ verden – vi bor bare i den | Information\nMidt i april kunne The Guardian fortælle, at streamingtjenesten Netflix nu var mere værd end den amerikanske oliegigant ExxonMobil. Værdien af Netflix steg til 196 milliarder dollar, mens ExxonMobils værdi faldt til 166 milliarder. Meget symbolsk kunne man altså konstatere, at den nye, datadrevne økonomi på sin vis havde overhalet den gamle, benzindrevne økonomi.\nDet er en udvikling, som har været i gang længe, men som kun er begyndt at gå stærkere i de seneste måneder, hvor store dele af verden har været lukket ned, og folk ser streaming som aldrig før.\nCoronakrisen har nemlig spyttet godt i kassen hos Netflix og de øvrige streamingtjenester, ikke mindst Amazon Prime med 118 millioner brugere og Disney+, der endnu ikke er nået til Danmark, men alligevel har fået 50 millioner abonnenter på verdensplan siden lanceringen i november sidste år.\nDet tog Netflix syv år at nå samme milepæl. Men tjenesten banede vejen for alle de andre og har nu mere end 160 millioner abonnenter. Det er i sig selv en bedrift for en tjeneste, der begyndte med dvd-udlejning i 1997 og gik online i 2007.\nNetflix’ fremsynede grundlægger og øverste chef, Reed Hastings, kiggede tidligt i krystalkuglen og forudså værdien af en datadreven, digital streamingtjeneste. I dag har Netflix opnået noget nær kulturelt monopol og dermed fået en nærmest ufattelig magt over, hvad de – vi – putter i hjernerne hver aften.\nNår man sammenholder den voldsomme udvikling med undersøgelser, der viser, at de unge mellem 15 og 25 år dropper de traditionelle medier til fordel for Netflix og YouTube i et hidtil uhørt tempo, kan man godt blive lidt bekymret for mangfoldigheden, bredden og kvaliteten i den kunst og kultur, som er tilgængelig for det store publikum.\nLige nu er det for eksempel den kulørte dokumentarfilmserie Tiger King og cølibatdatingshowet Too Hot to Handle, der topper tjenestens hitlister i ind- og udland, og som ivrigt diskuteres på de sociale medier.\n»Alle monopoler bekymrer mig,« siger Mareike Jenner, der underviser i medier på Anglia Ruskin University i Cambridge i England, og som har skrevet bogen Netflix and the Re-Invention of Television (2018).\n»Og jeg tror, at vi er nødt til at være bekymrede for Netflix, fordi det kulturelt set mest er amerikansk indhold.«\nDer er store huller i tjenestens udvalg, især når det kommer til ældre film og film fra andre lande end USA og Storbritannien, og det gælder både fiktionsfilm og dokumentarfilm. Det siger Chuck Tryon, der er lektor i film- og medievidenskab på Fayetteville State University i North Carolina i USA, og som blandt andet har skrevet bogen On-Demand Culture: Digital Delivery and the Future of Movies (2013).\n»Samtidig er Netflix’ programmer ikke underlagt samme grad af regulering og kontrol som public service-mediernes. Mange af dokumentarfilmene og dokumentarserierne og dokudramaerne på Netflix har et lidt problematisk forhold til sandheden. Indholdet bliver ikke tjekket, og det betyder, at megen fejlinformation slipper igennem.«\nMareike Jenner er dog begejstret for de muligheder for selv at bestemme, hvad man vil se hvor og hvornår, som Netflix giver, og som i den grad har frigjort seerne fra de traditionelle tv-kanalers magt over sendefladen. Det er en af de væsentligste grunde til, at streamingtjenesten er så populær blandt unge mennesker.\n»Forestil dig, at du her under nedlukningen kun kan se, hvad tv-kanalerne viser på morgenfladen, eftermiddagsfladen og aftenfladen – genudsendelser og madprogrammer … Jeg kan ikke understrege nok, hvor brillant det var, at Netflix introducerede muligheden for selv at programlægge og samtidig bingewatche en hel sæson af en tv-serie. De nationale tv-selskaber og public service-medier har i lande som Danmark og Storbritannien virkelig været nødt til at stramme sig an, når det kommer til seernes muligheder for selv at vælge.«\nNetop fordi alle brugere af Netflix er frie til at se, hvad de har lyst til, ser deres Netflix heller ikke ens ud. Mit Netflix er med andre ord ikke det samme som dit Netflix. Det kan godt være, at vi begge lige nu får anbefalet en ny, anden sæson af Ricky Gervais’ After Life, som Netflix selv har produceret. Tjenestens eget, nyproducerede indhold ligger næsten altid øverst.\nMen begynder vi hver for sig at scrolle ned igennem de film og serier, som Netflix anbefaler os, og de forskellige kategorier og genrer, de mener, at vi vil være interesserede i – for mit vedkommende: Medrivende serier, Ensemble-serier, Fordi du så: The Witcher, Film baseret på virkelige hændelser – er der store forskelle.\nDet er én måde, hvorpå Netflix styrer, hvad vi ser – og forsøger at få os til at se mere af det samme. En anden måde drejer sig om de billeder fra hver film eller serie, som de præsenterer os for.\nHvis jeg for eksempel har set mange film med John Travolta, så vil de måske anbefale mig at se Pulp Fiction med et billede fra filmen, hvor John Travolta optræder. Hvis jeg ser flere Bruce Willis-film, vil jeg i stedet se et billede fra Pulp Fiction med ham.\nBlandt andet sådan virker Netflix’ berømte og berygtede algoritmer, der groft sagt er computerprogrammer med nogle meget specifikke instrukser. De er ikke interesserede i ens alder eller køn, men i stedet i, hvad man ser, hvornår man ser det, hvor meget man ser af det, hvornår på dagen man ser hvad, og hvilke genrer man ser hvornår.\nDet er ikke nogen hemmelighed, at vores adfærd på nettet sætter sig digitale fodspor i form af enorme mængder data, og få er lige så gode som Netflix til at høste og bruge den data til at tilfredsstille sine brugere, så de har lyst til at blive hængende.\n»Netflix bruger en form for kunstig intelligens-software, der mærker kulturbølger på en anden måde end tidligere. Det handler ikke om, hvor i landet du bor, men om hvilken type du er. Det er en meget mere avanceret kulturstruktur, end vi har set før,« siger mediekonsulent Keld Reinicke.\nDigital medieanalytiker Claus Bülow Christensen er enig.\n»Jeg er ikke i tvivl om, at Netflix foretager sig en masse ting bag kulissen, som vi slet ikke fatter omfanget af,« siger han.\n»Jeg tror, at de gør meget mere for at manipulere med os. Lad os bare kalde det manipulere. Jo flere timer, man bruger på Netflix – og nogle af os bruger lige lovlig mange timer på Netflix – desto flere unikke data har de om os.«\nAlgoritmerne holder hele tiden øje med de valg, man foretager sig, og det betyder, at man kan ende i en boble, hvor man på Netflix kun bliver præsenteret for og ser det indhold – de film og serier – man i forvejen godt kan lide.\nDet er det, som Mareike Jenner kalder nudge-teori. Det vil sige, at Netflix blidt skubber én i en bestemt retning. YouTube benytter sig af lignende algoritmer, som holder øje med, hvilke videoer man ser, og sender én videre til andre af samme slags.\nNetflix har været ganske åben omkring sine metoder, fortæller Claus Bülow Christensen. Og tjenesten bruger sin egen, meget nørdede teknologiblog som et slags rekrutteringsværktøj, hvor de kan stille spørgsmål og siden hyre de kodere og dataeksperter, der kommer med de bedste svar.\nPå nogle områder er de dog blevet mere hemmelighedsfulde end i begyndelsen, ikke mindst i forhold til deres enorme database og deres algoritmer, der er meget mere intelligente end alle andre streamingtjenesters.\n»Der er ikke mange tjenester, heller ikke af de nye, som har så veludviklet et apparat til at gå på jagt i al den data, de indsamler. På TV 2 Play har de for eksempel ikke afsat ressourcer til at nå derned, hvor dataene for alvor får værdi. Men det har Netflix,« siger Claus Bülow Christensen.\nSå avancerede er Netflix’ algoritmer, at man kan give dem specifikke opgaver, samtidig med at de selv kan opdage nye data og mønstre, som man ikke har bedt dem om at lede efter.\n»Det mest konkrete eksempel, som man selv kan se, når man går ind på sit Netflix, er måden, de opbygger deres brugerflade på,« siger Claus Bülow Christensen.\n»Det er måske ikke så meget kunstig intelligens, som det er et sofistikeret system, der kan lave grafik, artwork, for de enkelte tv-serier og film. Normalt vil man have en grafiker til at se en serie eller en film igennem og vælge nogle gode stills, som præsenterer hovedpersonerne og vigtige scener, og som sammen giver en god dynamik. Men Netflix har simpelthen lavet en algoritme, der kan gøre det for dem. Det er sgu meget imponerende.«\nAlgoritmen kan med andre ord selv gennemse en serie eller film og via ansigtsgenkendelse finde ud af, hvem hovedpersonerne er, udvælge relevante scener og billeder og komme med bud på en effektiv grafisk præsentation af den pågældende serie eller film. Efterhånden er systemet blevet så godt, at Netflix kan lade computeren selv generere indbydende grafik for en serie eller en film.\n»Samtidig ser algoritmerne på din adfærd. De laver typisk en bank med fem-ti stykker artwork, som har nogle forskellige karakteristika, og de data parrer de så med din adfærd, sådan at det artwork, du ser præsenteret på din profil på Netflix, er tilpasset dig og dine præferencer – uden at du ved det,« siger Claus Bülow Christensen.\n»Og det ser ud til at virke. Det højner brugertilfredsheden, hvilket siger sig selv. Hvis du hele tiden bliver præsenteret for noget, der appellerer til dig, bliver du glad.«\nNetflix-grundlægger Reed Hastings erkendte for nogle måneder siden i et interview med Danmarks Radio, at tjenestens algoritmer langtfra er perfekte, og selv ikke han får altid anbefalet noget, han har lyst til at se.\n»Han sagde, at de kun var halvvejs, og så begynder man at spekulere over, hvor det så er, at de er på vej hen, og hvornår de er tilfredse,« siger Claus Bülow Christensen.\nHan fortæller, at Netflix for eksempel lynhurtigt kan afprøve nye brugerfunktioner ved at give 10.000 abonnenter adgang til en bestemt funktion, mens de udvælger og holder øje med 10.000 andre, der ikke har det. På den måde kan de hele tiden optimere brugerfladen.\nSpørgsmålet er, om ikke det gør ens verden og udsyn mindre, når man kun bliver præsenteret for det, man i forvejen godt kan lide?\nMareike Jenner fortæller, at hun i forbindelse med sit arbejde for nogle år siden så et par af de film, som den amerikanske komiker og skuespiller Adam Sandler har lavet til Netflix. For en tid derefter blev hun anbefalet flere Adam Sandler-film, men fordi hun ikke så nogen af dem, forsvandt de fra hendes personlige algoritme.\n»Og her et par år senere er det, som om Adam Sandler aldrig har været på mit Netflix – som om han aldrig har eksisteret. Det er lidt skræmmende, fordi vi slet ikke ved, hvad der ellers foregår på Netflix. Man er ikke klar over mange af de muligheder, der er tilgængelige på Netflix, medmindre man aktivt opsøger dem. Det er noget, jeg indimellem gør, men man har reelt ikke fuldstændig frihed i forhold til sine valg på Netflix. Hvis ikke man ved, at noget findes, hvordan skal man så kunne lede efter det?«\nIfølge digital medieanalytiker Claus Bülow Christensen er Netflix selv opmærksomme på den problematik – at Netflix også skal være til for at overraske – og han mener, at det er en væsentlig del af det, som tjenesten kæmper med i forhold til sine algoritmer.\n»Vi bliver jo glade, når vi finder noget, som gør os positivt overraskede. Det er en svær nød at knække, men jo mere data de samler sammen, desto dygtigere bliver de, og så kan de også begynde at påvirke nogle af de mekanismer,« siger han.\nUnder alle omstændigheder er det vigtigt at bevare sin kritiske sans, når det kommer til Netflix og de andre store streamingtjenester. Med deres stigende udbredelse kan de reelt ende med at erstatte public service-medier som den store opdrager, og det kan indsnævre og ensrette vores medieforbrug.\n»Hvis man følger en algoritme, vil man sandsynligvis møde indhold, der bekræfter ens eksisterende syn på verden, og det er farligt. Man skal kunne blive udfordret og finde ting, der giver én mulighed for at tænke kritisk,« siger lektor på Fayetteville State University Chuck Tryon, der gør meget ud af at fortælle sine elever om alt det, især film, de ikke kan finde på Netflix.\nDet er i den forbindelse værd at bemærke, forklarer han, at udvalget af serier og film på dansk Netflix er meget mindre end på for eksempel amerikansk.\nMareike Jenner mener, at algoritmer er problematiske, og at vi bør tænke mere over, hvordan de virker, så vi kan punktere de bobler, vi opholder os i.\n»Der skal være undervisningsprogrammer i skolerne og på universiteterne, hvor eleverne lærer kritisk tænkning. Det er et af det nye internets krav – vi er alle nødt til at blive bedre til kritisk tænkning og til at stille spørgsmål.«\n28. april, 2020 - 22:17\nJeg har lige sagt mit Netflix op :-) En tidsrøver med ringere og ringere indhold.\nKurt Bay, Jane Doe, Klaus Lundahl Engelholt og Alvin Jensen anbefalede denne kommentar\n29. april, 2020 - 07:51\nGad vide om det er streaming tjenesterne der opfandt COVID 19? Det er da en god konspirations teori.\n29. april, 2020 - 09:33\nKlaus Ipsen, svaret er nej det er det ikke, og så vil jeg tillade mig at mene at der ikke findes nogle gode konspirationsteorier, selvfølgelig med undtagelse af dem som faktisk beskriver noget som foregår, de bliver så desværre ikke markedsført på youtube men kvalt og ignoreret.\ndit forslag har dog den fordel at det er ligetil at gennemskue at den ikke holder vand, problemet er så bare at selv indlysende "langt ude teorier" alligevel får prædikanter, disciple, og troende tilhængere, endda selv blandt ellers rimeligt fornuftige mennesker ( kender en som ellers plejede at være velorienteret, men nu er faldet for adskillige teorier, og er aldeles immun overfor enhver argumentation som kunne give grund til tvivl )\ner i øvrigt enig i at Netflix indhold er ringe, og det er desuden gennemsyret af propaganda for våben som den rette løsning på ALLE problemer, i endnu højere grad !!! end Hollywood/ filmbranchen i øvrigt,\nder bruges tydeligvis adskillige mia. på at sælge den syge ide til hele verden, og stort set det hele kommer fra USA, er da vist ikke tilfældigt,\nså her er der da vist en sand konspiration bag, eller måske er det bare den "naturlige" følge af magthaveres sygelige behov for endnu mere magt, og så skal vi måske finde en måde at afskaffe magthavere for at få afskaffet krig,\nfor selvfølgelig er krig ikke nødvendig og kan faktisk afskaffes sammen med militæret, for det kan da ikke passe at vi ikke har råd til at forhindre klimakatastrofen, men har råd til alt det militær og alle de krige,\nen vej til afskaffelse af magten er at nægte at adlyde, når magten tager dumme beslutninger, det der kaldes civil ulydighed og blev brugt af feks Gandhi, man kan jo ikke afskaffe magten med magt.\n29. april, 2020 - 19:36\nFacebook og Netflix. Different but same same.\n29. april, 2020 - 20:54\nDet her er vist kun et problem hvis man bruger størstedelen af sin tid på at se Netflix og aldrig opsøger et nyhedsmedie. Men hvis det er tilfældet har man vist større problemer i sit liv end at Netflix har nogle smarte algoritmer...\nJeg kan dog godt lide, at hvis man ellers gider opsøge det, så giver Netflix adgang til serier og film fra andre lande og på andre sprog end engelsk. Det kræver bare at man gider gå ind i menuen og finde det frem. De kunne måske godt bruge en algoritme til at foreslå serier og film i en helt anden genre end man normalt ser, men helt ærligt så er Netflix et firma som sælger et produkt og selvfølgelig går de efter at optimere produktet så flest muligt har lyst til at bruge penge på det. Det burde vel heller ikke være Netflix' ansvar om vi opsøger troværdige nyhedsmedier og udvider vores horisont eller ej. Jeg synes man skal passe på med at fralægge folk for meget personligt ansvar og mene at Netflix er skyld i at man kan komme til at leve i en "boble". Det er da kun en selv som kan have ansvaret for at lukke sig inde i sådan en.\n30. april, 2020 - 06:33\nJeg er enig i bekymringerne om algoritmer og styrende indhold. Ikke desto mindre er vi meget glade Netflix. Ja masser af amerikanske film og serier (Pt ser jeg homeland) men også engelske (The crown) og spanske (La casa de papel) Derudover har jeg de seneste 6 måneder set film fra Norge, Sverige, Argentina, Frankrig, Tjekkiet, Malawi (amerikansk produceret tror jeg) og med min datter ser jeg K drama fra Sydkorea men Netflix har også Bong Joon Ho film (Okja). Det er rigtigt man skal søge efter det.


Find dit praktik sted som MFØ i Horsens lige her ✅\nAmbitiøs og nysgerrig Digital Marketings Praktikant🚀\nEr du ved at tage en digital uddannelse, og vil du prøve din teoretiske viden af i praksis? VS-Automatic er i gang med en spændende udvikling og søger derfor én engageret praktikant til at hjælpe vores marketingafdeling.\nTil vores kontor i Horsens søger vi en ambitiøs praktikant, der brænder for digital markedsføring.\nMed på rejsen har vi brug for DIG – som fx. kan højne vores placering på Google, gøre vores hjemmeside indbydende og intuitiv for vores besøgende, mm.\nProducere og opdatere SEO, produkttekster og linkbuilding\nProducere content til hjemmesiden\nVedligeholdelse og udarbejdelse af content til vores online platforme\nEt spændende og udfordrerende forløb


Der smages på den spritnye suppe hos købmand Emil Bugge, der havde Kolonial- og Delikatesseforretning på Lyngby Hovedgade 34 i 1904-1948. Billedet er fra 1948. (Foto: Lyngby-Taarbæk Stadsarkiv)\nNy lokalhistorisk udstilling på Frieboeshvile ”Fra disk til selvbetjening - butiksliv i Lyngby-Taarbæk gennem 100 år” åbner 4. september\nStadsarkivet inviterer alle til udstillingsåbning en 4. september kl. 14.30, hvor Borgmester Sofia Osmani åbner den lokalhistoriske udstilling ”Fra disk til selvbetjening – butiksliv i Lyngby-Taarbæk gennem 100 år”.\nStadsarkivet har gransket lokalhistoriske fotos, film, dokumenter og genstande og skabt en udstilling, der hylder handelslivet i Lyngby-Taarbæk gennem tiden.\n”Udstillingen giver et indblik i både butiksejeres og de mange handlendes spændende historier, og appellerer til alle sanser. Man kan blandt andet røre ved de mange historiske butiksgenstande som dametøj, kaffe, sæbe, konserves, radio- og fjernsynsapparater, og man kan gætte en vare ud fra en duft”, siger Stadsarkivar Mette Henriksen.\nAlle kan løbende bidrage til udstilling med fortællinger, billeder og genstande.\nTil udstillingsåbningen vil der blive budt på forskellige historiske smagsprøver, der forhåbentlig får mange gæster til at kigge forbi. Udstillingen vil kunne ses i perioden 4. september-20. december på Stadsarkivet, Frieboeshvile, Lyngby Hovedgade 2. /peb\nPubliceret 01 September 2019 11:00


Redaktionsbrev nr 9. 2010\nPosted on september 29th, 2010 by Gunnar Lilliesköld\nDanderyd den 27 september 2010.\nEfteråret er kommet med alle sine aktiviteter. Elektronikmessen E-10. blev for nyligt afholdt i Odense og man kan konstatere at stemningen var meget positiv. Adskillige virksomheder oplyser,\nat nu går det godt igen, at lavkonjunkturen definitivt er passeret. Et flertal af svenske virksomheder som jeg har talt med har haft travlt efter sommeren.\nMange arbejder intensivt med at udvikle nye konstruktioner og bryder måske med EMC- eller\nESD-problemer. Elektronik kan som bekendt forstyrres og følgerne kan blive katastrofale. Anvendelsen af trådløs kommunikation øges og skaber desværre nye problemer. Vi vil tage op nogle aktuelle tilfælde der ikke kun er teknisk interessante, men som også kan føre til politiske\nog legale konsekvenser. Træf mig på gunnar@elinor.se eller ring på +46 8 622 55 11.\nDe seneste par år har vi set flere nye komponentdistributører på det nordiske marked. Hvor mange er der plads til og hvilken rolle sigter de forskellige distributører på? Kontakt Göte Fagerfjäll på email gote@elinor.se eller telefon +46 8 715 72 10 hvis du vil diskutere komponentdistribution eller har opslag til artikler.\nGlem ikke at medvirke i den Store komponentoversigt. Kontakt Anette Hammarström på +46 8 445 20 71 eller anette@elinor.se hvis du bør være med, men ikke har modtaget påmindelse om at opdatere informationen.\n« Nlab satsar Strider nu även i Europa »


Hvis du tager cyklen til arbejde, kan det redde dit liv\n19.11.18 / 10:33\nFlere og flere mennesker vælger at tage cyklen på arbejde, og det har vist sig at være en kæmpe fordel. Ikke mindst for klimaet, da kloden bliver sparet for massive mængder CO2, men også for de mennesker, der cykler.\nDet kan nemlig i sidste ende redde deres liv.\nDet er især i København, at cyklingen inden for de sidste år er gået amok, og her er det intet mindre end halvdelen af befolkningen, der cykler til arbejde, studie og hvor de ellers skal hen.\nCykling redder menneskeliv\nAt halvdelen af København vælger at tage cyklen, når de skal noget i hverdagen, er ikke kun fantastisk for både klimaet og det enkelte menneske, men det er også en kæmpe fordel for sundhedssektoren, da det kan spare tusindvis af liv på årlig basis, og Københavnerne har altså noget, de kan være stolte af.\nHvis resten af Europa følger trop, er der intet mindre end 10.000 årlige dødsfald i Europa, der vil kunne blive forhindret, og det er altså mange menneskeliv. Det eneste det kræver, er bedre cykelstier, som Danmark dog kan flotte sig af at have.\nHvis byer som London, Barcelona og Rom vælger at investere i et bedre cykelsystem inden for nærmeste fremtid, vil man kunne få op til 24.7 procent, som svarer til hver fjerde borger i Europa, til at vælge cyklen, når de skal på arbejde, studie eller andet i hverdagen.\nSå hvis du overvejer at begynde at tage cyklen til arbejde, og du var i tvivl, om det overhovedet kunne betale sig, er det altså blot om at komme i gang. Ikke mindst vil du bidrage til et bedre klima, en bedre sundhedssektor og et bedre Europa, men du vil også kunne redde dit eget liv.\nCyklerne er ikke svære at finde\nHvis du er blevet overbevist om, at det er en god idé at begynde at cykle på arbejde eller på dit studie, men du ikke har en cykel, eller en cykel der er værd at cykle på, skal du ikke være ked af det. Der findes nemlig masser af billige cykler i Danmark, og det behøver ikke være så svært at finde dem.\nDu kan tage på politiauktioner, hvor der tit og ofte er mange cykler, der ikke er blevet afhentet, og disse cykler er altså ikke nødvendigvis i dårlig stand – tværtimod. Du kan også købe din cykel brugt, og også her vil der med stor sandsynlighed være penge at spare, og måske er der ovenikøbet mulighed for at prutte lidt om prisen, så den kommer yderligere ned.\nEller kan du også vælge at tage til en cykelsmed, hvor du kan få en samtale med en, der ved en masse om cykler, og som kan guide dig til at finde den helt rigtige. De fleste cykelsmede har en masse tilbud kørende, så du kan helt sikkert kan få en god cykel til en helt fin pris. Der er altså ingen undskyldning – det er bare om at anskaffe sig en cykel og komme i gang.