VESTAGER SKAL SIKRE VÆKST VIA KONKURRENCE - PDF\nDownload "VESTAGER SKAL SIKRE VÆKST VIA KONKURRENCE"\n1 NOTAT VESTAGER SKAL SIKRE VÆKST VIA KONKURRENCE Kontakt: Analytiker, Eva Maria Gram Direktør, Bjarke Møller RESUME Hvis Margrethe Vestager som forventet klarer høringerne i Europa- Parlamentet, vil hun overtage en magtfuld post som konkurrencekommissær, hvor hun får stor indflydelse på den videre udvikling af EU s indre marked. Hun kan stoppe statsstøtte i medlemslandene og forhindre, at de største virksomheder misbruger deres markedsdominans. Hun skal sikre, at EU- reglerne bliver overholdt, lægge en klar linje i konkrete sager og udstede bøder. Hård konkurrence presser virksomhederne til at øge produktiviteten, at sænke omkostningerne og holde priserne nede til gavn for forbrugerne. Derfor er EU s konkurrencepolitik helt afgørende for at skabe vækst og styrke Europas konkur- renceevne. Konkurrencepolitik handler således ikke bare om at få det indre marked til at glide nemt og sikre forbrugerne de bedst mulige priser, men også om at sikre europæiske virksomheder et stærkere udgangspunkt i en globaliseret verden. Det er her afgørende, at Margrethe Vestager får positioneret sig som en stærk kommissær, der sikrer fair og rimelige rammer og forstår den hårfine balance, hvor øget konkurrence både giver bedre vækstvilkår for virksomhederne, samtidig med at der tages hensyn til forbrugerne. Der venter store ændringer på det indre marked, og Margrethe Vestager og hendes generaldirektorat får en central rolle i at håndtere og gennemføre dem. Udviklin- gen af det indre marked for energi og det digitale marked vil påvirke konkurrence- politikken, og i konkrete sager skal konkurrencekommissæren være klippesolid garant for, at der føres en fair, neutral og håndfast linje i sager over for nogle af Tænketanken EUROPA 2014 thinkeuropa.dk\n2 verdens største selskaber. Det gælder bl.a. sagerne mod Google og Gazprom, der arves fra den afgående konkurrencekommissær, Joaquín Almunia. Gazproms ønske om at indføre en gasledning gennem dele af Europa er positivt for de lande, der vil aftage energien, men vil kræve et kompromis med den frie konkurrence og en undtagelse fra EU s tredje energipakke. Hvordan Vestager afgør den verserende sag om Gazproms misbrug af markedsdominans kan derfor ende med at have stor betydning for, om der etableres en ny gasledning. Vestagers beslutninger kan altså både have indflydelse på energimarkedet, Gazprom og være en brik i EU s forhold til Putin. I udviklingen på det digitale marked og inden for telekommunikationssektoren har den tyske forbundskansler Angela Merkel og kommissionsformanden Jean- Claude Juncker været fortalere for en vis opblødning af konkurrencereglerne, så europæi- ske virksomheder i højere grad kan modstå det globale pres. Det er vigtigt, at Vestager ikke slækker på konkurrencereglerne for at lave en form for europæisk protektionisme eller favorisering i forhold til bl.a. amerikanske virksomheder. Det er i hele EU s interesse at sikre et velfungerende indre marked med hård konkur- rence for alle, så innovation og udvikling af nye teknologier og nye markedsløsnin- ger kommer forbrugerne til gavn. Den afgående konkurrencekommissær, Joaquín Almunia, valgte ofte forligsvejen, og mange sager om fusioner og markedsdominans blev afsluttet uden forbud eller bøder. Han valgte til gengæld en hårdere linje i anti- kartelsager med bøder til 167 virksomheder siden Margrethe Vestager står over for et principielt valg og skal tage stilling til, hvorvidt hun mener, der er behov for at lægge en ny og hårdere linje. Hvis Vestager vælger en hårdere og mere kontant linje end sin forgænger, kan det medføre mere administrativt arbejde, men det kan samtidig give højere indtægter i form af bøder. Margrethe Vestager bl.a. søge inspiration i USA og introducere nye redskaber over for brud på konkurrencepolitikken. Hun kan f.eks. gå efter personerne i stedet for den samlede virksomhed ved at introducere personlige bødestraffe. Samtidig kan hun arbejde for mere fælles koordinering mellem landene i brugen af fængselsstraf- fe. Et brud på konkurrencereglerne bør udløse de samme konsekvenser i hele EU. Øget samarbejde med konkurrencemyndighederne både i de enkelte medlems- lande og globalt med konkurrencemyndighederne fra USA til Asien kan også være afgørende for at sikre en effektiv implementering af reglerne på tværs af lande- grænserne. 2\n3 HOVEDKONKLUSIONER: Konkurrencepolitik ses ofte som en balanceakt mellem forbrugerpolitik og hensynet til at sikre virksomheders overlevelse og bevare jobs. I den nye Kommission skal Margrethe Vestager sikre forbrugerne rimelige pri- ser og samtidig medvirke til at skabe vækst og arbejdspladser i EU. Krisen og globaliseringen lægger pres på konkurrencekommissæren for at tillade flere fusioner samt statsstøtte til kriseramte virksomheder. Det er vigtigt, at Margrethe Vestager ikke giver efter for politiske ønsker om at give mere statsstøtte. Margrethe Vestager får en central rolle i at fremme udviklingen af det indre marked for energi og på det digitale område. Samarbejdet med øv- rige kommissærer bliver afgørende. Gazproms ønske om at anlægge en gasledning gennem dele af Europa sætter EU i et dilemma, hvor Margrethe Vestagers stemme kan blive afgø- rende. For at modstå det globale pres har Angela Merkel og Jean- Claude Juncker varslet ændringer, der vil svække konkurrencereglerne for fusionering af televirksomheder. Det er Margrethe Vestager, der skal lægge det endelige snit og sikre, at der også er hård og fair konkurrence på det digitale om- råde. Sagen mod Google om misbrug af markedsdominans har betydning for mange virksomheder og aktører, og opmærksomheden på Vestager vil være enorm, når hun skal beslutte, om EU skal søge forlig eller starte en reel sag mod Google. Margrethe Vestager kan bl.a. hente inspiration til sin kommissærpost i USA, der har succes med en udvidet brug af forlig og personlige straffe. Margrethe Vestager har mulighed for at sætte et personligt aftryk på posten som konkurrencekommissær og vælge en anden og måske hårde- re linje end hendes forgænger. 3\n4 Torsdag d. 2. oktober skal Margrethe Vestager i høring hos Europa- Parlamentet. Hvis alt ender som forventet, vil hun komme igennem nåleøjet og snarligt indtage posten som ny konkurrencekommissær. Dermed vil hun få en af de mægtigste og vigtigste poster i Kommissionen, for ingen andre kommissær har en så direkte og udøvende magt som netop konkurrencekommissæren. Hun kan uden indgriben fra Rådet og Parlamentet udstede bøder og lægge sager an mod både virksomheder og medlemslande. Men hendes afgørelser skal også efterfølgende kunne stå deres prøve ved EU- Domstolen. Margrethe Vestager træder til på et tidspunkt, hvor konkurrencepolitikken står over for en række udfordringer. Der er et stærkt politisk og økonomisk pres fra flere sider for at slække på statsstøtteregler og for at føre en mere lempelig kurs, der kan føre til nye job i den sløve europæiske økonomi. Samtidig er der risiko for, at det indre marked ender med at blive fragmenteret og nye barrierer bygges op i udvalgte brancher. Det er her vigtigt, at konkurrencekommissæren som Vestager også selv påpeger i sit skriftlige svar før høringerne i Europa- Parlamentet vil "håndhæve en fair og neutral konkurrencepolitik", og at "håndhævelsen af EU s antitrust- regler skal forhindre dominerende virksomhe- der i at ekskludere konkurrenter fra markedet". 1 Konkurrence for vækstens skyld Konkurrencepolitik er flere gange blevet italesat af Europa- Kommissionen som værende forbrugerpolitik. 2 Det handler om at beskytte forbrugeren mod urimelige høje priser og sørge for, at de bedste varer er på hylderne. Dybest set gælder det om at sikre, at der er et velfungerende indre marked i EU, hvor virksomheder kan konkurrere på lige fod. I det brev, som Margrethe Vestager modtog fra kommissionsformand Jean- Claude Junckers, da hun blev udnævnt, placeres vækstdagsordenen dog helt centralt. Således lader Juncker den kommende konkurrencekommissær forstå, at konkurrencepolitik er et af de områder, hvor Kommission har enekompetence, og handling på dette punkt vil være afgørende for at vores job- og vækstagenda bliver en succes. 3 Behovet for vækst og stærke virksomheder, der kan modstå den økonomiske krise og den globale udvikling, stod ikke så højt i jobbeskrivel- 1 Answers to the European Parliament, Margrethe Vestager, Competition. (http://www.elections2014.eu/en/new-commission/hearing/ hea65209) 2 Om konkurrencepolitik på Europa-Kommissionens hjemmeside (http://ec.europa.eu/competition/consumers/what_da.html) 3 Mission letter to Margrethe Vestager, Commissioner for Competition, European Commission (2014):\n5 sen for fem år siden 4, men det er langsomt blevet en del af hverdagen for Joaquín Almunia, bl.a. på grund af den økonomiske krise. Denne forskydning vil efter alt at dømme fortsætte i de kommende år. Statsstøtten har siden 2012 gennemgået en modernisering, der bl.a. skal sikre hurtigere behandling af ansøgninger om statsstøtte og tilpasse reglerne til udviklingen af det indre marked. Man koncentrerede indsatsen om de store statsstøttesager, der så ud til at forvride konkurrencen mest. Det skulle sikre en effektivisering. Under Almunia er 1800 sager om statsstøtte blevet undersøgt, men kun 63 sager er endt med forbud. 5 Ved siden af har Kommissionen vedtaget midlertidige rammeaftaler for bl.a. statsstøtte, der giver medlemslandene mulighed for at reagere hurtigt med økonomisk støtte, hvis en virksomhed kommer i knibe. Finanskrisen har skabt en undtagelsestilstand i håndteringen af statsstøtte til den finansielle sektor. Fra oktober 2008 til september 2013 har Kommissionen således godkendt 400 sager med statsstøtte, hvor finansielle virksomheder har fået statsstøtte til en samlet værdi af 591 mia. euro eller omkring 4,6 pct. af EU s BNP i Den omfattende støtte til finanssektoren 7 har dog givet anledning til kritiske røster fra bl.a. Frankrig. Kritikken går ikke på selve støtten til bankerne, som mange lande har nydt godt af, men derimod på at man ikke i ligeså høj grad har tilladt statsstøtte til andre virksomheder. 8 Men i Europa- Parlamentets seneste tre rapporter om konkurrencepolitikken kræver det et ophør med statsstøtten til banker. Krisen har derved været med til at kickstarte en generel debat om i hvor høj grad, statsstøtte skal benyttes. Nogle mener, at der i en globaliseret verden er risiko for skævvridning af konkurrencen, hvis amerikanske og kinesiske virksomheder får statsstøtte, og europæiske virksomheder ikke har samme vilkår. Heroverfor mener mange, at fri og hård konkurrence på det indre marked, hvor man skrider ind overfor markedsforvridning og statsstøtteordninger, er med til at styrke konkurrence- evnen på længere sigt. Virksomhederne bliver nemlig mere produktive og innovative, hvis de ikke er sikrede gennem lukrative statsstøtteordninger. EU s 4 Mission letter to Joaquin Almunia, Commissioner designate, European Commission (2009) (http://ec.europa.eu/commission_ /almunia/about/mandate/mission_letter_en.pdf) 5 Mario Mariniello, To the Commissioner for Competition, Bruegel, september Briefing, European Parliamentary Research Service, State Aid Scoreboard 2013, European Commission (http://ec.europa.eu/competition/state_aid/scoreboard/financial_economic_crisis_aid_en.html). 8 EU s competition rules stupid and counter-productive, Montebourg says, Euroactiv, (http://www.euractiv.com/eu-elections-2014/europe-competitiveness-rules-stu-news ) 5\n6 tiltag til at modernisere statsstøtten kan vel ses som et skridt i den rigtige retning, men uenighederne er stadig store, og debatten vil fortsætte. Presset har allerede medført en vis ændring i praksis, bl.a. på flyområdet, hvor flere fusioner af flyselskaber er blevet godkendt af Europa- Kommissionen. Dette gælder f.eks. en fusion af Lufthansa og Austrian Airlines, hvor Kommissionen argumenterede for, at fusionen kunne sikre arbejdspladserne for de mange ansatte i Austrian Airlines. 9 Faktisk forventer Kommissionen flere fusioner på flyområdet i fremtiden. 10 Derudover har Jean- Claude Juncker udtalt, at konkurrencepolitikken skal gentænkes, så der er plads til konsolidering på bl.a. området for telekommunika- tion, der er stærkt påvirket af udviklingen af det digitale indre marked. 11 Samme argument har Angela Merkel anført i to sager om fusioner, hvor hun direkte er gået ud og bakket teleselskaberne op. Fusioner skal først godkendes af konkur- rencekommissæren, og her er det ikke ualmindeligt, at de berørte medlemslande blander sig. Merkel fremhæver vigtigheden af, at fusioner kan medføre stærkere virksomheder, der kan konkurrere globalt 12, men det er vigtigt, at det indre marked ikke får nye markedsmonopoler eller oligopoler, der kan sætte konkur- rencen og den fri prisdannelse ud af spil. Den økonomiske krise har lagt et øget pres på Kommissionen for at sikre vækst og beskæftigelse. Det er dog vigtigt, at EU ikke slækker på konkurrencereglerne i et misforstået forsøg på at sikre kortsigtede økonomiske hensyn eller tillader statsstøtte for at sikre job på den korte bane. Det kan føre til alvorlige forvrid- ninger på det indre marked og svække Europas konkurrenceevne. Hård intern konkurrence er en forudsætning for at have produktive og konkurrencedygtige virksomheder, der kan klare sig i den globale konkurrence. Under Joaquín Almunia har der været en relativt hård linje over for karteldan- nelser, hvor 25 karteller er opløst, og 167 virksomheder har fået bøder for samlet set 8,6 mia. euro siden Det har ramt både elektronikbranchen, bilindustrien og finanssektoren. Til gengæld har der været en pragmatisk kurs 9 E.U. Warms to Lufthansa s Bid for Austrian Airlines, The New York Times, (http://www.nytimes.com/2009/08/01/business/global/01luft.html) 10 Tackling the economic crisis The real economy, European Commission. (http://ec.europa.eu/competition/recovery/real_economy.html) 11 Jean-Claude Juncker seeks to open door for EU telecom deals, Financial Times, (http://www.ft.com/intl/cms/s/0/19371a32-c57c-11e3-97e feabdc0.html#axzz3ehxxoesb) 12 Merkel backs EU telco consolidation, Financial Times, (http://www.ft.com/intl/cms/s/0/eabf9c10-d68d-11e3-b feabdc0.html?siteedition=intl#axzz3dab1jz2a) 6\n7 over for fusioner. Ud af 800 undersøgte fusioner siden 2010 gik 93 pct. igennem uden anmærkninger, og kun fire blev blokeret af konkurrencekommissæren. I 102 sager om misbrug af markedsdominans er det kun Telekom Polska, der har fået et forbud og bødepålæg, mens elleve selskaber har accepteret et forlig. 13 Det handler om at finde den rigtige balance. Der således bør ikke på forhånd lægges en stram og restriktiv linje ift. fusioner mellem store virksomheder bare grund af deres størrelse. Stordriftsfordele kan styrke virksomhederne i konkurrencen på det globale marked, og det kan i bedste fald være med til at løfte produktiviteten. Men samtidig skal EU- kommissionen lægge en klar linje, der sikrer, at der ikke opstår markedsforvridninger, karteldannelser, monopol- tilstande eller en markedsdominans, der misbruges. I kamp mod Apple, Putin, Google... og Danmark EU står over for en periode, hvor det indre marked udbredes og styrkes på såvel energiområdet som på det digitale område. Det vil få direkte konsekvenser for konkurrencekommissæren, der får en central rolle i at håndhæve konkurrence- reglerne på disse områder. Og der venter Margrethe Vestager nogle markante sager, som vil kræve hendes stillingtagen. Skattekonkurrence som lokkemad I nogle sager kan Vestager komme til at stå over for nogle af verdens største virksomheder, men samtidig at skulle kæmpe mod medlemslande, der har hjulpet virksomhederne på vej. Det er bl.a. tilfældet i sagen mod Apple og Irland, hvor Irland beskyldes for at have givet Apple særlige skattefordele for at sikre arbejdspladser til landet. Sagen er én i en række af nye sager, som EU vil åbne for at bremse denne praksis. Blandt andre sager er Amazon og Fiat i Luxembourg samt Starbucks i Holland. 14 Disse sager kan blive skelsættende og komme til at definere grænsen for, hvilke midler medlemslande må tage i brug for at tiltrække virksomheder og investe- ringer. Samtidig kan de komme til at genrejse debatten om minimumssatser for selskabsskatten, hvor medlemslandene kan kræve lave selskabsskatter som incitament for, at virksomheder starter filialer i netop deres lande. Irlands lave selskabsskat på 12,5 pct. tiltrækker således mange virksomheder til landet. Men 13 Mario Mariniello, To the Commissioner for Competition, Bruegel, EU to Publish Details of Tax Deals Benefitting Apple, Fiat on Tuesday, The Wall Street Journal, (http://online.wsj.com/articles/eu-to-publish-details-of-tax-probe-benefiting-apple-fiat-ontuesday ) 7\n8 der er også en grænse. EU s konkurrenceregler forhindrer medlemslande i at lave særaftaler med enkeltvirksomheder, der stiller dem særligt gunstigt i forhold til konkurrenterne. Apple har angiveligt fået en klækkelig skatterabat i Irland, der har bragt deres reelle selskabsskat ned på under 2 pct. Sagen mod Apple kan muligvis ende med, at selskabet må tilbagebetale flere milliarder euro, som de på et uretmæssigt grundlag ikke har betalt i skat. Det er meget store og krævende sager, der ender på Vestagers bord. Og udfordringen bliver ikke mindre af, at hun ikke alene skal lægge arm med nogle af verdens største virksomheder, men også med medlemslande, der for at sikre arbejdspladser og vækst har lavet særaftaler om skat med de store virksomhe- der. Et indre marked for energi I 2009 trådte EU s tredje energipakke, der skal udvikle et funktionelt energimar- ked med fri konkurrence, i kraft. Pakken indeholder regler om en adskillelse af produktionen og distributionen af el og gas, som vil forhindre monopoldannelse og gøre det nemmere for små virksomheder at komme ind på markedet. Samtidig sikres EU s energisikkerhed bedre end i dag, hvor omkring en tredjedel af olien og 40 pct. af naturgassen kommer fra Rusland. 15 EU arbejder på at gøre sig mere uafhængig af Putins gas, men samtidig presser det russiske firma Gazprom på at få anlagt en gasledning gennem den sydøstlige del af Europa, den såkaldte South Stream. En sådan ledning vil dog kræve en undtagelse fra reglerne i den tredje energipakke og derved en svække den frie konkurrence for energi. EU har længe været i forhandling med Gazprom, da flere lande, herunder bl.a. Tyskland og Italien, står til at aftage store mængder af russisk gas. Men den nylige konflikt med Rusland har fået EU til at bremse forhandlingerne og i stedet arbejde for at blive mindre afhængig af russisk gas. Konkurrencekommissæren har siden 2012 kigget Gazprom efter i sømmene, og det har bl.a. ført til beskyldninger om misbrug af markedsdominans. Ifølge kommissæren benytter Gazprom sin position til at undertrykke konkurrenterne og sætte for høje priser på gassen. Dette forhold anfører EU som argument for at begrænse Gazproms adgang til det europæiske energimarked, men samtidig vil 15 Energimarkederne åbnes for konkurrence, Europa-Kommissionen, (http://ec.europa.eu/news/energy/081010_1_da.htm) 8\n9 etableringen af South Stream styrke Gazproms position. Det vil være op til Vestager at vurdere, om der skal startes en formel sag mod Gazprom, hvilket kan have stor betydning for den kommende klima- og energikommissærs videre forhandling om South Stream. Vestagers afgørelse kan således få store sikker- hedspolitiske konsekvenser for EU s relationer til Rusland. Det digitale indre marked og Google Jean- Claude Juncker har udvalgt kommissæren for det digitale indre marked som en af sine nye superkommissærer og lægger dermed op til at fokusere benhårdt på den digitale dagsorden. En udvidelse af det digitale marked vil efter al forventning medføre en lempelse i reglerne om især fusioner, hvilket både Merkel og Juncker taler positivt for. Vestager skal her tage hensyn til begge sider i sagen. En lempelse vil betyde færre producenter på markedet, hvilket kan være negativt for forbrugerne, da priserne derved presses op. Men det vil på den anden side styrke kampen mod lignende virksomheder i USA og Kina. 16 Samtidig vil udviklingen af det digitale indre marked øge behovet for at føre kontrol med online- handel. Kommissionen har haft flere sager om karteldannelse på online- salg af forbrugerelektronik. Som markedet åbnes mere, må man forvente, at der vil komme flere producenter, som der skal holdes et vågent øje med. Sidst men ikke mindst vil Vestager arve den store sag om Google fra sin forgænger, Almunia. Sagen er i den grad en udfordring for udviklingen af det digitale indre marked. Der har i årevis kørt forhandlinger med Google om misbrug af markedsdominans via deres søgesystem, men der er endnu ikke opnået noget forlig. Sagen kan blive større og mere omfattende end sagen mod Microsoft, der kørte i 16 år og endte med en bøde på 2,2 milliarder euro. Udsigten til, at sagen trækker i langdrag, kan gøre det attraktivt for Kommissio- nen at indgå et forlig. Men opmærksomheden og alvoren i beskyldningerne er for store til, at man vil kunne acceptere et lille beløb. Ifølge EU s regler kan bøden beløbe sig på 10 pct. af Googles overskud, svarende til op mod 4 milliarder euro. 17 Danmarks PSO-afgift 16 Jean-Claude Juncker seeks to open door for EU telecom deals, Financial Times, 16. april (http://www.ft.com/intl/cms/s/0/19371a32-c57c-11e3-97e feabdc0.html#axzz3efkiuppp) 17 EU changes tack on Google, treathens with record fine, EU-Observer, 24 september (http://euobserver.com/news/125731) 9\n10 Foruden sagerne mod de store selskaber kan Margrethe Vestager også blive inddraget i sager om statsstøtte. Den mest pikante sag er Kommissionens håndtering af Danmarks PSO- afgift. Forholdet går på, om en afgift, der pålægges alle modtagere af energi i Danmark uanset om producenten er dansk eller ej kun kan tilfalde danske energiselskaber. Er der i så fald tale om statsstøtte, hvilket vil gøre afgiften i strid med konkurrenceloven? Den danske regering har for nyligt udtalt, at den ønsker at indgå et kompromis med Kommissionen. Margrethe Vestager vil være inhabil i sagen, da hun som tidligere dansk vicestatsminister og partiformand for De Radikale, der har siddet på energiministerposten, har et medansvar for udformningen af PSO- afgiften. Efter alt at dømme må en anden kommissær føre denne sag på Kommissionens vegne. I sager med spørgsmål om inhabilitet er der præcedens for, at generaldi- rektøren for konkurrence går til formanden for Europa- Kommissionen og beder ham om at indsætte et andet medlem til at køre sagen. Nye redskaber til en ny kommissær Margrethe Vestager kan tage flere redskaber i brug for at styrke konkurrencepo- litikken. Der er gode muligheder for at hente inspiration i USA, der på nogle punkter har etableret en praksis, som EU kan tage ved lære af. Udvidet brug af forlig Den afgående konkurrencekommissær Joaquín Almunia har i flere sager søgt forlig med virksomheder, der er under mistanke for misbrug af markedsdomi- nans eller karteldannelse. Karteldannelse betyder, at flere producenter går sammen om at fastsætte priser, hvilket begrænser udbuddet og konkurrencen. Fordelen ved at indgå forlig i disse situationer er, at det sikrer hurtigere afgørelser, da sagsbehandlingen forkortes til gengæld for reduktion i bøden til de berørte virksomheder. I modsætning til USA kan virksomheder kun få tilbudt forlig, inden der lægges sag an. Når først sagen ruller, er der ikke mulighed for at indgå forlig. 18 Den verserende sag med Google viser, at der dog ikke er nogen garanti for, at tilbuddet om forlig medfører hurtigere afvikling. 19 Nu vil sagen blive overdraget til Margrethe Vestager, der skal vurdere, om en ny og evt. hårdere linje skal gøre 18 EU and US competition policies: Similar objectives, different approaches, European Parliamentary Research Service, EU's Almunia denies decision on Google was postponed to appease lobbyists, Reuters, 12. september\n11 sig gældende. Spørgsmålet er, om det er hensigtsmæssigt udelukkende at tilbyde forlig, før der lægges sag an. Truslen om høje bøder kan vise sig at have større effekt, når en officiel sag af anlagt mod en virksomhed. Den amerikanske model, hvor der kan tilbydes forlig når som helst i processen, vil være mere fleksibel og har en række klare fordele. Vestager kunne således lægge sag an mod f.eks. Google, fremlægge bevismaterialet og give et overslag på bødens omfang. Hvis der er udsigt til en bøde på flere milliarder euro, vil virksomhedens incitament til at indgå forlig være højere. Personlige bøder Et andet redskab, der især ved karteldannelse har været effektivt i USA, er muligheden for udstede personlige bøder. De rammer udvalgte personer i virksomheden i stedet for hele virksomheden. Det kan øge incitamentet til, at nogle fra virksomhederne sladrer om det aftalte spil. I EU kan visse nationale myndigheder udstikke personlige bøder, mens Kommissionen alene kan give bøderne til virksomheden. Det medfører konstant kritik fra begge sider om, at bøderne enten er for høje eller for lave. Problemet med for høje bøder er, at virksomheder knækker nakken på det, hvilket begrænser væksten. Udfordringen med for lave bøder er, at det øger risikoen for, at virksomheder danner karteller. Det sidste har været tilfældet i Danmark, hvor man fornylig har ændret lovgivningen og indført strengere straffe. 20 Men i stedet for at lempe praksis af frygt for, at virksomheder lukker, kan man i stedet indføre personlige bøder, der rammer de ansvarlige personer i virksomheden mere præcist og direkte. Fængselsstraffe Udover bøder kan fængselsstraffe også benyttes mod enkelte personer. Anvendelsen er udbredt i USA, hvor personer blev ramt af fængselsstraf i 2011 på baggrund af karteldannelse. 21 Flere lande, inkl. Danmark, har de seneste år indført fængselsstraffe, men de bruges sjældent som redskab. Samtidig mangler der en fælles koordinering på området i EU. Det betyder, at Danmark 20 Kartelsyndere skal straffes hårdere, Berlingske, Individual Liablity for Cartel Infringements in the EU: An Increasingly Dangerous Minefield, Kluwer Competition Law Blog, (http://kluwercompetitionlawblog.com/2013/04/25/individualliability-for-cartel-infringements-in-the-eu-an-increasingly-dangerous-minefield) 11\n12 kan straffe en karteldannelse mellem nationale virksomheder med fængselsstraf, men så snart der er flere lande involveret, bliver det mere kompliceret, da reglerne er forskellige. I nogle lande er karteldannelse derfor mere fristende end i andre, da strafudmålingerne varierer. Ved at lave koordinere området kan man inden for EU tage de personlige straffe i brug og derved sikre den frie konkur- rence uden, at virksomheder knækker nakken. Samarbejde på tværs Samarbejde bliver et nøgleord, hvis Margrethe Vestager de næste fem år skal opnå succes som konkurrencekommissær. Hun er nødt til at inddrage de øvrige kommissær og generaldirektorater, hvis der skal lægges en klar og konsistent linje på de komplekse områder i det indre marked. Det gælder områder som energi, telekommunikation, infrastruktur og transport, der ofte er præget af gamle nationale monopolvirksomheder, høje anlægsomkostninger og store markedsbarrierer for nye aktører. På udvalgte områder bør der nedsættes fælles arbejdsgrupper på tværs af generaldirektoraterne. Samtidig skal der etableres et struktureret og systematisk samarbejde med konkurrencemyndighederne, så der føres en ensartet og koordineret linje på tværs af medlemslandenes grænser. Fælles og standardiserede procedurer kan også mindske virksomhedernes omkostninger i forbindelse med at leve op til reglerne. Et stærkere globalt samarbejde er også afgørende for succes. Mange europæiske virksomheder konkurrerer på et globalt marked, og Vestager må skabe et tæt og tillidsfuldt samarbejde med konkurrencemyndighederne i andre dele af verden, så europæiske virksomheder ikke diskrimineres. Vestager er tydeligvis selv opmærksomhed på værdien af det, og i sit skriftlige brev før høringen i Europa- Parlamentet understregede hun, at der er behov for et "intensiveret internatio- nalt samarbejde" Answers to the European Parliament, Margrethe Vestager, Competition. (http://www.elections2014.eu/en/new-commission/hearing/ hea65209) 12


Frugt Havepleje - 12 MYTHS | Websted om haven, sommerhuset og kageplanterne.\nFrugt Havepleje - 12 Myter\n✓ Myte en\n✓ Anden myte\n✓ Den tredje myte\n✓ Fjerde myte\n✓ Femte myte\n✓ Myte Seks\n✓ Syvende myte\n✓ Myte Otte\n✓ Myte Ni\n✓ Myte ti\n✓ Myte ellevte\n✓ Den tolvte myte\n12 MYTHS OM FÆLLES GARDEN OG CARE FOR DET\nVores regelmæssige forfatter, hvis publikationer forårsager en tvetydig reaktion fra læsere, giver i dag gartnere mulighed for at slippe af med flere typiske, efter hendes mening fejl. Vi læser omhyggeligt, studere og skrive svar.\nJeg vil ikke tygge på alle de kendte sandheder, og de vil heller ikke interessere dig. Derfor ønsker jeg at rejse et emne som myter, vrangforestillinger, fejlberegninger og typiske fejl i sommerens beboere i haven og i haven. Så jeg læser pressen, ser tv (dachakanalen) og ser hvordan et råd modsiger det andet, og som følge heraf ved du ikke, hvad du skal gøre. Min "Thomas den vantro" (mand) siger: "Tro ikke på hvert trykt brev! Tænk med dit hoved og føle med dit hjerte hvad planten har brug for i denne eller den pågældende situation. "\n«Hvis træet ikke blomstrer og ikke bærer frugt, skal du skræmme ham, bøj derefter grenen til jorden og pin den ned. Du kan slå øksen flere gange på bagagerummet, lave en talje med en ledning på bagagerummet eller skære et lille firkant 10 × 10 cm i bagagerummet, fastgør det og dæksel det med stænger. "\nJeg kontrollerede alle disse metoder i min have og opnåede ikke noget resultat - træerne fortsatte med at være "stille". Hvordan vil vi accelerere frukten på nogen måde, men tænk ikke på det faktum, at det bare ikke er tid til at bære frugt - træerne kan have en anden bestand. På dværgen begynder de for eksempel at producere frugt på 2-3 året på mellemmediumniveauet - på 4-5-th, på den høje - i 6-8-året. Her, i hvert fald med en økse, banker på et træ, i hvert fald med dit hoved, og du kan ikke tæmme naturen. Stærkt eller ukorrekt beskæring kan generelt udskyde fruiting på ubestemt tid.\nMange frugttræer (æble, pære, kvede, søde kirsebær osv.) Er selvbærende. De har brug for pollinator - det betyder at træer skal plantes parvis. Tage i betragtning, at i kolde og regnfulde vejrbier ikke flyver, så haven skal behandles yderligere med stimulanter. Frost kan ske under blomstring, skadedyr og sygdomme har også en negativ indvirkning - det er de faktorer, der påvirker blomstring og frugtning! Og vi er utålmodigt greb i øksen - kom på træ, start med at arbejde for os, men ikke det, vi vil skære ned ...\n"Ved plantning af et træ er det nødvendigt at orientere graft mod syd."\nJeg synes, det er ikke værd at være opmærksom på. Da jeg lagde haven (foto 1), vidste jeg ikke om denne fad, men haven vokser og bærer frugt.\n"Træet skal kun plantes på en stærk bestand."\nLangt spredte træer er ikke på mode nu: de skaber en masse ulejlighed i haven, så meget opmærksomhed er nu betalt til dværgstockestammer og anspore sorter.\n"Foder træer producere lille frugt."\nStyrket trævækst, vi kan altid stoppe beskæring, rimelig brug af kvælstofgødning i vækstperioden og overgangen efter at have hældt frugt på komplekse gødninger. Det vil sige, vi er i stand til at fremskynde modningen af knopper og skud, og vores træer er ikke truet med overfeeding.\n"Det er ikke nødvendigt at danne et træ i form af en skål, pyramide, palmette og andre former - det vigtigste er at fjerne unødvendige skud og sikre god belysning af hele kronen."\nPå fotoet 2, en ferskenabling, som vi fra barndommen begyndte at danne en skål, og nu hvert år sørger vi for, at denne skål ikke mister sit oprindelige udseende. Det er meget behageligt, smukt og kræver ikke meget arbejde.\n"Mineralgødning kan anvendes årligt, men gødning kan kun anvendes 4-5 år".\nJeg tror, at det generelt er uønsket at indføre frisk gødning, men rottet gødning varer i to år - ikke mere.\n"Frøplanter af nogle buske er plantet i en vinkel på 45 ° med en skråning mod nord: når den udvikler sig, kommer frøplanten sydpå og vil rette sig. Hvis dette ikke er gjort, vil planten have den korrekte form. "\nPersonligt plantede jeg alle buske uden at vippe og uden kompas, og de alle vokser og bærer frugt.\n"Det er umuligt at vandre haverne overfladisk, det er nødvendigt at vandre til dybden af 2 m og anvende gødning, når de vandrer". Derudover rådgiver absolut alle publikationer plantning af kimplanter med dræning.\nOg hvorfor tager det ikke hensyn til jordens form? Det er ler på mit websted, og jeg har ødelagt flere plantager netop på grund af dræningen! Træerne kan ikke dybt nedgraves i jorden, fordi leret holder næringsstoffer og vand tæt, så jeg gør gruberne ikke dybere end 50, men i bredden - til 1 m. bladkuld og delvis humus.\nOfte stiller nybegynder gartnere, i stedet for færdige organiske gødninger, alle former for planterester i plantagegravene. At være rådne, disse rester reduceres flere gange i volumen. Som et resultat danner jorden sig, selve sæddet siver sig sammen med det, og dens rodkrave er begravet. Et sådant træ bærer heller ikke frugt eller går i frukten flere år senere.\nAfløb i lerjord er kontraindiceret! Derfor udtømmer vi frugttræer overfladisk, for i ler vil overskydende vand stå og ikke blive absorberet i gruggets vægge. Den eneste vej ud for mig er at grave grøfter til dræning af vand.\nHer er nogle råd om planter.: Plantefrøfrø i efterår og forårsfrø om foråret. Jeg vil ændre dette råd - plant alle kimplanter kun i efteråret! Sælgeren opgraver sæbe i efteråret og fører dem til markedet frisk og ren, de er ikke blevet lagt op endnu, de har ikke lidt frost, de har en ren, grønbrun, bark uden ridser, revner og podgryzov, modne skud, velformede knopper. Og hvad vil du se om foråret? Tørrede rødder, sort i pause. Der er også dem, der rytter fra lang blødning, hvis de ikke er blevet solgt siden efteråret.\nAnbefal den samme sammensætning hvidkalkende træer, både efterår og forår. Roten til dette er uenig! Hovedhovedet med efterårsbeskyttelsen er at beskytte træerne mod virkningerne af ugunstige vejrforhold. Det betyder, at trælim, ler, maling og andre bindemidler tilsættes til sammensætningen, så hvidvaskningen holder sig godt. Træet er i ro, og barken trækker ikke vejret. I foråret hvidvaskning tilsættes desinfektionsmidler for at beskytte mod skadedyr, men det er ikke nødvendigt at binde dem her: Træet efterlader hvilestillingen, og barken begynder at trække vejret.\n"Kvælstofgødning anvendes til jorden om foråret - i begyndelsen af sommeren, helst inden juli 10 og fosfor-kaliumgødning - om efteråret."\nJeg vil forsøge at argumentere. Når jeg voksede agurker, bemærkede jeg, at de har brug for nitrogen i hele vækstsæsonen. På grund af manglen på kvælstof lyser og krymper bladene - det skyldes, at vi ofte vandner agurker og vasker kvælstof ud af jorden.\nMed en opløsning af urinstof forlænger vi agurkeviskerens levetid og forlænger derfor frugtperioden. Denne kendsgerning kan udvides til andre kulturer. Jeg anvender fosfor-kaliumgødning til jorden og om foråret - som top dressing. Husk: Når en stormfuld grænse vises på blade af grøntsager, hvad gør vi? Det er rigtigt, fodre kalium. Og sådanne eksempler kan henvises til uendelig.\nSe også: Pleje af haven: slam og befrugtning\nDen tolvte myte\nNogle gartnere udøver skadedyrsbekæmpelse i form af fumigating træer med et stykke brændt gummi. Og hvis de ikke skader de gavnlige insekter og deres eget helbred? Det er lige så ubrugeligt at binde malurtskud til trægrene for at beskytte mod løvende larver: malurt i solen tørrer hurtigt og taber lugten.\n© Forfatter: Galina Ivanovna Schekaleva Art. Petrovskaya Krasnodar Territory\nHemmeligheder for en frugtbar have: personlig oplevelse: Pleje af haven, så han ...\nPleje af haven: slam og befrugtning: Slam, gødning og gødning til ...\nHvor mange bor dværgetræer og deres former for dyrkning på trellis: Levetiden for træer podet på ...\nHaven og hytten > Pleje af haven > Frugt Havepleje - 12 Myter\nkategorier Pleje af haven\tTags Fejl, have, tips, pleje\nTidligere: Voksende brombær i Samara-regionen - plantning og pleje\nNæste: "Familie Hvidløg" - voksende plantning og pleje


Dansk Mode & Textil har netop analyseret branchens tilstand forud for modeugen. Og der er fremgang at spore, hvilket betyder, at branchens tidligere omsætningsrekord er blevet overgået. Det samlede salg af beklædning steg således 4 % i 2017, og det er særligt eksporten, der trækker læsset, selvom der også var en mindre fremgang i salget til de danske butikker og webshops.\n”Der er stadig stor efterspørgsel efter dansk mode i udlandet, og eksporten har udviklet sig pænt igen i 2017, hvor den steg 5 %. Dermed fortsætter den positive tendens, og der er intet, der tyder på, at udlandets appetit på dansk mode er mættet,” siger international chef i Dansk Mode & Textil, Michael Hillmose, som har foretaget analysen.\nTyskland i vækst\nDen samlede eksport af tøj udgjorde i 2017 28,7 mia. kr. Tyskland udbyggede i 2017 sin position som den største aftager af dansk tøj, da eksporten til nabolandet mod syd steg hele 14 %. De danske modevirksomheder sælger nu for 9 mia. kr. i Tyskland.\nI rækken af positive elementer gemmer sig dog enkelte torne. Særligt den manglende vækst i Norge stikker ud, da nordmændene generelt er store aftagere af dansk mode. Eksporten til Norge påvirkes af den norske krones udvikling, ligesom detailsalget i første halvdel af 2017 lå markant under niveau. Derudover er salget til Storbritannien også gået i stå, hvilket kan tilskrives usikkerhed om Brexit og dertilhørende fald i det britiske pund.\nDet ændrer dog ikke på, at 2017 markerer sig som et positivt år for branchen.\nIfølge tal fra McKinsey tegner det globale tøjsalg i 2018 til at blive 3-4 % højere end i 2017. Det giver grobund for positive forventninger om yderligere vækst, og de danske modevirksomheder ser da også fortrøstningsfuldt på fremtiden. Således svarer lidt over to tredjedele af de adspurgte medlemmer i Dansk Mode & Textils undersøgelse, at de forventer fremgang i omsætningen det kommende halve år. Det er især det danske (61 % forventer vækst) og tyske (62 % forventer vækst) marked, de knytter positive forventninger til.\n”Forhåbentlig kan den optimisme omsættes til højere vækstrater. Der er fortsat et stort potentiale i den danske modebranche. Det gælder på de markeder, hvor danske brands allerede er etableret, men i vores optik er der også muligheder for at opdyrke nye eksportmarkeder. Det kunne eksempelvis være i Central- og Østeuropa, hvor mange danske brands har gode muligheder for at lukrere på den voksende efterspørgsel efter mode," siger Michael Hillmose.\nDe ti største eksportmarkeder 2017\nLand 1.000 kr. Ændring\nNorge 2.295.880 -1%\nFrankrig 1.307.146 +7%\nFinland 1.211.014 -1%


Kunsten at fa unikt kød i køkkenet\nRestauranten på kunstmuseet Aros serverer oksekød med ekstraordinær smag og en særlig historie. Køkkenets model er et tæt samarbejde med ét økologisk familielandbrug, indkøb af hele dyr og usædvanlig lang krogmodning af kødet. For fem dage siden gik en 19 måneder gammel kvie og åd saftigt græs på en økologisk mark lidt syd for Aarhus. Nu dingler kvien som seks store stykker oksekød i en køletrailer bag kunstmuseet Aros i Aarhus. Herfra bæres kødet op til restauranten Aros Food Hall – lige under tagterrassen med den berømte regnbue. Mens de fleste andre køkkener, der slår ind på den økologiske vej, lægger kødet om som noget af det sidste, er det omvendt her på Aros, der har et økologisk spisemærke i bronze. Det hænger sammen med restaurantens nære samarbejde med Troldgården, som har leveret kvien. Det er et lille, alsidigt, økologisk familielandbrug. "Vi får stort set alt vores kød fra dem – okse, gris og lam – fordi vi har fælles holdninger til dyrevelfærd og kvalitet", fortæller køkkenchef Bjørn Madsen.\nTæt dialog med landmanden\n"Vi fandt hurtigt ud af, at vi klikkede rigtig godt sammen, og vi snakker meget sammen.Nogle gange er vi her fra køkkenet nede på gården. På den måde kan vi følge helt tæt med i, hvordan dyrene har det, og hvordan familien driver gården. Det giver en god dialog, stor gensidig tillid og vished for, at tingene bare er helt i orden", fortæller Bjørn Madsen. Høj dyrevelfærd er et af økologiens varemærker. Fx må øko-køer max tranporteres otte timer, og de konventionelle i op til 29 timer, dog afbrudt af en times pause. Men Troldgårdens produktion løfter sig ofte over øko-reglerne: Fx er den seksdelte kvie fra traileren som alle andre slagtedyr blevet aflivet på gården. Dermed spares dyrene for en potentielt stressende køretur til slagteriet. På Aros bliver kødstykkerne hængt op i et tre til fire grader varmt modningsskab, hvor de er til offentligt skue for museets gæster. Skabets to lange sider er af glas. Den ene side vender ind mod restaurantens gæster, den anden vender ud mod den trappe, der fører op til tagterrassen med regnbuen.\nEkstra lang modning\nNormalt er tre eller fire ugers krogmodning nok til at gøre oksekød mørt og velsmagende. Men i Aros Food Hall arbejder kokkene med meget længere tider. Rekorden er 144 dage, før kødet blev taget af krogen og tilberedt. "Men det er mere almindeligt, at vi modner det 80-90 dage. Det passer med, at vi får en ny okse cirka hver tredje måned", fortæller Bjørn. Den lange modningstid giver efter Bjørn Madsens opfattelse kødet en særlig smag: "Efter en måneds modning sker der ikke ret meget mere med mørheden, men det gør der med smagen. Den bliver ligesom dybere, og du får en meget intens kødsmag". Han mener også, at det betyder noget for kvaliteten, at kødet kommer fra dyr, som er halvt af jerseyrace og halvt af en kødkvægsrace som for eksempel Limousine. Den type krydsninger giver grundlag for fyldige kødstykker med høj mørhed og udsøgt smag. En mindre del af kødet og indmaden sættes i et tørreskab, hvor luftfugtigheden er nede på 60 procent og temperaturen 14-16 grader. Tørreskabet bliver dog mest brugt til svine- og lammekød. Køkkenet har også sin egen rygeovn, som personalet bruger flittigt til at udvikle smagen af både kød, fisk og oste.\nHistorien om den økologiske gård i nærområdet med høj dyrevelfærd og de udsøgte kødsmage giver Aros Food Hall et unikt produkt, som gæsterne ifølge Bjørn ikke kun nyder at spise, men også gerne vil høre om: "Det er jo sjovere at fortælle gæsterne, at kødet kommer fra en gård, jeg selv var nede på i mandags, og det er i øvrigt modnet i det skab, de kan se derhenne, end hvis det bare kom fra en ukendt gård og slagteri". Ifølge køkkenchefen skal man først og fremmest ville det, hvis et køkken vil have et fast forhold til et økologisk landbrug efter en lignende model, som den de arbejder med. "Men det kræver noget energi, især i opstarten. Og man skal kunne lide at tage ud og snakke med landmanden og høre, hvordan han ser på tingene. Hvis man gerne vil det, kan alle også gøre det", fastslår køkkenchefen.


Bilerne i mit liv! :-)\nJeg har længe haft lyst til at lave en hjemmeside om de biler, jeg har haft i mit liv, og som jeg enten har elsket eller har hadet at køre i! :-)\nDesværre har jeg ikke så mange billeder af de første biler, da jeg ikke tænkte så meget i de baner.\n1974 - Opels Ascona 1.6 S\nDette billede er dog fra en Opel reklame. Min fars var gul.\nAsconaen var ikke min, men min fars. Jeg lånte den i en lang periode, hvor jeg kørte frem og tilbage mellem Haderslev og Varde Kaserne. Sikke en gave for en ung mand, sådan at kunne disponere over sin fars bil. Det var lækkert.\nDet var en smart og fræk bil med et imponerede ryk i mine øjne, for jeg havde jo ikke noget at sammenligne med, og jeg kunne let køre distancen under på ca. en time. Farten gik i mit blod, og det betaler jeg for i dag, gennem alle de fine blitzbilleder, jeg får i rudekuverter ind af døren en gang imellem fra landet s dyreste fotograf med de dårligste billeder. :-)\nJeg elskede at køre i den, men måtte desværre af med den til min bror, der skulle bruge den til Sønderborg for at få el-installatøruddannelsen, så han kunne overtage min fars firma, og det var ligesom lidt vigtigere.....\nMen heldigvis kunne jeg køre med en soldaterkammerat hjem. Måske lige undtagen den dag, hvor to af hans kærester havde sat ham stævne derhjemme.... :-)\n1975 - Peugeot 204\nPeugeot fik jeg i 1976, og kørte i den, indtil jeg begyndte på seminariet i 1980.\nDet var en dejlig bil, som jeg brugte til at køre på arbejde i om natten, mens jeg arbejdede på Tyrstrup Mejeri. Det var natarbejde, og jeg kørte gennem alle snedriver om vinteren, når sneploven ikke havde været der endnu. Den var forhjulstrukken med super køreegenskaber.\nDesværre rustede den væk og endte med at blive solgt som reservedelsbil.\nJeg havde den gule model.\nAustin Allegro var en lille fin familiebil, som familien kunne lide at køre i.\nI 1984 blev jeg skilt første gang og bilen fulgte med mig.\nDesværre fik den prædikatet "Den dårligste bil" nogensinde, og det kunne de nok have ret i. Da jeg kørte op ad indkørslen til Haderslev Tekniske Skole knækkede to støttestænger og hele forenden faldt ned. Så blev den kasseret. Ærgerligt, da den ikke var betalt endnu.\n1986 Opel Kadett C\nDen, jeg havde, var grønmetallic.\nKadetten overtog jeg fra min far, da den var ved at være kørt ned. Det var en fin bil at køre i, men desværre måtte vi skifte motor i den og der kom en del rust. Så vi turde til sidst ikke beholde den.\nDa vi så kiggede os om efter en ny Opel hos den lokale Opelforhandler, blev jeg så hovent behandlet, at jeg svor, at jeg ikke ville sætte mine ben hos den forhandler nogensinde igen.\nBilen blev dog brugt til en skitur til Schladming i Østrig. En meget vellykket tur, b ortset fra at batteriet var gået død, da vi skulle til at køre hjem. Den måtte så lige skubbes i gang!\n1989 Ford Escort 1.1\nEscortens historie (eng.)\nFord Escort 1.1 blev indledningen til en lang periode med Ford Escort. Det var en driftsikker bil, billig at reparere, og dækkede stort set en lille families behov. Vi fandt den hos Toyota forhandleren, der dengang hed Gildberg, og som i dag forhandler Ford i Haderslev. Det skulle blive min første bil, jeg købte hos ham.\nVi fandt senere ud af, at den var blev genoprettet, og som en forhandler sagde: den ville han hverken eje eller ha'. Han kunne se det på lang afstand. Derfor beholdt vi den heller ikke ret længe, selv om den var overordentlig økonomisk at køre i. Jeg fik den op på 16 km/l på et tidspunkt.\nDen havde et indviklet system af slanger, der skulle hjælpe med at justere farten økonomisk, men desværre betød det også, at man kunne miste pusten mit i en overhaling, og det var jo ikke så sjovt!\nMin så ud som denne, men havde soltag. Ford Escort 1.3\nRegistreret 1. gang: 13.08.1986\nKøbt.: 26.10.1987 - Solgt: 21.06.1995\nEjertid: 8 år\nKm stand køb: 39.500 - Km stand salg: 236.000\nDa vi stod for at skulle på skiferie i Norge, blev vi bange for at 1.1'eren ikke kunne kravle op af bjergene, fordi kølersystemet var underdimensioneret. Den kogte en dag, hvor jeg skulle køre med en etageseng på en trailer. Derfor besluttede vi, at bytte om til en 1.3, som vi havde fundet hos en lille mekaniker.\nDet blev en af de billigste biler, jeg nogensinde havde haft. Alt i alt ofrede jeg 13000 kr. på den i reparationer og service i den tid, jeg havde den, - og det var oven i købet inkl.. en omlakering.\nDen holdt til turen til Norge. Vi kom sikkert derop, og sikkert hjem igen. Senere blev det også til en tur til Frankrig i den!\nMin mekaniker kaldte den altid for en flådebil, og dermed mente han, at det var en speciel version, der var blev solgt i store mængder i en bestemt anledning, måske til et leasingselskab???\nDet gav nemlig altid problemer, når vi skulle have reservedele hjem til den.\nFord Escort 1.6 Savoy\nSamme modeltype som 1.1, men med rød sidelinje og hækspoiler.\nRegistreret 1. gang: 19.04.1989\nKøbt.: 21.06.1995 - Solgt: 21.06.1995\nKm stand køb: 50.000 - Km stand salg: 141.000\nDenne bil forelskede jeg mig i hos Gildberg, der nu i mellemtiden var blevet Ford forhandler. To dage senere ejede jeg den Den var smuk med flotte striber hen ad siden og så havde den en hækspoiler, som bare så så smart ud, indtil man en dag fik bagklappen ned i hovedet, fordi spoileren var så tung og fjedrende så sløve.\nMen alt det bar jeg over med. Også at motoren tabte olie og hele tiden måtte efterfyldes, fordi den på vores ture begyndte at snerre af mangel på den smørende væske.\nDet blev desværre også den bil, jeg kørte gal med, idet jeg en dag på vej hjem fra skoven, dummede mig i et kryds, hvor vigepligten var blevet vendt, uden at jeg bemærkede det. Jeg orienterede mig derfor ikke ordentligt, og kørte ind i siden på en lille Fiat 127- Heldigvis kom ingen noget alvorligt til. Vi blev naturligvis meget forskrækkede, og jeg tog hele skylden på mig.\nDet blev ingen billig fornøjelse. Med bøde, selvrisiko og generhvervelse af kørekort kostede det i omegnen af 15.000 kr. Men det var ok. Hovedsagen var, at alle slap med skrækken. Fiat'en var totalt skadet, og jeg kørte dagen efter om for at se, om de to unge mennesker havde det godt! Det havde de, og de fik erstatning, så de kunne købe en ny bil.\nEscorten blev genoprettet og kørte fint, men på grund af oliespildet og mistro til genopretningen, valgte vi at skille os af med den.\nPris: 153.700 kr.\nRegistreret 1. gang: 05.04.1995\nKøbt.: 27.02.1998 - Udgået pga. ulykke i efterår 2001\nKm stand køb: 62.500 - Km stand ved harvari 162.000 (Skøn)\nVi blev træt af besværlighederne med 1.6'eren og kiggede derfor på ny bil. Min søn havde på daværende tidspunkt et diskotek, og midt under handlen af en Escort 1.4 kom jeg i tanker om, at den ikke kunne trække den store trailer med alt hans udstyr, så der blev lige handlet en 1.8 model, 5 dørs.\nDen blev vi meget glad for, og hvis det ikke var fordi en fulderik maste den op i et kirsebærtræ kort efter vi havde renoveret den, ville vi have haft megen glæde af den i en del år endnu. Desværre var den fuldstændig skæv i karosseriet og blev erklæret totalskadet.\nFord trådte i karakter. Stillede straks en bil til rådighed for os indtil sagen var afklaret, og vi kunne få erstatningen. De ville selvfølgelig gerne have handlen af en ny.\nJeg havde på daværende tidspunkt forelsket mig i den model, det hed Ford Escort 1.8 Monaco i stationcarversion. Vi prøvekørte modellen og det var fint for mig. Jeg ville helst ikke sætte mig i al for stor gæld til en ny bil, men enden på det blev, at det var exit ud af Escortklassen for altid.\nFord lagde press på os for at gøre en god handel med dem, og det blev så en Ford Focus som Escortens afløser.\nFord Focus 1.6 Trend Stationcar.\nForhandlerbillede... Ford Focus 1.6 Trend Stationcar\nRegistreret 1. gang: 00.01.2000\nKøbt.: 06.11.12001 - Solgt: 22.08.2003\nKm stand køb: 23.000 - Km stand salg: 94.000 ?\n'Selv om det var en fin bil, fandt jeg mig aldrig til rette i den. Jeg syntes, den virkede for plastikagtig, men den blev rost for at være en meget bedre model på alle parametre end Escorten. Med Focusen var det også slut med selv at gå og reparere bilen.\nI mange år havde jeg, som ansat, lov til at bruge teknisk skoles mekanikerværksted til at lave bil i. Det blev til mange lørdage i dette værksted, sammen med Frede, skolens autolærer. Jeg blev nu aldrig den store mekaniker, men det lykedes mig da, sammen med en af Mads' kammerater Christian, at skifte bundkar på Mads' sænkede BMW.\nFocusen blev der kørt rigtig mange km i, og det blev nok også den bedste byttehandel, jeg nogensinde fik gjort, da jeg byttede den overfor for kun 25.000 kr. til den første nye bil, jeg nogensinde har haft, og det kom jeg aldrig til at fortryde.\nFra Ford reklame\nPris 172.000 kr. ?\nRegistreret 1. gang: ?\nKøbt.: 21.06? 2003 -\nEjertid: 2 år\nKm stand køb: 7.000 - Km stand harvari ?\nDen blev en lille og smart oplevelse, og for første gang kunne jeg stå op i en bil, frem for som tidligere, næsten at kravle ned i bilerne. Det var og blev en super bil, der desværre blev totalskadet ved et uheld på en lille sidevej ude på landet. Det var en soloulykke, og min datter og svigersøn kom heldigvis ikke noget til.\nMotoren havde det lidt svært, men overlevede dog vores skitur til Østrig. Kässeler Berge i Tyskland var ikke noget for den, og slet ikke turen op til Gasthauset, men heldigvis kunne vi køre med skibus fra dette sted. :-)\nVolvo 240 1.8 Stationvan\nsådan så modellen ud. Dette er dog ikke min. Volvo 240 1.8 Stationvan\nMin arbejdsplads fusionerede med de øvrige tekniske skoler i Sønderjylland, og jeg kom til at arbejde i Aabenraa. Heldigvis arvede jeg i 1998 en gammel Volvo 240 stationvan fra min bror, som jeg gav 10.000 kr. for at få igennem synet. Så nu havde vi pludselig to biler.\nJeg indrettede den som campingbil, og så tog min yngste søn, Jens Chr. og jeg ud på en kombineret fiske og borgtur rundt i Jylland. Det var en af de hyggeligste ture, jeg nogensinde har taget med min søn.\nDa jeg fik kørselspenge, havde jeg stort set ingen udgifter på bilen, men den blev overdraget til min ældste søn i 2000, da jeg fik nyt arbejde i Aabenraa på sprogcenteret. Et arbejde, hvor jeg ikke havde forudset, at jeg ville gå kraftigt ned i løn. Det blev en katastrofe, og der blev ikke råd til at holde to biler.\nDesværre endte den med at blive skrottet et halvt år senere, da motoren stod af, og det var ikke rentabelt at reparere den. Men så havde den også gjort det godt. Først i tjeneste hos min bror i mange år, of han havde også fået den som brugt. Den var fra 1972!!!\nRegistreret 1. gang:\nKøbt.: 2.01.2004 - Solgt: 09.08.2005\nEjertid: 1½ år\nKm stand køb: 74000 - Km stand salg: 100.000 ?\nI januar 2004 skulle jeg begynde på nyt arbejde på VUC Sønderjylland, og derfor blev jeg nød til at købe en bil, da jeg skulle kunne være fleksibel.\nDerfor blev den lille røde Fiesta købt. Det var en fin lille bil, og her kunne jeg have mit fiskegrej liggende permanent.\nDet blev også i den, jeg fik min første fartbøde. Terningerne hang dog for, så det var svært at se, hvem der kørte. Jeg slap med 500 kr.\nFord Mondeo 2.0 Expressive\nRegistreret 1. gang: 1997\nKøbt.: 09.08.2005 - Solgt: ?\nKm stand køb: 144.000 - Km stand salg: ? Desværre måtte jeg igennem en ny skilsmisse, som indebar at min ekskone fik Fusionen med, og da jeg ikke syntes Fiestaen var særlig sjov at køre i pga bl.a. problemer med gearkassen, besluttede jeg mig for endelig at købe topmodellen i Escort: 1.8 Monaco.\nJeg fandt en i Bramming, som jeg tog over og prøvekørte. Den viste sig at være meget langt fra, det jeg havde ønsket mig, og mens jeg står og kigger rundt, får jeg pludselig øje på en blå Ford. Det var en Mondeo. Jeg så, at prisen kun var 25.000 kr. mere end Escorten og den havde kun gået 145.000 km. Da jeg havde prøvekørt den, var jeg ikke i tvivl. Jeg fik bare så meget mere for de sidste penge, at jeg måtte have den.\nTo dage efter hentede jeg den, og fra da af, var Escort for altid ude af mine tanker.\nJeg har aldrig fortrudt, at jeg købte den, selv om den er fra 1997. Det er en smuk og behagelig bil at køre i, og jeg glæder mig over det fine interiør, selv om det er af plastik! :-)\nHer i okt. 2009 blev den synet igen, så jeg kører videre i den.\nNu er jeg kørt ind i 2013 med den, og kilometertælleren er ved at passere de 300.000 km, og den kører stadig fint. Der løb lidt kilometer på i starten, fordi min ene søn lånte den til Vejle, hvor han læste.\nJeg tror stadig på, at hvis man ikke lader sin bil forfalde, men lader de ting lave, der kommer, så vil man kunne have glæde af sin bil i mange år.\nDe samlede reparationsomkostninger igennem de 8 år, jeg har haft den løber op i ca. 50.000 kr, men det indebærer også en omlakering i forbindelse med rustarbejde i taget omkring antennen og fordi, der var en, der to gange inden for ½ år trak en nøgle ned over siden på. Det var lidt træls.\nJeg får ikke noget for den, hvis jeg sælger den, så jeg kan lige så køre videre i den, så længe den kan.


Stop rotten før den kommer ind i huset - sn.dk - Forsiden - Nordvestsjælland - Ugebladet Vestsjælland\nNIels Kæmpe fra Enghavens Entreprenør og kloakmester har blandt andet en effektiv rottespærre med på messen i Gørlev på søndag. Foto: Charlotte Koefoed\nArtiklen: Stop rotten før den kommer ind i huset\nStop rotten før den kommer ind i huset\nUgebladet Vestsjælland - 17. april 2018 kl. 09:43\nUde på landet har man ikke de store problemer med rotter, der kommer ind i husene via kloakken, men i byerne, hvor der er offentlig kloakering, er rotter et stort problem.\n-Rotterne bor i kloakkerne, og typisk kommer de ind i folks huse via boligens kloaksystem. Med en rottespærre kan vi forhindre, at rotten kan komme ind. Rottespærren har to klapper, der er ophængt uafhængig af hinanden, og det kan rotten ikke finde ud af, forklarer Niels Kæmpe fra Enghavens Entreprenør og kloakmester.\nRottespærren er VA-godkendt, hvilket er en kvalitetsgodkendelse fra Teknologisk Institut.\nKloakker og fliser\nUd over den smarte rottespærre og gode råd om, hvordan man bekæmper rotter, har Enghavens Entreprenør også et par bud på kloakering i det åbne land, for eksempel en pumpebrønd og en septiktank, til messen i Gørlevhallen søndag den 22. april.\nSelv om de varslede påbud til kloakering ikke er kommet i det tempo, man forventede for et par år siden, vælger mange at få skiftet deres kloakker, så spildevandet renses.\nNiels Kæmpe har flere løsningsforslag og dem kan man høre om på messen, ligesom man kan se på et udvalg af fliser og belægningssten.\n- Vi fortæller også gerne om vores træfældning og rodfræsning, slutter Niels Kæmpe.\n13:39 Island rundt med traktor og campingvogn


LOMROG 2007 3. feltrapport | a76.dk\nDu er her: Start / Ekspeditioner og feltarbejde / LOMROG I ekspeditionen 2007 / LOMROG 2007 3. feltrapport\nOden, 21. august 2007, Seismisk dataindsamling i det arktiske ocean\nFremsendt af Trine Dahl-Jensen, GEUS\nKontinentalsokkelprojektets nye specialdesignede seismiske udstyr har haft sin “isdåb”. Fra meget tidlig morgen den 19. august og cirka to døgn frem var hovedaktiviteten på Oden indsamling af seismiske data. Alt fra hydrofonkabel, luftkanon, kompressorer og til registreringscontainer er blevet udviklet i tæt samarbejde med Århus Universitet, specielt for at kunne fungere i pakisen. Og det fungerer helt efter hensigten.\nFor at holde udstyret fri af is er der kun et kabel (orange) fra skibet ned i vandet med både hydrofonkabel og trykluft og kabler til luftkanonen. Det solide ‘hoved’ kommer ned i 20-30 meters vanddybde og fra det hænger både luftkanon og hydrofonkabel. Så længe alt bliver i den dybde ligger det under isen og er i relativ sikkerhed. Selv når Oden går i stå og med fuld maskinkraft presser stævnen mod en is-skrueryg bliver hydrofonkablet nede.\nVi arbejdede i meget tæt is – 10/10 flerårs pakis – med mange svære skruerygge. Heldigvis har vi hjælp af den russiske atomisbryder 50 Let Pobedy, ellers var det nok ikke blevet til så megen seismik. Vi er i et område hvor ganske få – hvis nogen – overflade skibe har været. Oden kommer normalt frem ved at kunne bakke og tage tilløb til at komme igennem skruerygge, men med seismisk udstyr agter er det ikke muligt. Så er det at Pobedy kommer i aktion. Fra sin plads foran til at bane vej cirkler de rundt og kommer op langs siden på Oden for at bryde isen og skabe plads til at Oden kan presse is til siden og komme frem. Det er mest effektivt hvis Pobedy kommer tæt ind langs Oden – meget tæt!\nDet sker at isstykker kommer ind under vores orange kabel. Som regel glider det ret snart af igen, men nogle gange får vi trukket hele udstyret op over en isflage. Det skaber altid en intens aktivitet med at få farten taget af skibet og følge nøje med i at hydrofonkabel kommer sikkert over flagen og ned i sikkerhed i dybet igen. Lige efter midnat den 21. august gik det galt, og vi mistede det meste af vores hydrofonkabel, mens det blev trukket henover isen. Heldigvis har vi reserver med og kan fortsætte på den næste planlagte linie.\nVi fik indsamlet cirka 130 km seismik i løbet af to døgn i et område hvor der ikke tidligere er indsamlet seismiske data. Det er vi godt tilfredse med.\nPobedy kommer tæt forbi Oden for at hjælpe os fri af isen.\nLuftkanon og kabler på isflage.\nOden under dataindsamling. Sejlrenden bag Oden lukker til meget hurtigt på grund af isens drift.\nDet seismiske udstyr på vej op af vandet. Øverst det orange kabel fra skibet ned til “hovedet” hvorfra luftkanonen hænger og hydrofonkablet fortsætter agterud fra skibet.\nLars-Georg Rödel og Thomas Vangkilde Pedersen (begge GEUS) i færd med at sætte udstyret i vandet. De står på det åbne dæk helt ude agter iført påkrævet sikkerhedsline og oppustelig redningssvest i tillæg til sikkerhedshjelm og -støvler.


Dan Jørgensen: V-minister brugte også en lille million på madkampagne\nFødevareminister Dan Jørgensen forsvarer de tre udskældte madråd i Folketingssalen og henviser til, at VK-regeringen for fem år siden selv brugte knap en million kroner på en madkampagne med »Agent Mums« som omdrejningspunkt.\nFødevareminister Dan Jørgensen. Fold sammen\nOnsdag d. 29. april 2015, kl. 15.34\nDet bedste forsvar er som bekendt et angreb, og efter at have forsvaret de tre nye kostråd i adskillige dage, påpeger fødevareminister Dan Jørgensen (S) i Folketingssalen onsdag, at kritikken er hul, når den kommer fra Venstre.\nOppositionspartiets innovationsordfører, Jakob Engel-Schmidt (V), har bedt ministeren forklare, hvorfor han har brugt 940.000 kroner på tre kostråd, som i Venstres optik er så grundlæggende, at det er spild af penge at have formuleret dem.\nDan Jørgensen henviser til, at Venstre-politikeren Henrik Høegh i sin tid som fødevareminister brugte næsten lige så mange penge på en kampagne om agent Mums.\n»Agent Mums havde solbriller på og skulle rundt i Danmark for at finde ud af, hvad danskerne kunne lide af fastfood. Danskerne skulle SMSe ind. Man fik 400 SMSer med gode råd til ministeriet for de her 750.000 kroner. Jeg har ikke kompetencer til at vurdere den kampagne, men umiddelbart synes jeg, den virker pjattet og lidt tåbelig,« siger ministeren i salen.\nVenstre fastholder dog, at det en skandale, at der er blevet brugt knap en million kroner på de tre måltidsråd, der opfordrer danskerne til at lære at lave mad, lave maden sammen med andre og bruge råvarer. Men kritikken afvises blankt af ministeren:\n»Det er faktuelt forkert, at der er blevet brugt 940.000 kroner på at udvikle de her tre madråd. Der er blevet brugt det beløb på at understøtte en lang række aktiviteter med mange forskellige slags output - vi har haft folkemøder, debatter på sociale og lokale medier - og et 27 sider langt dokument med gode råd og analyser, der kommer til at danne udgangspunkt for konkret politik,« siger Dan Jørgensen og tilføjer:\n»Hvis hr. Jakob Engel-Schmidt vidste, at tænketanken har lavet andet end de tre råd, hvorfor bliver han så ved med at fremture i medierne med, at det er de tre råd, der har kostet 940.000 kroner? Hvorfor gentager han det, hvis han ved, det er løgn?«\nJakob Engel-Schmidt fastholder, at madrådene er spild af penge:\n»Kan ministeren, hvis selvindsigten mobiliseres til nye højder, se, at de her kostråd ikke er nyskabende? Når vi nu bruger så mange penge, kunne det ikke have været fordelagtigt med mere nyskabende, overraskende kostråd?,« spørger han og henviser til, at man kunne have fundet de samme kostråd ved at høre en hvilken som helst 6. klasse.\nDan Jørgensen svarer, at rådene nok ikke er så banale igen - »for de har i hvert fald ikke fundet vej til Venstres partiprogram.«\n»Det er da muligt, at I kender 6. klasseselever, der er lige så kloge som de professorer, direktører, formænd og gode kræfter, der har deltaget i det her arbejde. Men vi vil i regeringen bruge det her arbejde som et afsæt for konkret politik,« siger ministeren med henvisning til et udspil om ældremad, der vil blive fremsat inden for nogle få uger.\nHvad er der galt i at spise alene?\nDF: Dan Jørgensen bør betale madråd af egen lomme\nDan Jørgensen vil have flere høns ud af burene\nAnders Samuelsen: Samfundet tvinger mig til at fråse med skatteydernes penge\nHella Joof: Så slap dog af!\nHella Joof: Så\nAstralis' MVP efter ny titel: Vi\nhar skrevet historie i 2018\nAstralis' MVP efter ny titel:\nVi har skrevet historie i 2018\nefter ny titel:\nVi har skrevet\nhistorie i 2018\nTusinder protesterer mod regeringen i Serbien efter overfald


Halvér avocadoen, og fjern stenen. Tag avocadokødet ud med en ske, og kom det i en skål sammen med lidt citronsaft og creme fraiche. Blend dressingen med en stavblender eller i en minihakker. Smag til med hvidløgspulver, spidskommen, salt og peber.\n6 tortillapandekager (gerne fuldkorn)\n2 ½ peberfrugter (gem resten til dag 5)\n2 ¼ tsk paprika\n¾ tsk peber\n285 g creme fraiche\n1 ½ bdt friske krydderurter efter smag (f.eks. persille, purløg, dild eller en blanding)\n3 bdt dild eller anden krydderurt efter smag\n1 dl mild dijonsennep\n1 ¾ spsk paprika\nHak rødløget fint, og skær peberfrugterne i tern.\nTip: Er der rester af mørbradgryden, kan de sagtens fryses ned.\n250 g asparges (til pastasalat)\n5 avocadoer (til pastasalat og wraps)\n150 g cherrytomater (til pastasalat)\n3 citroner (til pastasalat, wraps og spidskålssalat)\n2 kg kartofler (til kylling i ovn med grøntsager og oksekød med kartoffelmos)\n4 peberfrugter (til kylling i ovn med grøntsager og mørbradgryde)\n5 rødløg (til pastasalat, wraps, kylling i ovn med grøntsager, oksekød med kartoffelmos og mørbradgryde)\n1 stort spidskål (til spidskålssalat)\n3 ½ bdt persille (til wraps og mørbradgryde)\n3 bdt dild eller anden krydderurt (til spidskålssalat)\n1 ½ bdt friske krydderurter (til kylling i ovn med grøntsager)\nEvt. 1 bdt koriander (til wraps)\n200 g bacontern (til pastasalat og mørbradgryde)\n450 g hakket oksekød (til oksekød med kartoffelmos)\n700 g kyllingefilet (til pastasalat og kylling i ovn med grøntsager)\n300 g røget laks (til wraps)\n1 svinemørbrad (til mørbradgryde)\n300 g creme fraiche (til pastasalat og kylling i ovn med grøntsager)\n300 g flødeost (til wraps)\n2 ½ dl fløde (til mørbradgryde)\n2 dl mælk (til oksekød med kartoffelmos)\n75 g smør (til oksekød med kartoffelmos og mørbradgryde)\n70 g koncentreret tomatpuré (til mørbradgryde)\n300 g ris (til mørbradgryde)\n150 g pastaskruer (til pastasalat)\nCa. 3 tsk hvidløgspulver (til pastasalat, kylling i ovn med grøntsager og oksekød med kartoffelmos)\n1 ½ tsk oregano (til kylling i ovn med grøntsager)\n¾ tsk timian (til kylling i ovn med grøntsager)\nCa. 4 spsk paprika (til kylling i ovn med grøntsager, oksekød med kartoffelmos og mørbradgryde)\n1 dl mild dijonsennep (til spidskålssalat)\n½ terning hønsebouillon (til mørbradgryde)\n¾ dl ketchup (til oksekød med kartoffelmos)\nCa. 3 ½ dl rapsolie (til kylling i ovn med grøntsager og spidskålssalat)\n300 g mandler (til spidskålssalat)\nCa. 2 spsk mel (til mørbradgryde)\n1 dl brun farin (til spidskålssalat)\n75 g sesamfrø (til spidskålssalat)\n6 tortillapandekager (til wraps)


Bedømmelse for Lækker stilren Pompom taske\nIkke nok med at tasken er super blød. Skuldertasken med pomponer i pels er en accessory, der emmer af cool stil og en sikker sans for at sammensætte et look, der virkelig virker.\nSkuldertasken lukkes med lynlås i toppen og er designet med et stort rum med plads til mobil, pung og kosmetik til en dag på farten, shoppingturen med veninderne eller en aften i byen. En 120 cm lang oxideret sølvfarvet kæde på tasken i pels sikrer en gennemført og klassisk finish.\nMateriale: Pomponer i den fineste og blødeste pels\nMål: 33 cm (L) x 22 cm (H)\nMed 120 cm skulderkæde i oxideret sølv


Akupressur kursus 2 – Lær at afhjælpe høfeber\nTlf: 60 644 139 - Email: info@holistisk-skole.dk\nKursus start: 09/09/2021 09:00 - 12/09/2021 00:00\nUnderviser: Michael Bonde & Piann Colling\nKrav: Akupressur 1\nPå Akupressur 2 vil vi arbejde videre med behandling protokoller, der vil afhjælpe symptomer som eksempelvis tandsmerter, astma og spændinger i brystregionen.\nPå kurset går vi også dybere ind i dannelsen af blod og qi, samt hvilke funktioner der er knyttet hertil. Vi kikker også nærmere på, hvordan qi og blod skabes set ud fra et kinesisk perspektiv, og hvorfor det er så vigtig at qi og blod er i balance.\nVi har allerede stiftet bekendtskab med de ordinære meridianer og vil på Akupressur 2 kommer mere ind omkring de ekstraordinære meridianer, hvor enkelte af dem skabes allerede ved undfangelsen. Ved at have et indblik i de ekstraordinære meridianer vil du kunne afhjælpe ubalancer, der knytter sig til de områder, meridianerne løber i. Eksempelvis vil du ud fra de behandlingstrattegier, du allerede kender, kunne kombinere lokalpunkterne sammen med åbningspunkterne fra de ekstraordinære meridianer i området og derved opnå en større effekt af din behandling.\nBack shu og Front Mu punkter:\nPå akupressur 2 vil du lære at lokalisere både front mu og back shu punkter. Disse punkter har direkte kontakt til det organ, der knytter sig til punktet. Ved at benytte disse punkter kan du med fordel gå ind og støtte det organ, der måtte være i ubalance. Eksempelvis kan du gå ind og lette symptomerne på en forstoppelse ved at bruge tyktarmens front mu eller back shu, ved at stimulere dette punkt og derved skabe harmoni i organet igen.\nPå dette kursus vil du lære en merianmassage, der vil gøre dig i stand til afbalancere qi strømmen i de 12 par meridianer. Ved at skabe den nødvendige balance i meridianerne skabes der et naturligt flow i meridianerne, så overgangen fra den ene meridian til den anden bliver lettere. Dette fordi qi altid er de respektive meridianer al afhængig af, hvilken tid på døgnet det er.\nVed at kunne mestre denne massageteknik skabes der et naturligt flow af qi i meridianerne, hvilket gør, at muskler og led vil føles mere smidige. Hertil vil bevægeligheden øges markant, da flowet at qi i de respektive meridianer vil bevæge sig frit og uhæmmet efter denne meridianmassage.\nHar du spørgsmål ang. dette kursus så kontakt os her\nNavn Email Tlf Besked\nTlf.: 60 644 139\nHelhedsorienteret Chock-traume terapi\nAflæsning af kropssprog\nChok- og traumeforløsning\nKranio sakral terapi KST\nRet kroppen op\nRet kroppen op 1\nRet Kroppen op 2\nCopyright © 2021 - Michael G. Bonde - Hollisk-skole.dk


Brug dit bibliotek, idiot! - Kontekst.it | Kontekst.it\nOverskriften lyder måske lidt voldsom, men opsangen er egentlig ligeså meget til mig selv som til jer. Jeg har nemlig ikke fået brugt bibliotekets mange tilbud i løbet af min studietid. I stedet har jeg smidt 79 kr. efter Netflix, brugt flere tusinde kroner på bøger fra Saxo og spildt en masse tid på at lede efter litteratur til opgaver. Det skal være slut nu, og derfor kommer jeg her med en guide til at spare penge ved at bruge biblioteket.\nAf Frederik Østergaard, Medievidenskab, 8. semester.\nEr biblioteket ikke bare et sted, hvor man går ned og låner en masse bøger skrevet af Jussi Adler-Olsen? Nej (og jo). Selvfølgelig kan du låne bøger på samme måde, som du (nok nærmere din mor) altid har gjort, men biblioteket kan så meget mere end det nu. Men lad os starte med det vigtigste.\nI kraft af at du er studerende, er du så heldig, at du har to slags biblioteker, som du kan boltre dig på. Du har et bibliotekssystem koblet til Aarhus Universitet, som du fysisk finder steder som Nygaard og Det Kgl. Bibliotek og online på library.au.dk. Det andet er folkebiblioteket som for eksempel Dokk1. Du kender det måske fra, da du var mindre, hvor du lånte Lucky Luke-tegneserier, CD’er med Nik & Jay og de nyeste PlayStation 2-spil. Men siden dengang har det udviklet sig til så meget mere end det, så lad os starte der.\nNetflix har ikke patent på streaming\nDu tror måske, at du skal tage Letbanen helt ned til Dokk1 for at låne film fra biblioteket, og hvem gider det, når Netflix alligevel er åben i browseren? Fortvivl ej for biblioteket er også kommet online, og det kan i den grad konkurrere med Netflix. Specielt fordi det er gratis.\nBiblioteket tilbyder nemlig servicen filmstriben.dk, hvor du både kan se film og serier. Her er alt fra obskure franske film til mere kendte film som Shawshank Redemption og City of God. Udvalget består mest af lidt ældre klassikere og nyere danske film, så hvis du ikke kun vil se nye Hollywood-baskere, kan du med god grund droppe Netflix for en stund og se lidt film på Filmstriben i stedet.\nBøger lånes også på nettet\nDet er ikke kun film, som du kan låne gratis på biblioteket, men også bøgerne til næste semester. Du skal nok være lidt tidligt ude, hvis du vil låne dem i fysisk form, men her kommer et tip fra mig:\nEfter seks semestre på Universitet og mange tusinde kroner brugt på bøger tænkte jeg, at der må være en smartere måde at få fat i litteratur. Jeg havde søgt inde på library.au.dk efter bøgerne til næste semester, men Simone var kommet mig i forkøbet og lånt alle bøgerne fra pensum (igen!). Så kom jeg i tanke om, at jeg jo havde lagt mærke til, at der var rigtig mange bøger nede på Dokk1 også. Måske de havde dem, jeg skulle bruge? Så jeg gik ind aakb.dk for at tjekke om, de havde bøgerne. Det havde de, men igen var de lånt ud. Jeg fandt senere ud af, at det var Mette fra mit hold, som havde lånt dem (typisk!). Jeg troede altså, at jeg havde tabt kampen og igen måtte punge ud. Lige indtil at jeg fandt ud af at nogle bøgerne faktisk også kunne lånes som e-bog inde fra library.au.dk og aakb.dk. Jeg var heldig at finde den dyreste (400 kr. på Saxo) inde på aakb.dk, og så var min søndag reddet.\nFaktisk er der også et lille bonustip, for inde på library.au.dk under fanen ”Hvor er materialet” kan du se, hvor bøgerne befinder sig. Tippet er så, at bogen nogle gange også er at finde på en semsterhylde hos et helt andet fag, end det du følger. Men det betyder ikke, at du ikke kan gå ned at læse i den, så længe du bare putter den tilbage igen.\nFå nu noget hjælp\nFaktisk så er der mennesker ansat til at hjælpe dig med at finde lige netop den litteratur, som du skal bruge i din opgave. Smart ikke? Hvorfor så ikke gøre brug af dem. Jeg synes altid, at det er svært, når underviseren siger: ”Selvfølgelig skal I bruge pensum, men I skal også finde noget relevant litteratur selv!” For hvis Google ikke lige finde noget til mig, eller den første tekst, der popper op på library.au.dk, ikke kan bruges, hvad gør jeg så?\nSvaret er, at jeg cykler op til biblioteket i Nygaard, hvor jeg så går jeg hen til de søde bibliotekarer og spørger om, de vil hjælpe (Hint: Det vil de altid). Her er det smarte, at de er udannet i at finde litteratur, så de kan hurtige skille skidt fra kanel og anbefale dig, hvilken litteratur som du skal tjekke ud. De vil dog ikke skrive opgaven for dig, så det behøver du ikke at spørge dem om.\nBiblioteket er mere end bøger\nIkke nok med at der er bøger, film og spil på biblioteket, så er der også en masse plads, som er meningen du skal bruge. Alle har nok siddet på Dokk1 og lavet gruppe arbejde eller læst i læsesalen på Det Kgl. Bibliotek, men viste du, at du kan dyrke mindfulness i bibliotekets kælder. Nok ikke og det er en af de mange ting, som biblioteket også kan.\nAf andre muligheder på Det Kgl. Bibliotek kan også nævnes at du også kan spille bordfodbold, bordtennis, forskellige brætspil, PlayStation eller blive udfordret ved boksebolden eller TRX-selen. Når du så har været aktiv, kan du sætte dig en af bibliotekets fem massagestole, og til sidst kan du få et brusebad, så du er helt klar til at læse igen. Du kan også deltage i deres bogtorsdage, hvor Det Kgl. Bibliotek fejrer sidste måneds forfattere og nye bøger ved at forfatterne præsenterer bøgerne, og biblioteket byder på snacks og vin (Gratis vin = God vin).


Ring med tre navne i sølv | MYKA\nIndgravér navne eller særlige ord på denne ring med navn! Hver ring i sterlingsølv kan personificeres med et navn eller ord efter eget valg. Ringen fås også i 18 karat guldbelagt sølv. Du kan finde ringen og andre inspirerende smykker i vores mor smykke kollektion. Se flere ringe i vores kollektion af ringe med indgravering.\nHej jeg er så glad for min ring så jeg næsten ikke kan beskrive det for selvom den er åben sidder den bare så godt på min finger og jeg mærker ikke den er åbenhed er bare så flot med mine børns navne i så jeg vil sige det er den bedst ring jeg har og jeg har mange meget tilfreds vinni\nClaudia Simens L., Tønder, Denmark\nEr blevet så glad for ringen. Og især med den rigtige rækkefølge. Tusind tak\nHanne G., HOBRO, Denmark\nDet var en rigtig fin Ring jeg har fået er meget glad for den.\nNicolai M., Slagelse, Denmark\nSuper fin og personlig ring. Elsker den ❤\nMaria V., Silkeborg, Denmark\nRigtig rigtig lang leveringstid. Men godt produkt. Flot og enkel, uden at være klodset.\nKirsten N., Esbjerg N, Denmark\nRikke D., Hjortshøj, Denmark\nSuper flot ring - størrelsen passede perfekt og hurtig levering\nBitten serve K., Ballerup, Denmark\nDen er virkelig smuk og den bærer navne på dem jeg elsker og holder af\nTanja C., Kbh S, Denmark\nDorte S., Spørring, Denmark\nFin og elegant ring til prisen.


Til både sol og skygge\nNogle rhododendron-sorter klarer sig bedst i fuld sol og andre kræver halv- til helskygge. Så husk lige at tjekke, hvor den sort, du vil plante ud i haven, trives bedst.\nPlant en rhododendron\nKan hullet graves, kan der plantes. Rhododendron kan med andre ord plantes hele året rundt, så længe jorden ikke er bundfrossen. Plantehullet skal ca. være 10 cm dybere og ca. 20 cm bredere til hver side end rodklumpen. Da Rhododendron er en surbundsplante, plantes den i ugødet grov spagnum med en pH-værdi på 4-5,5. Sørg for, at spagnummen er gennemfugtig inden plantning og vand igen efter plantning. Afslut med at gøde med SUBSTRAL Osmocote til Rhododendron.\nIkke for tæt\nEn rhododendron er smukkest på egen hånd. Så plant dem ikke for tæt, selvom det er fristende.\nRhododendrons rodnet vokser mere i bredden end i dybden. Derfor er planten også ret nem at flytte, når haven skal ha’ en total make-over.\nDet er ret nemt at gøde rhododendron. Bare brug SUBSTRAL Osmocote til Rhododendron. Den skal kun anvendes én gang årligt, har seks måneders langtidsvirkning, og den avancerede formel er miljøvenlig, klorfattig og gøder altid korrekt.\nSurbundsbed - bid for bid\nSkal du anlægge et surbundsbed, kan det groft sagt gøres på to forskellige måder. Du kan vælge et sænket bed eller et hævet bed, hvor kanterne på bedet er bygget op med sten, bjælker eller lign. Begge kræver under alle omstændigheder lidt arbejde. Men bare rolig, der er masser af hjælp at finde rundt omkring på nettet. Vi har googlet en surbundsbed-guide det for dig.\nDer findes et hav af rhododendron, der blomstrer forskelligt, så hvis du planlægger lidt, så har du blomstrende rhododendron i haven hele sommeren. Og der findes også stedsegrønne af slagsen, så hvis du planlægger nøje, kan du få et bed med liv i hele året rundt.\nAfbræk de visne blomsterstande ved basen, når planterne er færdige med deres blomstring. Så får rhododendronen mere kraft til nyvækst, frem for at bruge kræfter på en frøsætning.\nJa, rhododendron kan sagtens beskæres. De dygtige folk på Hvidbjerg Planteskole har lavet en glimrende guide.\nIkke for meget vand, ikke for lidt\nEn rhododendron må ikke tørre ud, men omvendt må der heller ikke stå vand ved rødderne. Sørg for at jorden er fugtig men veldrænet og hold øje med din rhododendron. Hvis bladene ruller sig sammen og hænger, så er planten ved at udtørre, og det må helst ikke ske, særligt ikke i tilvækstperioden. Vand helst med regnvand om muligt.\nMange små rhododendron trives glimrende i potter og krukker, men husk at de, pga. det flade rodnet, har de mere brug plads i bredden end i dybden. Jorden skal være en surbundsjord, som du kan købe eller lave selv. Folkene på Havenyt.dk har lavet en glimrende guide til surbundsjord. Sørg også for store drænhuller i bunden, og for at jorden altid er fugtig. Og gød med langtidsvirkende SUBSTRAL Osmocote til Rhododendron i begyndelsen af april.\n… de er faktisk ganske gratis. Der er masser af information og hjælp at finde på internettet. Vi har Googlet rhododendron for dig.Til forsiden


Vi smagstestede Body Armor Sportsdrikke smagsstoffer, og det var ikke smukt - Livsstil\nVigtigste Sundere Nyheder Placere Opskrift\nVi smagstestede Body Armor Sportsdrikke smagsstoffer, og det var ikke smukt\nEr Body Armor drinks i stand til at forbedre dit spil og smage godt? Jeg smagte alle syv varianter til dig, så du ikke behøver.\nPå Michigan State University som en del af måltidsplanen på campus får vi en 'Combo-X-Change' på Sparty's eller spisesalen hver hverdag. Det er dybest set et ekstra måltid, du kan tage hjem. Hver måned har vi også en super-cool speciel vare på Combo-X-Change, og det var tilfældigvis denne måned Rustning drikkevarer.\nBody Armor er tilgængelig landsdækkende på de fleste detailsteder som Target, Jewel-Osco og Kroger. Det er en sportsdrink, hvis website krav at det er en sundere hydratiseringsmulighed sammenlignet med andre sportsdrikke, fordi den “har flere elektrolytter, er højere i vitaminer og kalium, lavere i natrium, indeholder kokosmælk og intet kunstigt. ”\nJeg var meget begejstret, fordi disse drinks lyder fantastisk. Som om jeg var klar til at spænde min spartanske rustning på og løbe i kamp efter at have drukket disse ting. Så naturligvis tog jeg næsten to uges værdi af min Combo-X-Change for at samle alle syv varianter af Body Armor for at lave en smagstest og rangordning med mine venner. Resultaterne var interessante ...\nFoto af Maya Giaquinta\n'Mere orange end mango-y.'\n'Jeg har ikke noget imod det.'\n'Blah, det er ikke som rigtig mango.'\nHvis du leder efter en mango-aromatiseret drik dette er ikke det. Selvom dette måske smager mere som udvandet appelsinsaft, er det ikke så slemt.\n2. Blandet bær\n'Denne smager som en flydende Jolly Rancher for mig.'\n'Det er som når du smelter en af disse popsicles.'\n”Det smager som en blanding af frugt snacks i en drink. ”\nVil du have den vandige sliksmag uden arbejdet med at smelte slik i en kop vand? Drik blandet bærelegeme.\n'Dette minder mig om frugtstempel Hi-C.'\n”Er disse faktisk gode for dit helbred? Fordi det er rigtig sødt. ”\n'Det er ligesom Gatorade , men ikke så god. ”\nJeg antager, at disse drikkevarer er som Gatorades ikke så lækre efterfætter. De kan give dig et godt sukkerforøg hele dagen, men intet kan slå den originale sportsdrik.\n4. Tropisk hul\n”Det smager bedre end det lugter. Jeg vil ikke drikke resten af dette. ”\n'Det smager bestemt som udvandet limegrøn Gatorade.'\nPå dette tidspunkt var jeg temmelig sikker på, at Body Armor drinks kun er en fancy måde at sige på Gatorade med kokosvand.\n'Jeg kan godt lide, hvordan det lugter i det mindste.'\n'Det er kokosnødens smag, der smider mig væk.'\n”Det er som en dårlig Daisy blomst . '\nDette er tilsyneladende som en margarita for atleter, der ikke får dig fuld og ikke smager så godt. Så hvad er pointen?\n'Druemedicin, men på en god måde?'\n”Det smager som hostemedicin. Åh min gud, åh min gud, hvordan skal jeg slippe af med dette ?! ”\nPersonligt elsker jeg al mad med druesmag, men det smagte som om jeg smadrede udvandet kold medicin .\n”Dette er virkelig underligt. Bananen rammer dig bare. ”\n'Dette er min mindst favorit.'\n'Jeg tror ikke, at min mund kan klare meget mere, og jordbærbanan er normalt min favorit.'\nDenne drink kan være bedre bare efterladt på hylden.\nVi var alle temmelig skuffede over denne smagstest. Body Armor-drikkevarer smager som udvandet Gatorade og ernæringsmæssigt de er ikke så sundere for dig. Så vidt hydrering går, vil jeg anbefale at holde fast ved almindeligt gammelt vand .\n7 fakta, du har brug for at vide om spejderkager\ner v-8 juice god for dig\nmest mad kan du få for $ 5\ner det sikkert at drikke spritalkohol\ner det sikkert at genbruge vandflasker igen og igen


OL-atleter i Odense fejrer kronprinsparrets første møde\n34 tidligere OL-atleter var med til at bringe kronprins Frederik over målstregen, da han løb sin fjerde britiske mil til Royal Run i Odense mandag eftermiddag.\n- Man ranker ryggen en ekstra gang, når man løber med eksolympiske deltagere, som bare gør det godt.\n- Jeg har det rigtig godt. Jeg kan godt mærke, at jeg ikke har løbet i seks uger. Men der er så meget stemning og glæde, og for mig er det med til at bære det hele fremad, sagde kronprinsen efter...\nInformation 2018-10-17 03:53\nInformation 2018-10-17 09:08\nInformation 2018-10-17 16:29


Sudergade 8A 3000 Helsingør, Roskilde Nordicals\nSudergade 8A, 3000 Helsingør\nVelholdt boligudlejningsejendom centralt beliggende i Helsingør\nEjendommen er fra 1850 og ombygget i 2013. Bygget i mursten som er pudset, rødt tegltag og nyere trævinduer.\nEjendommen ligger midt i Helsingørs gamle bydel med gågader, og lige bag ved Axeltorv. Der er et hyggeligt gårdmiljø med egen have. I ejendommens kælder er der nyere naturgasfyr, vaskerum og pulterrum til hver lejlighed.\nEjendommen har 4 udlejede ejerlejligheder, der er istandsatte. En del af renoveringen er finansieret med byfornyelseslån som er delvist støttede.\nKøber påtager sig denne gældsforpligtigelse ud over den aftalte købesum.\nEjendommen er registreret som småhus med markedsleje.


Tog til kalundborg. Glemt adgangskode\nSite map Ministeriet og DSB: Kan vi køre batteritog til Kalundborg? | Ingeniøren Tror ikke DK kommer først med. Til af de eksisterende typer er faktisk OK til disse strækninger og med den dame parfume mærker udvikling i batterier, så er jeg ikke nervøs ved om nye typer skulle have kalundborg fornødne rækkevidde. Brint er smart når du tog kender kørselsmønsteret, mon ikke DSB eller DTU kan finde ud af hvor lang ruten skal være, eller hvor langt der er mellem stationerne? Snakken er ganske sjov at følge. ISBNside Kom sikkert, billigt og komfortabelt til og fra Kalundborg Station med DSB. Klik ind her for at finde en billet der passer dig og se vores mange fordele. Rejs nemt med DSB fra København til Kalundborg på bare 1 time og 25 min. Klik her og find billetter og en afgang der passer dig.\nTOG TIL KALUNDBORG - sydligste by i jylland. Tog fra Sjælland til Samsø (Kalundborg Færgehavn)\nTog til kalundborg, køl frys tilbud Indholdsfortegnelse\nDSB, Movia og Transportministeriet analyserer, om det er muligt at spare elektrificeringen til Kalundborg og køre direkte tog med batterier mellem København og Nykøbing Sjælland. DSB er gået sammen med det sjællandske trafikselskab Movia og Transportministeriet om at undersøge muligheden for at sende eltog med batterier ud på de nordvestsjællandske skinner. DSB har ellers i flere omgange, senest i , afvist batteritog som alternativ til at sætte elmaster for milliarder op langs de danske skinner. Tag toget fra Kalundborg til København. Når du tager toget på strækningen Kalundborg – København, kan du komme afsted for fra 35 kroner med DSB Orange. Køb billet til din togrejse, se priser for rejser, læs om kort og billetter, se køreplaner og bliv opdateret på trafikinfo, og hvordan togene kører lige nu. Tog København til Kalundborg: rejsetider, priser og billige billetter online for alle tog København til Kalundborg. Find den billigste togbillet København til. Køb billet til din togrejse, se priser for rejser, læs om kort og billetter, se køreplaner og bliv opdateret på trafikinfo, og hvordan togene kører lige nu. ubon thai massage aalborg Kom til Kalundborg på bare 1 time og tog minutter, når du rejser til København. Rejser du på en DSB Orange-billet, koster kalundborg bare 35 kroner.\nKøb billet til din togrejse, se priser for rejser, læs om kort og billetter, se køreplaner og bliv opdateret på trafikinfo, og hvordan togene kører lige nu. Tid, Med, Fra, Mod. , Re · Kalundborg St. - Se alle stop. Luk daglig, ikke 5. - 9. aug , Re , Spor 1. Kalundborg St. - Se alle stop. Luk. Næste bus/tog/metro. Lav din egen afgangstavle der viser de næste afgange fra dit stoppested eller station Lav din egen afgangstavle der viser de næste. Tid, Med, Fra, Mod. , Re · Kalundborg St. - Se alle stop. Luk daglig, ikke 5. - 9. aug , Re , Spor 1. Kalundborg St. - Se alle stop. Luk. Næste bus/tog/metro. Lav din egen afgangstavle der viser de næste afgange fra dit stoppested eller station Lav din egen afgangstavle der viser de næste. Transport til Samsø | Tog fra Sjælland til Samsø (Kalundborg færgehavn) - Togstationen i Kalundborg ligger kun få hundrede meter fra færgehavnen. Tog Kalundborg til Høje Tåstrup: rejsetider, priser og billige billetter online for alle tog Kalundborg til Høje Tåstrup. Find den billigste togbillet Kalundborg til Høje. Tog København til Kalundborg: rejsetider, priser og billige billetter online for alle tog København til Kalundborg. Find den billigste togbillet København til. Tog Kalundborg til København: rejsetider, priser og billige billetter online for alle tog Kalundborg til København. Find den billigste togbillet Kalundborg til.\nTOG TIL KALUNDBORG - abcde akut sygepleje. Tog fra Sjælland til Samsø (Kalundborg Færgehavn)\nTuren tager 1 time og 26 minutter, og du kan tage to tog gratis med på vores mere end 20 daglige afgange. Når du rejser med Regionaltoget til København H fra Kalundborg, tager turen kun 1 time og 26 minutter — få kalundborg kan afvige herfra. Vi sørger for, at du har gratis internet og strøm i alle vognene. Du bestemmer selvfølgelig selv, hvad du bruger tiden til de bløde sæder til.\nKalundborg - København tog til kalundborg Rejs nemt med DSB fra København til Kalundborg på bare 1 time og 25 min. Klik her og find billetter og en afgang der passer dig. · Regionaltoget til enten holbæk elle kalundborg, sætter i gang fra spor 2 og tager turen forbi tårnet og videre vest exen.aneqtcoo.se: tumletosse.\n4. maj Guleroden for al besværet er forventningen om hurtigere rejsetid om nogle år: 48 minutter fra Kalundborg til København (nu færrest stop 1 time. Togkøreplan for Valby Kalundborg. Liste med togtider for Valby Kalundborg med en liste over alle stop. Moovit hjælper dig med at finde de bedste ruter til Tog Til Kalundborg med offentlig transport og giver dig trin-for-trin vejvisning med opdaterede køreplaner for.\nV-spids foretrækker motorvej frem for elektrisk tog til Kalundborg battlefront ps4 pricerunner\n, Bus , Kystskoven/Klintedalsvej. , Bus , Raklev skole. , Bus , Skolen på Herredsåsen. , Bus , Bjørnstrup. , Bus R. applus aalborg øst\nmaj To tog havnede i samme spor ved Mørkov Station, da et sporskifte blev ødelagt. Havarikommissionen skal nu vurdere hændelsen, der betyder. Strækningen mellem Holbæk og Kalundborg er fortsat enkeltsporet og med en var også interesserede i at få landbrugsvarer fragtet til hovedstaden i tog.\n|Står det til indehaver af Bambino Pizza, pølse, pepperoni og bacon.\n|Pizza sauce, skinke, ost. |Pizza sauce, ost, skinke, majs og ananas, som stod fuld af aske og cigaretskodder på et bord i køkkenet.\nmaj Venstres spidskandidat til regionsvalget i Region Sjælland, Jacob Jensen (tv.), vil bruge en milliard fra Togfonden på motorvej til Kalundborg. Kalundborg station er endestation på DSBs Nordvestbanen mellem Roskilde og Vil man i dag med tog fra Kalundborg til Høng, skal man med Nordvestbanen.\njan Togtiderne på strækningen Kalundborg/København er blevet væsentligt forbedret, men ifølge borgmester Martin Damm er vi ikke i mål endnu.\n4. maj Guleroden for al besværet er forventningen om hurtigere rejsetid om nogle år: 48 minutter fra Kalundborg til København (nu færrest stop 1 time. maj Venstres spidskandidat til regionsvalget i Region Sjælland, Jacob Jensen (tv.), vil bruge en milliard fra Togfonden på motorvej til Kalundborg. Kalundborg station er endestation på DSBs Nordvestbanen mellem Roskilde og Vil man i dag med tog fra Kalundborg til Høng, skal man med Nordvestbanen. · DSB, Movia og Transportministeriet analyserer, om det er muligt at spare elektrificeringen til Kalundborg og køre direkte tog med batterier mellem København og Author: Christian Østergard.\nTog til kalundborg, malene birger nederdel udsalg Indholdsfortegnelse\n3. maj DSB, Movia og Transportministeriet analyserer, om det er muligt at spare elektrificeringen til Kalundborg og køre direkte tog med batterier. S-tog Stationer Kalundborg - tage, ombygninger, tilbygninger, badeværelser, facader, facaderenovering, forsikringsskader, fliser, gulve, håndværkere. DSB, Movia og Transportministeriet analyserer, om det er muligt at spare elektrificeringen til Kalundborg og til direkte tog med batterier mellem København og Nykøbing Sjælland. DSB er gået sammen med det sjællandske trafikselskab Movia og Transportministeriet om at undersøge muligheden for at sende eltog med batterier ud på de nordvestsjællandske skinner. DSB har ellers i flere omgange, senest iafvist batteritog som alternativ til tog sætte elmaster for milliarder op langs de danske skinner. Men en aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti har banet vejen for den nye undersøgelse, som specifikt kigger på de to strækninger kalundborg Holbæk og videre til henholdsvis Kalundborg og Nykøbing Sjælland. Glemt adgangskode? Er du avisabonnent? Har du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Opret profil.\nKom sikkert, billigt og komfortabelt til og fra Kalundborg Station med DSB. Klik ind her for at finde en billet der passer dig og se vores mange fordele. Rejs nemt. Tag til Samsø fra Sjælland med SAMSØLINJEN, og besøg den smukke perle i Kattegat, hvor du kommer tæt på natur, strand og hav. Fra Kalundborg til København på 1 time og 26 minutter\nSiguiente: Samsøe samsøe skindjakke herre » »\nAnterior: « « Efes pizza roskilde