Dixi craft Arkiv - Side 2 af 3 - BB Hobby\nHome / Stempler / Dixi craft / Side 2\nViser 19–36 af 39 resultater\nKærlighed er som vinden dansk tekst stempel\nDanish text stamp er et stempel fra Dixi Craft Dansk tekst: Kærlighed er som vinden, du kan ikke se den, men du kan mærke den.Passer til et vallentinskort, bryllupskort, fødselsdag eller andre begivenheder og kan evt. også bruges til æsker og scrap.Dette er et acryl stempel, der skal bruges en acrylblok eller en stamping buddy, så man får et jævnt tryk når man stempler.1 delHele motivet måler 7,1x1,4cmCode 288868Vare nr. STAMPL068\nDer findes en flig af galskab dansk tekst stempel\nDanish text stamp er et stempel fra Dixi Craft Dansk tekst: Der findes en flig af galskab i al kærlighed -men også en smule fornuft i al galskab.Passer til et vallentinskort, bryllupskort, fødselsdag eller andre begivenheder og kan evt. også bruges til æsker og scrap.Dette er et acryl stempel, der skal bruges en acrylblok eller en stamping buddy, så man får et jævnt tryk når man stempler.1 delHele motivet måler 7,7x1,3cmCode 288866Vare nr. STAMPL066\nPas på mit hjerte dansk tekst stempel\nDanish text stamp er et stempel fra Dixi Craft Dansk tekst:Pas på mit hjerte, jeg har efterladt det hos dig.Passer til et vallentinskort, bryllupskort, fødselsdag eller andre begivenheder og kan evt. også bruges til æsker og scrap.Dette er et acryl stempel, der skal bruges en acrylblok eller en stamping buddy, så man får et jævnt tryk når man stempler.1 delHele motivet måler9,8x2cmCode 288865Vare nr. STAMPL065\nHvis jeg elskede dig mindre dansk tekst stempel\nDanish text stamp er et stempel fra Dixi Craft Dansk tekst: Hvis jeg elskede dig mindre, var jeg måske i stand til at tale mere om det.Passer til et vallintinskort, bryllupskort, fødselsdag eller andre begivenheder og kan evt. også bruges til æsker og scrap.Dette er et acryl stempel, der skal bruges en acrylblok eller en stamping buddy, så man får et jævnt tryk når man stempler.1 delHele motivet måler 6,6x2,3cmCode 288864Vare nr. STAMPL064\nFlower corner er et stempel fra Dixi Craft Et hjørne med blomsterPasser til et konfirmationskort, fødselsdag eller andre begivenheder og kan evt. også bruges til bordkort, æsker og scrap.Dette er et acryl stempel, der skal bruges en acrylblok eller en stamping buddy, så man får et jævnt tryk når man stempler.1 delTråd hjørne måler 8,3x6,5cmCode 288863Vare nr. STAMPL063\nWire corner er et stempel fra Dixi Craft Et hjørne med hønse trådPasser til et konfirmationskort, herrekort, fødselsdag eller andre begivenheder og kan evt. også bruges til bordkort, æsker og scrap.Dette er et acryl stempel, der skal bruges en acrylblok eller en stamping buddy, så man får et jævnt tryk når man stempler.1 delTråd hjørne måler 7,6x7,6cmCode 288862Vare nr. STAMPL062\nFlower frame er et stempel fra Dixi Craft En ramme ag blomsterPasser til et konfirmationskort,, fødselsdag eller andre begivenheder og kan evt. også bruges til bordkort, æsker og scrap.Dette er et acryl stempel, der skal bruges en acrylblok eller en stamping buddy, så man får et jævnt tryk når man stempler.1 delBlomster ramme måler 10x8cmCode 288861Vare nr. STAMPL061\nSmartphone er et stempel fra Dixi Craft To telefonerPasser til et konfirmationskort, teenagerkort herrekort, fødselsdag eller andre begivenheder og kan evt. også bruges til bordkort, æsker og scrap.Dette er et acryl stempel, der skal bruges en acrylblok eller en stamping buddy, så man får et jævnt tryk når man stempler.2 delesmartphone måler 8,9x4,5 / 4,4x2,3cmCode 288860Vare nr. STAMPL060\nHeadphones er et stempel fra Dixi Craft Et par hoved/høretelefonerPasser til et konfirmationskort, herrekort, fødselsdag eller andre begivenheder og kan evt. også bruges til bordkort, æsker og scrap.Dette er et acryl stempel, der skal bruges en acrylblok eller en stamping buddy, så man får et jævnt tryk når man stempler.1 delhøretelefoner måler 5,4x7cmCode 288859Vare nr. STAMPL059\nGirls outfit er et stempel fra Dixi Craft Et stempel med en kjolePasser til et konfirmationskort, fødselsdag eller andre begivenheder og kan evt. også bruges til bordkort, æsker og scrap.Dette er et acryl stempel, der skal bruges en acrylblok eller en stamping buddy, så man får et jævnt tryk når man stempler.1 delPige outfit måler5,3x10cmCode 288858Vare nr. STAMPL058\nBoys outfit er et stempel fra Dixi Craft Et stempel med Drenge /herre tøjPasser til et konfirmationskort, herrekort, fødselsdag eller andre begivenheder og kan evt. også bruges til bordkort, æsker og scrap.Dette er et acryl stempel, der skal bruges en acrylblok eller en stamping buddy, så man får et jævnt tryk når man stempler.1 delDrenge outfit måler3,5x10cmCode 288857Vare nr. STAMPL057\nMoonlight stamp er et stempel fra Dixi Craft 1 del 2 tingPar der holder hinanden i hånden måler 8,8x9,4cmCode 288853Vare nr. STAMPL053\nDanish text stamp er et stempel fra Dixi Craft Dansk tekst: Tillykke med dagen. Og blomsterPasser til et konfirmationskort, teenagerkort, bryllupskort, fødselsdag eller andre begivenheder og kan evt. også bruges til æsker og scrap.Dette er et acryl stempel, der skal bruges en acrylblok eller en stamping buddy, så man får et jævnt tryk når man stempler.1 delHele motivet måler 6x3cmCode 288851Vare nr. STAMPL051\nDanish text stamp er et stempel fra Dixi Craft Dansk tekst: Tillykke med dagenPasser til et konfirmationskort, teenagerkort, fødselsdag eller andre begivenheder og kan evt. også bruges til æsker og scrap.Dette er et acryl stempel, der skal bruges en acrylblok eller en stamping buddy, så man får et jævnt tryk når man stempler.1 delHele teksten måler 7,7x1,9cmCode 288850Vare nr. STAMPL050\nDanish text stamp er et stempel fra Dixi Craft Dansk tekst: Så kom dagen endelig tak for at vi må fejre den med dig.Passer til et konfirmationskort, teenagerkort, fødselsdag eller andre begivenheder og kan evt. også bruges til æsker og scrap.Dette er et acryl stempel, der skal bruges en acrylblok eller en stamping buddy, så man får et jævnt tryk når man stempler.1 delHele teksten måler 7,6x1,7cmCode 288849Vare nr. STAMPL049\nTillykke med konfirmationen -sikke en milepæl – Dansk tekst stempel\nDanish text stamp er et stempel fra Dixi Craft Dansk tekst: Tillykke med konfirmationen - sikke en milepælPasser til et konfirmationskort og kan evt. også bruges til æsker og scrap.Dette er et acryl stempel, der skal bruges en acrylblok eller en stamping buddy, så man får et jævnt tryk når man stempler.1 delHele teksten måler 6,8x2,6cmCode 288848Vare nr. STAMPL048\nVelkommen til de voksnes rækker – Dansk tekst stempel\nDanish text stamp er et stempel fra Dixi Craft Dansk tekst: Velkommem til de voksnes rækker ..sådan daPasser til et konfirmationskort, teenagerkort, fødselsdag eller andre begivenheder og kan evt. også bruges til æsker og scrap.Dette er et acryl stempel, der skal bruges en acrylblok eller en stamping buddy, så man får et jævnt tryk når man stempler.1 delHele teksten måler 7x2,4cmCode 288847Vare nr. STAMPL047\nDanish text stamp er et stempel fra Dixi Craft Dansk tekst: Med barndommen i bakspejlet og fremtiden forude er du voksen - næstenPasser til et konfirmationskort, teenagerkort, fødselsdag eller andre begivenheder og kan evt. også bruges til æsker og scrap.Dette er et acryl stempel, der skal bruges en acrylblok eller en stamping buddy, så man får et jævnt tryk når man stempler.1 delHele teksten måler 5x4,,4cmCode 288846Vare nr. STAMPL046


Det minder om skrabnæse | Information\nDet spil, VK-regeringen har sat i gang med sin kommunalreform, kan minde om behændighedsspillet, der hedder Skrabnæse:\nPå bordet lægges en bunke pinde, udskåret som håndværksredskaber i ministørrelse. Dem skal spillerne fjerne enkeltvis, men uden at andre pinde kommer til at bevæge sig den mindste smule. Sker det, går initiativet over til modspilleren. Og ender det med, at man taber - ja, så bliver man under almindelig latter skrabet på sin næse med den pind, der ligner en rive.\nHvad sker der, hvis man begynder at flå i amterne? Så begyndte pindene at vippe. For hvis man nedlægger amterne, hvad så? Deres opgaver består fortsat.\nNogen skal jo tage sig af sygehusene. Folketingspolitikerne vil gerne selv profilere sig på sygehusvæsenet, men helst lade andre indfri løfterne. Hvis sundhedsvæsenet skal over til kommunerne, må de blive kæmpestore for at løfte opgaven. Medmindre det sker i kommunale fællesselskaber, men der mangler til gengæld det direkte folkelige mandat.\nOg amternes andre opgaver - natur, miljø, planlægning, kollektiv trafik og gymnasier - hvad med dem? Også her gælder det, at kommunerne nærmest må op i størrelse som mini-amter for fagligt at magte opgaven. Plus det rent politiske at kommuner er fokuseret på at skabe vækst og arbejdspladser, og derfor er tilbøjelige til at kere sig mindre om langsigtede konsekvenser.\nDet vildere vip\nMen pindene vipper endnu vildere. For al offentlig og privat organisation i Danmark er bundet op på inddelingen i kommuner og amter. Hvis den ændres, betyder det meget færre og større: Politikredse, retskredse, bispedømmer, landboforeninger, vælgerforeninger - og alle mulige andre foreninger - halvoffentlige såvel som helprivate. Og nye valgkredse til Folketinget, minsandten. Intet af dette har regeringen lagt frem samtidig med kommunalreformen.\nOg Socialdemokraterne har udvist en forbløffende mangel på interesse for disse følgevirkninger. "Det må man finde ud af bagefter," har partiets kommunalpolitiske ordfører, Ole Stavad, sagt i et interview her i avisen.\nKerneproblemet i et nyt danmarkskort med meget større regionale og lokale enheder er præcist beskrevet af Venstres folketingsmedlem Birthe Rønn Hornbech i et indlæg i Information:\n"Resultatet bliver langt færre folkevalgte i regionsråd og kommunale råd. Det skaber yderligere afstand mellem folket og de folkevalgte. Også det demokratiske arbejde i foreninger vil blive forringet, fordi der bliver langt færre aktive i både vælgerforeninger og andre foreninger."\nBirthe Rønn Hornbech trækker også de videregående perspektiver op:\n"Et nyt Danmark med regioner og storkommuner får betydning langt udover det kommunale. Men lokalmiljøet får næppe mere ansvar. Tværtimod. De kommunale centre vil blive samlet på færre steder. Flere skal på arbejde inde i den store by. Forretningslivet og foreningslivet i landsbyerne vil yderligere visne. Hverken vælgerforeningerne eller alle de andre foreninger vil i længden kunne opretholde en stribe afdelinger inden for de enkelte kommunegrænser. Også foreningerne vil blive sammenlagt."\nDenne debat har regeringen ikke været meget for at gå ind i. På trods af, at også andre kritiske røster har ladet høre fra sig inden for Venstre. Blandt andet det ny-genvalgte folketingsmedlem, tidligere indenrigsminister Britta Schall Holberg, der også er bekymret for skadevirkningerne af større afstand mellem vælgere og valgte. Her i avisen har hun sagt:\n"Venstres bagland er blevet rendt over ende med det her strukturforslag."\nOm selve forslaget har den tidligere indenrigsminister brugt ordene:\n"En ren ulykke." "Galimatias." "Hul i kasketten."\nFjernere fra folket\nTrods disse skældsord har kommunalreformen sin egen logik. De større enheder kommer så meget fjernere fra vælgere og brugere, at de lettere kan fyre folk og forringe service. Som kommunalforskeren Roger Buch har påpeget:\n"Man taler om 'den politiske handlekraft' og mener evnen til at gennemføre ubehagelige beslutninger."\nDen slags gevinst har VK-regeringen ikke lyst til at sætte rene ord på. Der tales i stedet forblommet om fremtidens "meget snævre markoøkononomiske rammer".\nDenne omskrivning blev introduceret i Strukturkommissionens betænkning fra januar 2004. En tydeligere politisk formulering kunne være: Ældrepresset betyder øgedede udgifter i fremtiden, og regeringen ønsker samtidig at skære skatterne ned - derfor skal den offentlige sektor på skrump.\nEn så direkte formulering ville til gengæld have krævet en overbevisende redegørelse for for, at der vitterligt er betydelige besparelser at hente ved nedlægge kommuner og amter i stor stil. Hvad indenrigsminister Lars Løkke Rasmussen altså selv i juni 2002 udtrykte højlydt tvivl om.\nBirthe Rønn HornbechBritta Schall HolbergLars Løkke RasmussenOle Stavad


1 Handlingsplan for øget gennemførelse Erhvervsuddannelserne 2012 Institutionens navn: Institutionsnummer: Journalnr: Diakon issestiftelsen K.391 Dato: 22/ P~ bestyrelsens vegne Erik Jensen, fung. generalsekretær Underskrift: ucdiakonissestiftelsen.dk Handlingsplan for øget gennemførelse UC Diakonissestiftelsen Side l\n2 Indholdsfortegnelse Forside...! l Opn ede resultater i 2011 og m Isætning for Evaluering af resultater og indsats i handlingsplan for Overordnet beskrivelse og analyse af skolens udfordringer... S 3.l Afbrud p hovedforløbet... S 3.2 Afbrud p grundforløbet Udviklingen i tilgangen Særlige indsatsomr der i S 4.1 Koordination af skolens uddannelsesvejledning og skolens gennemførelsestiltag Frivillighed og fastholdelse Grundforløbet - samspil mellem fastholdelse, undervisning og pædagogik udvikling Regnskab for ekstra indsatsomr de ls Bilag Evaluering af indsatsomr der i handlingsplanen for Handlingsplan for øget gennemførelse UC Diakonissestiftelsen Side 2\n3 Opnåede resultater i 2011 og målsætning for Tbl10 a e. 1n åd e e resu tater og m ål sætnmg f or Historisk udvik- Mål og resultat Fremtidige mål lin g Afbrud uden Re omvalg måltal sultat resul- måltal måltal 6 mdr. (gl opgøtat efter rejses m e- start tode) til orientering Grundfor- 0,0 15 4,5 20,5 21,0 løb under et 4,5 4,5 Hovedfor ,9 13,4 løb under et Tabel1: Afbrud uden omvalg 6 mdr. efter start p skolen Af tabellen fremg r: den historiske udvikling af afbrud uden omvalg 6 m neder efter start de eksisterende m ltal for 2011 og 2012 Uf. handlingsplanen for 2011) og resultatet for Evaluering af resultater og indsats i handlingsplan for 2011 Med et afbrud uden omvalg p hhv. 21,0% p grundforløbet og 13,4% p hovedforløbet ligger resultatet i UC Diakonissestiftelsen langt fra de m ltal, der blev opstillet i handlingsplanen for P grundforløbet udgør gruppen af elever med væsentlige psykesociale og faglige problemstillinger en stor andel af eleverne. Dette forhold kan observeres i undervisernes hver dag, hvor de skal forholde sig til mange udfordringer, da elevernes uddannelsesparathed og motivation udgør en væsentlig pædagogisk opgave. Det afspejler sig ogs i skolens statistik for frafald, hvor op til 64 % af frafaldet bunder i personlige forhold. De tiltag skolen har taget af pædagogisk eller af støttende karakter, har ikke haft en tilstrækkelig effekt. P hovedforløbet ses den store stigning i det øgede frafald primært p hovedforløbets trin 1. Frafaldet p trin 1 er p 16,4 %. Dette repræsenterer en stigning p 11 procentpoint 1 En udiigere fejlagtig hanutering af elc\_'er med centml a fgang:;:irsag=2 (Elcn n k-unne ikke kontaktes) er ble\_'et rwer saledes at disse clcl er - modsat tidligere - nu indgar i b>sispopulationen som afbrudte. Handlingsplan for øget gennemførelse UC Diakonissestiftelsen Side 3\n4 ift. resultatet for Frafaldsprocenten for trin 2 p~ hovedforløbet er derimod faldet og ligger p 1,2 procentpoint under m~ltallet for det samlede hovedforløb. P trods af de øgede frafaldstal er det i indsatsomr~derne muligt at se positive effekter. For initiativerne Nye Læringsfælleskaber, makkerskabsordningen, mentorordninger og den psykologiske r~dgivning er der positive effekter. Disse positive effekter har dog ikke kunnet opveje den negative udvikling, der er sket i frafaldet i perioden. En mere uddybende evaluering af skolens indsatsomr der i Handlingsplanen for øget gennemførelse 2011, findes i bilag l (p. 16). Handlingsplan for øget gennemførelse UC Diakonissestiftelsen Side 4\n5 3 Overordnet beskrivelse og analyse af skolens udfordringer 3.1 Afbrud på hovedforløbet Nedenst~ende udtræk fra forløbsindikatoren viser, at det væsentligste frafald sker p~ hovedforløbets trin 1 (speciale 2). Hvor frafaldet p~ hovedforløbets trin 2 ligger under skolens m~ltal, er frafaldet p~ trin 1 steget med 11 procentpoint set ift. sidste ~rs resultat p~ 5 % for trin 1. Frafald på hovedforløbet efter 6 måneder - 0 /o status6 speciale Afbr(uo) I gang Hovedtotal UCD 01 4,76% 95,24 100,00% % 02 16,39 83,61 100,00% % % Hovedtotal 13,41 86,59 100,00% % % Kilde. UNI-C, Forløbsindikator HFS1011_ Brydes tallene ned ift. en tidsmæssig udvikling, ses det, at frafaldet p~ uddannelsens trin 1 s k er rdr 1 1gt 1 u dd anne 1 sens f or 1 ø b. Frafald på hovedforløbet efter 1 måned - 0 /o UCD status1 speciale Afbr(uo) I gang Hovedtotal 02 3,28% 96,72 100,00% % Hovedtotal 2,44% 97,56 100,00% % Frafald på hovedforløbet efter 2 måneder - 0 /o status2 speciale Afbr(uo) Igang Hovedtotal 02 9,02% 90,98 100,00% % Hovedtotal 6,71% 93,29 100,00% % Frafald på hovedforløbet efter 3 måneder - 0 /o UCD status3 speciale Afbr(uo) Iqanq Hovedtotal 02 15,57 84,43 100,00% % % Hovedtotal 12,80 87,20 100,00% % % Kilde. UNI-C, Forløbsindikator HFS1011_ Handlingsplan for øget gennemførelse UC Diakonissestiftelsen Side S\n6 Der sker dels et væsentlig frafald i uddannelsens første to m neder og dels i den efterfølgende praktikperiode. S ledes er frafaldet p de to første m neder p uddannelsens trin l p 9 %. I den efterfølgende tid i praktikken afbryder yderligere 6 %af eleverne deres uddannelse. P denne baggrund vil skolen i handlingsplanen for 2012 fokusere p og yderligere styrke sin tidlige indsats overfor elever, der starter p trin l. Skolen har i løbet af 2011 implementeret Elevplan og har med dette værktøj en mulighed for hurtigere at sætte ind overfor elever med et fremmøde, der kræver en indsats ift. støtte og motivation. Skolen vil ligeledes styrke sit samarbejde med praktikken - Frederiksberg Kommune- for at udnytte de positive erfaringer fra projektet Nye Læringsfællesskaber om at styrke elevernes individuelle forberedelse af praktikken. Dette sker for at mindske det frafald, der findes i elevernes første praktikperiode. Tal for frafaldet senere hen i uddannelsen viser, at frafaldet forsætter om end i et mindre om f ang. Frafald på hovedforløbet efter 12 måneder - 0 /o UCD statusl2 speciale Afbr(uo) Fuldf!gang Ukendt Hovedtotal UCD Ol 7_Ll4% 0,00% 69J05% 23,81% 100,00% % 492% 46 72% 27 87% 100,00% Hovedtotal 17,07% 3,66% 52,44% 26,83% 100,00% Kilde. UNI-C, Forløbsindikator HFS1011_ Tallene peger her p et behov for at styrke samspillet mellem skolens forskellige fastholdelsesindsatser med henblik p at kunne give eleverne et længerevarende og koordineret tilbud under deres uddannelse. Frafaldet fordelt efter køn viser, at mænd har en relativ større frafaldsprocent end kvinder. Tallet skal tages med forbehold, da populationen af mænd er lille - frafaldet p 28 % d æ kk er over fi 1re personer. Frafald efter 6 måneder fordelt efter køn - 0 /o-tal UCD speciale køn Afbr( u o)!gang Hovedtotal Ol Kvinde 5,41% 94,59% 100,00% Mand 0,00% % 100,00% Ol Total 4,76% 95,24% 100,00% 02 Kvinde 14,81% 85,19% 100,00% Mand 28 57% 7143% 100,00% 02 Total 16,39% 83 61% 100,00% Hovedtotal 13,41% 86,59% 100,00% Kilde. UNI-C, Forløbsindikator HFS1011_ Handlingspla n for øget gennemførelse UC Diakonissestiftelsen Side 6\n7 Tallene for frafaldet fordelt efter alder viser, at hovedparten af frafaldet finder sted i grupf e l everover 25 r. pen a Frafald efter 6 måneder fordelt efter alder - l UCD speciale alder _pbg Afbr( uo) I gang Hovedtotal 01 Total 4,76% 95,24% 100,00% r 0,00% 100,00% 100,00% r 18,75% 81,25% 100,00% r 9,09% 90,91% 100,00% 25+ r 18,75% 81,25% 100,00% 02 Total 16,39% 83,61% 100,00% Hovedtotal 13,41% 86,59% 100,00% Kilde. UNI-C, Forløbsindikator HFS1011_ Det procentvise frafald for gruppen af rige er ogs højt. Men dette skal tages med forbehold, da populationen for denne gruppe er lille. Det har ikke umiddelbart været muligt at identificere en udslagsgivende faktor for, hvorfor gruppen af ældre elever har en relativ høj frafaldsprocent. En indsats for en nærmere analyse af tallene vil indg i handlingsplanens indsatsomr de for koordinationen af skolens vejledning og fastholdelsestiltag. Fordelingen af frafald efter herkomst viser ingen markante forskelle for de forskellige grupper Frafald efter 6 måneder fordelt efter herkomst - 0 /o UCD speciale herkomst Afbc(uo) Igang Hovedtotal 02 Dansk 16,67% 83,33% 100,00% Efterkommere 15,38% 84,62% 100,00% Indvandrere 14,81% 85,19% 100,00% Uoplyst/ukendt 100,00% 0,00% 100,00% 02 Total 16 39% 83 61% % Hovedtotal 13/41% 86,59% 100_LOO% Kilde. UNI-C, Forløbsindikator HFS1011_ Handlingsplanens indsatsomr de for koordinationen af skolens vejledning og fastholdelsestiltag vil p den baggrund rumme en undersøgelse af fælles eller specifikke rsager, der kan forklare frafaldstallet for de tre grupper. Handlingsplan for øget gennemførelse UC Diakonissestiftelsen Side 7\n8 Ses der p de registrerede rsager til frafaldet, udgør kategorien "personlige forhold" med 47 % den største rsag. Derudover udgør de to kategorier "ej p begyndt" og "fortrudt uddannelsen" tilsammen mere end 3/4 af de afbrudte uddannelsesforløb. Hovedforløb Årsager Antal i 0 /o Bortvist 13 73% Ej p begyndt 13,73% Fortrudt ud d. 13,73% Fuldført EUD 1,96% Orlov 1,96% Person. forhold 47,06% Skiftet skole 1,96% Sygdom 5,88% Hovedtotal 100,00% Kilde: Udtræk af Z425; Elever der er startet i deres første skoleforløb i perioden 1/ til 30/ Disse tal indikerer, sammenholdt med de forrige frafaldstal, der viser, at frafaldet sker tidligt i forløbet, at en tidlig indsats overfor eleverne kunne forebygge, at personlige forhold er s kraftigt medvirkende til elevernes afbrud af uddannelsen. En s dan tidlig indsat vil kunne ske gennem en styrket koordination mellem skolens uddannelsesvejledning og skolens øvrige fastholdelsestilbud. Denne koordination skal ske med henblik p dels en optimal udnyttelse af de ressourcer, der er afsat til skolens gennemførelsesinitiativer dels med henblik p, at de enkelte elever oplever, at den tilbudte støtte har et perspektiv for uddannelsen. 3.2 Afbrud på grundforløbet P grundforløbet har skolen oplevet en fortsat stigning i frafaldet. Der er sket en stigning p 6 procentpoint til 21 %set i forhold til sidste rs resultat p 15 %. For grundforløbet gør to forhold sig gældende, som knytter sig specifikt til dels ordinært grundforløb dels grundforløbspakke p 40 uger. For det ordinære grundforløb gælder det at eleverne fortrinsvis er unge under 25, og for forløbet p 40 uger er eleverne fortrinsvis over 25 r. Det ses tydeligt af nedest ende tabel, at frafaldet i gruppen af unge under 24 r er relativt markant større end for de ældre elever. Aldersgruppen under 24 r g r først og fremmest p det ordinære grundforløb 20 ugers varighed. Frafald fordelt efter 6 måneder - Fordelt efter alder - 0 /o UCD alder _pbg Afbr(mo) Afbr(uo) Fuldf I gang Hovedtotal -17 r 9,52% 33,33% 50,00% 7,14% 100,00% r 3,23% 35,48% 54,84% 6,45% 100,00% r 5,26% 26,32% 21,05% 47,37% 100,00% 25+ r 1,06% 9,57% 2,13% 87,23% % Hovedtotal 3 76% 20,97% 23,66% 51,61% 100,00% Kilde. UNI-C, Forløbsindikator HFS1011_ Handlingsplan for øget gennemførelse UC Diakonissestiftelsen Side 8\n9 En medvirkende rsag hertil er, at en stor gruppe af elever p det ordinære grundforløb Pc 20 uger h ar f ag r 1ge og so ciale problemer. Grundforløbet Årsag til afbrud Antal i% Adgangsbegr. 2,17% Ej p begyndt 10,87% Flyttet 2,17% Fortrudt ud d. 2,17% Gennemført trin 10,87% Ikke kontakt 6,S2% Niveau for lavt 2,17% Person. Forhold S4,3S% Skiftet skole 4,3S% Sygdom 4,35% Hovedtotal 100,00% Kilde: Udtræk af Z425; Elever der er startet i deres første skoleforløb i perioden 1/ til 30/ Af ovest ende tabel ses det, at størsteparten af afgangs rsagerne er registreret under "personlige forhold". Ses der p andelen af elever, der afbryder uddannelsen af personlige rsager ift. hele gruppen af elever, der afbryder uddannelsen, udgør rsagen "personlige forhold" 64% for eleverne under 2S r. Det tilsvarende tal for eleverne over 2S r er 42 %. Et yderligere tegn p, at gruppen af elever under 2S r udgør en væsentlig udfordring b de fagligt og socialt er, at andelen af elever under 2S r, der ikke p begynder uddannelsen, udgør 24 % af denne aldersgruppe, der afbryder uddannelsen. Dette indikerer, at eleverne i denne gruppe er uafklaret med eller ikke er motiveret for at starte p uddannelsen. Nedenst ende tabel viser ligeledes, at op mod 80 % af skolens elever under 2S r p g run df or l ø b et h ar et l avt k ara k tergennemsm "t f ra f o lk es k o l en. GSKgns for grundforløbselever indtil 25 år - S] (7trins- ]S - 7] (7trins- ]7 - (7trins- Status skala) skala) skala) Hovedtotal Afbr 100,00% 0,00% 0,00% 100,00% Fuldf 100,00% 0,00% 0,00% 100,00% I gang 100,00% 0,00% 0,00% 100,00% (tom) 72,73% 21,82% S4S% % Hovedtotal 77,94% 17,6S% 4,41% 100,00% Kilde. UNI-C, Forløbsindikator HFS1011_ Dette er med til at understrege den udfordring, lærerne har med at gennemføre en undervisning, der tager højde for b de faglige, sociale og psykologiske problemstillinger. Handlingsplan for øget gennemførelse UC Diakonissestiftelsen Side 9\n10 F ra f a Id e t f or mæn d pi grun d~ or l ø b et er re l at1vt. h ØJe. re en d ~ o r kvinderne. Frafald efter 6 måneder - Fordelt efter køn - 0 /o- UCD status6 Afbr(m Afbr(u Hovedtoko n o) o) Fuldf I gang tal 20,51 22,44 54,49 Kvinde 2,56% % % % 100,00% 23,33 30,00 36,67 Mand 10,00% % % % 100,00% Hovedto- 20,97 23,66 51,61 tal 3,76% % % % 100,00% Kilde. UNI-C, Forløbsindikator HFS1011_ Men det skal noteres, at andelen af afbrud med omvalg er steget set ift. sidste rs resultat p l %. Den primære rsag til dette forhold skal findes i en prioriteret indsats fra skolen med at finde alternative uddannelsesmuligheder for de elever, der udtrykker ønske om at afbryde uddannelsen. Hovedtallet er s ledes steget med næsten 3 procentpoint. For mændenes vedkommende er afbrud med omvalg steget med 9 procentpoint set ift. sidste rs resultat p l %. 3.3 Udviklingen i tilgangen Tabel 3. Udviklingen i tilgangen Tilgang: 2009/ / / /13 UNI-C data UNI-C data (eget skøn) (eget skøn) Grundforløb under et Hovedforløbet under et De sidste par rs stigning i elevtallet til skolen forventes at stabilisere sig p det nuværende niveau. 4 Særlige indsatsområder i 2012., 4.1 Koordination af skolens uddannelsesvejledning og skolens gennemføre! sestt tag Indsatsomr de nr. l Koordination af skolens uddannelsesvejledning og øvrige gennemførelsestiltag Baggrund/beskrivelse af Tallene for skolens frafald p uddannelsens trin l viser, at en problemstillingen stor andel af frafaldet sker i uddannelsens første m neder - b de i første skoleperiode og i første praktikperiode. Det er vigtigt, at der sker en hurtig identifikation af eleven, som potentielt afbryder uddannelsen, og at eleven efterfølgende hurtigt f r en sammenhængende vejledning og støtte med henblik p at gennemføre sin uddannelse. Handlingsplan for øget gennemførelse UC Diakonissestiftelsen Side 10\n11 M lgruppe: For at sikre denne indsats etablerer skolen under sin nye enhed for uddannelsesservice en koordinerende enhed for skolens indsats inden for uddannelsesvejledning, psykologisk r dgivning, mentortilbud, læsevejledning samt det opsøgende praktiksamarbejde fra praktikkoordinatoren. Ansvaret for den nye enheds arbejde og initiativer bliver lagt hos uddannelsesvejledningen. Enhedens arbejde ligger i en løbende overv gning af frafaldet, sikring af en systematisk videndeling mellem skolens fastholdelsesinitiativer samt igangsætte initiativer ift. kontaktlærerfunktionen og samarbejdet med praktikken, der kan styrke elevens gennemførelse af uddannelsen. Alle elever. Dog vil der i enhedens første indsatser være fokus p elever, der p begynder uddannelsens trin l. Initiativer/redskaber: - Etablering af koordinationsenhed i Uddannelsesservice for uddannelsesvejledning og fastholdelsestiltag - Systematisk overv gning af fravær og frafald med henblik p tidlig indsats overfor fravær og frafald - Systematisk dialog med skolens uddannelseskoordinatarer om tidlig kontaktlærersamtaler (aftaler, brug af Elevplan, motivation og coaching) - Regelmæssig møderække for uddannelsesvejledningen og de øvrige fastholdelsesindsatser med henblik p koordination og videndeling - Revision af praksis med indsamling og registrering af data mht. frafald - Samarbejde mellem læsevejleder og uddannelsesvejleder om screening/testning for læse- og talvanskeligheder i optagelsesproceduren - Implementering af erfaringer fra NLF-projektet om individuel forberedelse til praktikken - specielt for trin l elever. M let med indsatsen - Udvikle praksis for at sikre at elever tidligt bliver mødt med indsats, støtte og vejledning for at mindske frafald. (Trinl ) - Mindskelse af frafaldet i første skoleperiode - Ny viden om frafalds rsager og -mønstre - Øget viden og handlekompetencer hos elever med henblik p praktikstart - Mindskelse af frafaldet i første praktikperiode Forventet effekt: Grundforløbet - Mindskelse af frafaldet med to procentpoint Hovedforløbet - Mindskelse af frafaldet med et procentpoint Handlingsplan for øget gennemførelse UC Diakonissesti ftelsen Side 11\n12 Evaluering af indsatsen: Indsatsteori Frafaldsstatistik- UNI-C Forløbsindikator Frafaldsstistik- EASY-A /Z-udskrifter Planlagt starttidspunkt: Marts 2012 Planlagt sluttidspunkt Februar Frivillighed og fastholdelse Indsatsomr de nr. 2: Frivillighed og fastholdelse Baggrund/beskrivelse af problemstillingen M lgruppe: Initiativer - redskaber: UCD Social og sundhedsuddannelsen(ucd) ønsker at videreføre sine initiativer med at bruge frivillighed som en del af sin fastholdelsesindsats. Det sker p baggrund af mentorordningen, der nu har fungeret i tre r. Den har vist, at den tillidsb rne relation, som et mentorskab kan skabe, virker positiv med hensyn til øget gennemførelse. M lsætningen i handlingsplanen 2011 om at udvide mentorordningen til grundforløbet blev ikke gennemført. P grundforløbet gør der sig andre problemstillinger gældende end p hovedforløbet, og derfor skal et nyt mentortilbud til denne m lgruppe have et anderledes indhold og spændvidde. Der skal arbejdes med rekruttering og uddannelse af mentorer, s de i højere grad kan udfylde rollen som "livsforvalter" p en respektfuld facon. Derudover skal UCD færdiggøre sit udviklingsprojekt om samspillet mellem skole, civilsamfund og frivillige. En gruppe af skolens elever har vanskeligheder med at h ndtere spændet mellem den strukturerede læringssituation p skolen og den situerede læring i praksis, der er præget af handletvang. Med de positive erfaringer fra mentorordningen om effekten af det menneskelige samspil mellem en udefra kommende ressourceperson og eleven vil skolen afsøge, udvikle og afprøve mulighederne for at trække p ressourcer i civilsamfundet og inddrage dem i udøvelsen af skolens pædagogiske praksis. Der er s ledes tale om at opbygge et samspil mellem skolen, frivillige og civilsamfundsorganisationer, der kan skabe nogle læringsrum, som øger sandsynligheden for transfer. Skolen vil igangsætte disse udviklingsforløb startende p hovedforløbet M let er at udvikle løsninger, der komplementerer skolens pædagogiske praksis- den problembaserede læring. Elever p grundforløbet (Mentorordningen) Elever p hovedforløbet (Civilsamfundsbaseret undervisning) Mentorordningen - Udvikle strategi for en bredere rekruttering af mentorer - Handlingsplan for øget gennemførelse UC Diakonissestiftelsen Side 12\n13 for at sikre bredde og mangfoldighed i mentorkorpset Udvikling af nye moduler til skolens uddannelse af mentorer for at styrke menters indsats ift. mentees forst~else af eget ansvar og egne reaktionsmønstre Udvikling af aktiviteter i mentorskaber som udvider formerne for dialogen mellem mentor og mentee. M let med indsatsen: Forventet effekt: Udviklingsprojekt: Samspil mellem skole, civilsamfund og frivillige - Afholdelse af innovationsforløb med lærere, frivillige, civilsamfundsorganisationer om nye former og indhold for nye undervisningsforløb - Kompetenceudvikling hos lærere med henblik p at kunne afholde disse nye undervisningsforløb - Opbygning af samarbejdsrelationer med frivillige organisationer. Mentorordningen - Øge antal af mentorer i mentorkorpset fra nuværende 30 ti145 - Tilbyde og facilitere 10 mentorskaber p det ordinære grundforløb. Udviklingsprojekt: Samspil mellem skole, civilsamfund og frivillige - At afvikle 2 innovationsforløb - Afprøvning af 3 x 3 undervisningsforløb, med tilhørende undervisningsmateriale og undervisningsmanual - At etablere 3 kompetencegrupper af lærere- hhv. Trinl,Trin2 og Grundforløbet - der kan varetage implementeringen af undervisningskonceptet - Styrket og koordineret samarbejde mellem skolens læringscafe og mentorkoordinator. Mentorordning: - Fald p l procentpoint p UNI-C forløbsindikator for elever p grundforløbet 2 Udviklingsprojekt: Samspil mellem skole, civilsamfund og frivillige - Fald p 2,5 procentpoint p UNI-Cs forløbsindikator 3 2 Ud fra en forsigtig forudsætning om at 20 % af de igangsatte mentorforløb medvirker til at elever gennemfører deres uddannelse, vil mentorordningen med 10 igangsatte mentorskaber betyde en stigning på to elever der gennemfører- 2 ud af 200 elever på gmndforlobet svarer til 1 %. 3 Det er lærernes erfaring, at op imod halvdelen af eleverne har brug for en meget stmktureret undervisning med et stort indslag af s totte og vejledning. Frafaldet i 2011 for T rin1 efter 6 måneder var 22 elever. Forudsætter vi at 50 % af disse elever vil nyde godt af en struktureret og støttende undervisning, og at halvdelen af disse igen gennem forer, så svarer det til 6 elever svarende til en nedgang på 3,5 procentpoint på sidste års forløbsindikator. Handlingsplan for øget gennemførelse UC Diakonissestiftelsen Side 13\n14 Evaluering af indsatsen: Frafaldsstatistik- UNI-C Forløbsindikator Frafaldsstistik- EASY-A /Z-udskrifter Kvalitetsm ling - tilfredshedsundersøgelse Indsatsteori Planlagt starttidspunkt: Marts 2012 Planlagt sluttidspunkt Februar Grundforløbet- samspil mellem fastholdelse, undervisning og pædagogik U d VI 'kl" mg Indsatsomr de nr.: 3 Grundforløbet - samspil mellem fastholdelse, undervisning og pædagogik udvikling Baggrund/beskrivelse af UCD Social og Sundhedsuddannelsen har p det ordinære problemstillingen: grundforløb et meget stort frafald. Kombinationen af psykosociale problemer, manglende netværk eller vanskelige familiemæssige hos en stor andel af eleverne. Tal for elevernes faglige kunnen viser desuden at eleverne har en svag faglig baggrund. P denne baggrund har lærerne en væsentlig pædagogisk udfordring. UCD vil derfor fokusere p at samordne sine udviklings- og fastholdelsestiltag p det ordinære grundforløb. Desuden skal der tages stilling til en evt. reorganisering af grundforløbet Det skal sikre rammerne for et læringsmiljø, hvor der er samspil mellem pædagogisk praksis og opbygning af et socialt miljø. Det sker med henblik p at styrke elevernes tilknytning til uddannelsen. M lgruppe: Elever p det ordinære grundforløb. Initiativer/redskaber: M let med indsatsen Opbygning af det ordinære grundforløb med et tydeligt samspil mellem undervisningsformer og prioritering af sociale læringsrum - Systematisk udviklingsforløb i lærerteamet for at styrke deres kompetencer med hensyn til at arbejde med sociale relationer i undervisning og undervisningsdifferentiering - Udvikling af makkerskabsordningen og styrkelse af det sociale miljø p grundforløbet - Forsøg med alternative mødetider. Opbygning af et tydeligt og forudsigeligt læringsmiljø Opbygning af et socialt og inkluderende læringsmiljø Forventet effekt: Mindskelse af frafaldet med tre procentpoint Evaluering af indsatsen: Indsatsteori (beskrivelse af, hvorledes Frafaldsstatistik- UNI-C Forløbsindikator indsatsen evalueres) Frafaldsstistik- EASY-A /Z-udskrifter Planlagt starttidspunkt: August 2011 Planlagt sluttidspunkt: Marts 2012 Handlingsplan for øget gennemførelse UC Diakonissestiftelsen Side 14\n15 S Regnskab for ekstra indsatsområde Der har ikke været anvendt midler ift. den bevilling, skolen har f et. Handlingsplan for øget gennemførelse UC Diakonissestiftelsen Side 15\n16 Bilag 1 Evaluering af indsatsområder i Handlingsplan for Samspil mellem skole, civilsamfund og frivillige -styrkelse af motivation og transfer Skolen har ikke i det indeværende r haft organisatoriske ressourcer til at arbejde systematisk med dette ekstra indsatsomr de, som beskrevet i Handlingsplan for Projektet er ved rsskiftet 2011/12 ved at igangsætte de initiativer, der er opridset i Handlingsplan I den forbindelse er der kontakt til UC Diakonissestiftelsens bacheloruddannelse - Kristendom, kultur og kommunikation (3K). Samarbejdet sker med henblik p en kortlægning af p hvilke undervisningsomr der det er relevant at inddrage ressourcer fra civilsamfundet. Desuden er der kontakt til Diakonissestiftelsens øvrige frivillighedsarbejde med henblik p at afklare hvilke frivillige miljøer, der er relevante at inddrage i initiativet. Virkning af indsatsen. Da ingen af de beskrevne initiativer fra Handlingsplan for 2011 har været iværksat foreligger der ingen evaluering. Brug af erfaringerne i det videre arbejde I løbet af marts 2012 forventes en projektplan for resten af projektet at være færdig udarbejdet. 2. Udvidelse af UC Diakonissestiftelsens mentorordning Status for mentorordningen er, at det er lykkedes at fastholde erfaringerne fra projektperioden. Der er nu er et synligt tilbud p hovedforløbet, der fungerer b de ift. elever og mentorer, da begge grupper udtrykker tilfredshed med hhv. at kunne bidrage til og nyde godt af mentorordningen. Mentorordningen har fundet et stabilt driftsmæssigt leje p 20 til 25 mentorskaber, der løbende er i gang. M let i handlingsplanen om at udvide antallet af mentorskaber er dermed n et. Skolens korps af frivillige mentorer best r for øjeblikket af 30 aktive mentorer. Dertil kommer en mindre gruppe af mentorer der midlertidig ikke ønsker en mentee, men forsat ønsker en tilknytning til mentorordningen med henblik p at genoptage deres mentorskab. M let i Handlingsplanen for 2011 med henblik p at introducere mentorskaber p grundforløbet(gf) er ikke n et. Der er dels mangel p egnede mentorer dels usikkerhed med hensyn til mentorernes rolle overfor den vanskeligere gruppe af elever p grundforløbet Aktiviteterne, der skulle styrke samarbejdet med eksterne aktører, er ligeledes blevet nedprioriteret. Dels pga. opprioritering af ressourcer ift. introduktion af Elevplan dels pga. vurdering af effekten af de brugte ressourcer i løbet af ret. Der har været enkelte henvendelser til Ungdommens Røde Kors, Fastholdelseskaravanen og Skandia. Men det vurderes, at skolen skal have et mere stabilt organisatorisk grundlag og en styrket position ift. skolens kerneomr de - undervisningen - før et egentligt partnerskabsprojekt kan ignagsættes. Handlingsplan for øget gennemførelse UC Diakonissestiftelsen Side 16\n17 Virkning af mentorordningen. Det er vanskeligt at afgøre om de mentorskaber, der er blevet igangsat har haft den afgørende betydning for de deltagende elevernes gennemførelse af uddannelsen. I løbet af mentorordningens virke har der kunnet identificeres forskellige m der, hvorp mentorordningen virker. For det første virker mentorordningen som et sted, hvor mentee kan tale med sin mentor om oplevelser og udfordringer i uddannelsen, og hvor de sammen kan formulere konkrete forslag til at imødeg og takle eventuelle problemer. For det andet virker mentorernes interesse og opbakning i flere tilfælde, s eleverne fastholder deres ønske om at uddanne sig. Mentorernes opmærksomhed virker ogs som en støtte for nogle af de elever, der oplever eksamenstiden som et pres. Der udover ses der ogs eksempler p at mentee i deres mentorskab udvikler evne til at indg mere aktivt i samarbejdet med deres praktikvejleder end tidligere. Mentorkoordinatoren vurderer, at af de iværksatte mentorskaber i 2011 har 12 af disse i større eller mindre grad haft en positiv indflydelse p elevernes gennemførelse. Af disse 12 vurderes det, at mentors indsats i S tilfælde har været af meget væsentlig betydning for fastholdelse i uddannelsen. Brug af erfaringerne i det videre arbejde For at sikre at mentorordningen bliver yderligere forankret som en del af skolens hverdag, vil skolen arbejde med en bredere rekruttering af mentorer, med henblik p at øge mangfoldigheden i mentorkorpset Desuden skal mentorordningen arbejde videre med at fokusere p mentees forst else af eget ansvar og egne reaktionsmønstre samt udvikle aktiviteter i mentorskaber, der omhandler m lgruppen af unge elever p grundforløb. 3. Fælles ansvars- og samarbejdskultur på grundforløb (MSO-projektet) Indsatsomr det omfattede gennemførelse af et pilotprojekt med henblik p etablering af en makkerskabsordning (MSO). Initiativerne i Handlingsplan 2011 er blevet gennemført. Lærergruppen p ordinært grundforløb har været p efteruddannelse i cooperative learning, der har været afholdt temadage om udvikling af undervisningsforløb for det ordinære grundforløb og videndeling ift. Undervisergruppen og der har været samarbejde med ekstern konsulent. Et af indsatsens m lsætninger om styrkelse af en fælles faglig identitet og praksis blandt undervisere i Grundforløbsteamet er n et. M lsætningen om at skabe en social kultur blandt eleverne og etablering af et læringsmiljø, hvor eleverne gennem forpligtende relationer i undervisningen socialiseres til at hjælpe hinanden,har p en af grundforløbspakkerne (40 ugers forløb) høstet positive erfaringer. Her lykkedes det at skabe et socialt samspil i klassen, der virker inkluderende. P det ordinære grundforløb p 20 uger har indsatsen til gengæld ikke udmøntet sig i de ønskede resultater. En medvirkende rsag hertil er uden tvivl, at sammensætningen af elever p det ordinære grundforløb rummer en stor gruppe af elever med b de faglige og sociale problemer. Den store andel (64 %) af afbrud, der er registeret som begrundet i personlige forhold indikerer, at der er tale om s omfattende problemstillinger, at dette enkelte tiltag ikke er tilstrækkeligt til at imødekomme problemerne. Virkning af ordningen Handlingsplan for øget gennemførelse UC Diakonissestiftelsen Side 17\n18 Tal fra UNI-C's forløbsindikator underbygger de positive observationer p makkerskabsordningen. Frafaldsindikatoren efter 6 m neders forløb for 09/10 for elevgruppen over 25 r var p 18 %. Det tilsvarende tal for 10/11 var faldet med 7,4 procentpoint til 10,6. Brug af erfaringerne i det videre arbejde Der er taget skridt til en 3. fase af makkerskabsordningen, der kommer til at foreg fra januar august Fokus vil kun være p makkerskabsordningen. Det fokus der tidligere ogs var p cooperative learning og etablering af fællesfaglig identitet, er nu udeladt. Det konkrete arbejde med sociale relationer ift. undervisningen sker nu i et andet regi. 4. Nye tæringsfællesskaber (NLF)- forbedret overgang fra skole til praktik De planlagte delprojekter for UC Diakonissestiftelsen, SOSU-uddannelsens deltagelse i det tværregionale udviklingsprojekt Nye læringsfællesskaber (NLF)- er blevet gennemført. Repræsentanter fra skolen deltog i udvikling af et undervisningsmodul med henblik p individuel forberedelse af praktik samt udvikling af et undervisningsforløb i erhvervsrettet dansk. 30 elever deltog i et introduktionsforløb til selve praktikken. NLF har bidraget til skolens faglige udvikling af sin praksis med to-sprogede elever. Skolen har s ledes genereret ny viden om forhold, der hæmmer og fremmer elevernes fastholdelse og f et forøget indsigt i de problemstillinger, eleverne møder i deres uddannelse. Denne viden skal anvendes til at styrke samarbejdet mellem skole og praktik i forhold til fastholdelse af elever i uddannelse. Virkning af ordningen En samlet opgørelse over alle deltagende elever fra alle skoler i NLF viser, at der er sket en reduktion af frafaldet i gruppen af deltagere p 30 %. Dette skal ses i forhold til en kontrolgruppe af sammenlignelige elever, der ikke deltog i projektet. For alle deltagene elever p UCD SOSU-uddannelsen (38) har frafaldet i gruppen været p 2,6 %. M let i handlingsplanen 2011 om en reduktion i frafaldet p hovedforløbet, har s ledes kunnet observeres i den deltagende gruppe. Brug af erfaringerne i det videre arbejde Erfaringerne fra disse to projekter vil komme til at indg i de aktiviteter, der vil blive iværksat som en del af Læringscafeens nye funktioner. Der er p nuværende tidspunkt en aftale med Frederiksberg Kommune om, at de er til stede i Læringscafeen med en repræsentant fra praktikken i to timer hver uge. Desuden vil individuel forberedelse af praktikperioden og tilbud om erhvervsrettet andetsprogsdansk indg i Læringscafeens aktiviteter. S. Modulisering og differentiering af undervisningen I perioden er der blevet igangsat seks ud af syv initiativer p de tre hovedomr der, der er opridset i Handlingsplan læringscenter (nu kaldet Læringscafeen), - læsevejledning for ord- og talblinde - implementering af Elevplan ift. personlig uddannelsesplan De to første tiltag er blevet sat i værk fra rsskiftet 2011/2012. De er s ledes i gang med at finde deres form og fulde udfoldelse. M lsætningen om Læringscafeen som et socialt værested bliver der arbejdet med. De første erfaringer med at tilbyde yoga og andre former for motion er blevet positivt modtaget. I tillæg til læringscafeens indsats for at udvik- Handlingsplan for øget gennemførelse UC Diakonissestiftelsen Side 18\n19 le skolens praksis med undervisningsdifferentiering har der været afholdt en temadag for skolens undervisere om undervisningsdifferentiering. De lærere, der er tilknyttet Læringscafeen, bliver med midler fra Fastholdelseskaravanen desuden efteruddannet i fremstilling af undervisningsmateriale ud fra principper om læringsstile. Skolen har ansat en læsevejleder per 1/ Læsevejlederen har brugt den første tid til at afdække skolens nuværende procedurer for sprog- og læsestøtte samt til at afdække skolens behov for læsevejledning. P~ den baggrund arbejdes der nu p~ at indføre en mere systematisk testning af kommende elevers læse- og sprogfærdigheder. Testen afvikles b~de for elever med dansk og for elever med andet sprog end dansk. Dette med henblik p~ hurtigt at planlægge og tilbyde en optimal sprogundervisning for alle elever. Ift. ordblinde elever gøres en ekstra indsats s~ disse elever hurtigt kan f~ en specialpædagogisk støtte i form af IT-rygsæk. Desuden arbejdes der med at inddrage uddannelsesvejledningen mere aktivt i at identificere elever med læse- og sprogvanskeligheder allerede ved optagelsessamtalen. Implementering af Elevplan bevirker, at der foretages elektronisk fraværsregistrering p~ alle skolens hold, at elever bruger Elevplan som den primære m~de at fraværsmelde sig p~ og orientere sig om for eksempel undervisningsskema. Elevplan har lettet den daglige opgave med fraværsregistrering og ~bnet mulighed for en mere systematisk opfølgning p~ fravær. I forbindelse med implementering af Elevplan har skolen revideret og tydeliggjort sin praksis og politik med hensyn til fraværsregistrering, s~ledes at det bliver mere overskueligt og nemmere at se, hvilke elever med højt fraværsmønster der skal følges op p~. Virkning af indsatsen Med en stigning p~ hhv. 16 procentpoint for grundforløbet og 7,4 procentpoint for hovedforløbet er Handlingsplan 2011 ' s m~ Isætning om en stabilisering af frafaldet ikke blevet opfyldt. Det er endnu for tidligt at evaluere p~ indsatsen p~ Læringscafeen, undervisningsdifferentiering og implementeringen af Elevplan, da disse er blevet iværksat sent i handlingsplanens periode. Brug af erfaringerne i det videre arbejde Erfaringerne fra den første implementering gør at skolen i løbet af 2012 vil bruge Elevplan, som det redskab, der bruges i kommunikationen mellem elever og skole. Der vil desuden ifm Elevplan være særlig fokus p~ brugen af den personlige uddannelsesplan. 6. Udvikling af psykologtilbud på UCD Social- og Sundhedsuddannelsen UCD's psykologiske r~dgivningstilbud har ikke fungeret fuldt ud i perioden, da stillingen p~ grund af barsel og vanskeligheder med at ansætte en vikar ikke har været besat fra maj 2011 midten af sept P~ trods af dette har der været en stor efterspørgsel efter r~dgivningen og en generel positiv respons fra eleverne p~ tilbuddet. Fra skolens side har man ønsket dels en mere systematisk henvisning af elever til r~dgivningstilbuddet hos psykologen, dels at skabe et forum (sparringsmødet), hvor lærerne og psykologen kunne udvikle en mere kvalificeret h~ndtering af elevernes psykologiske problemstillinger ift. en uddannelses- og undervisningssituation. Der er etableret et godt samarbejde mellem psykologen og lærergruppen b~de med hensyn til henvisning af elever og tilbagemelding fra psykologen til lærerne. Sparringsmødet er blevet udmøntet p~ grundforløbet, hvor ogs~ gruppen af elever med psykesociale problemstillinger er størst. Handlingsplan for øget gennemførelse UC Diakonissestiftelsen Side 19\n20 Siden oktober 2011 har den psykologiske r dgivning haft 32 henvendelser. Et typisk r dgivningsforløb omfatter l til 2 samtaler, hvor psykolog og elev m lrettet og løsningsorienteret formulerer en strategi for at hjælpe eleven. Der er en ligelig fordelingen mellem henvendelser fra grund- og hovedforløbet Det er et meget bredt spektrum af problematikker, eleverne henvender sig med. Ofte handler det om psykiske lidelser (depression, angst etc.), problematikker relateret til skolen (mobning, stress, eksamensangst, problemer i praktikken etc.) og problematikker der relaterer sig til familien. For sidst nævnte er det især elever med anden etnisk baggrund end dansk, der henvender sig. Udover disse r dgivningsforløb har der været formidling af kontakt til en lang række andre eksterne tilbud. Det er psykologens vurdering, at de r dgivningssamtaler, der finder sted lever op til m lene for indsatsen. 12 elever har f et tilbudt kursus i formidlings og eksamens træning. Respons p disse tiltag har været positiv b de fra elever og lærere. Virkning af indsatsen P grund af den korte tid den psykologiske r dgivning har virket er der endnu ikke foretaget en systematisk opfølgning p effekten af indsatsen. Brug af erfaringerne i det videre arbejde Formen og form let med den psykologiske r dgivning bliver fastholdt. I forbindelse med skolens organisatoriske styrkelse af sin enhed for uddannelsesservice inddrages psykologfunktionen som en central funktion. Der bliver arbejdet med at udvikle kurser i eksamens og formidlingstræning, der kan tilbydes via læringscafeen, til de elever der oplever lettere former for eksamens nervøsitet. Handlingsplan for øget gennemførelse UC Diakonissestiftelsen Side 20


Du er her: Forside Bysamfund og bydele Retningslinier for byudvikling Boliger og offentlig service\nRetningslinier for lokalisering af boliger og offentlig service\n1. Boligområder placeres uden risiko for utilfredsstillende støj og luftforurening fra trafikanlæg, virksomheder, forsvarets skyde– og øvelsesområder o.l. Nye boligområder placeres i forhold til landbrugsvirksomheder, så støj- og lugtgener undgås. Nye boligområder placeres kun under særlige omstændigheder på forurenede arealer.\n2. Det tilstræbes at der ikke bruges mere areal til nybyggeri end 1 ha pr. 10 boliger i Holstebro by og 1 ha pr. 7 boliger i mindre byer som, områdecentrene, lokalcentrene og landsbyerne\n3. Husbåde, til brug for helårsboliger og serviceformål m.m. planlægges placeret i de havneområder der er beliggende i umiddelbar tilknytning til eksisterende byzone. Det sikres, at kystlandskabet bevares. Ved planlægning for husbåde bliver retningslinie nr. 6 i naturafsnittet, om Internationale Naturbeskyttelsesområder, respekteret.\n4. Jordbrugsparceller etableres kun i landzone i umiddelbar tilknytning til eksisterende bysamfund med mindre end 1.500 indbyggere. Der placeres ikke jordbrugsparceller nærmere end 10 km fra byzonegrænsen af Holstebro.\nDen enkelte jordbrugsparcel må højst være på 1 ha. Bebyggelse placeres, så den falder naturligt ind i landsbyens eksisterende struktur for bebyggelse.\nFerie- og friluftsanlæg\n1. Det gennemsnitlige arealforbrug til ferie- og fritidsbebyggelse inkl. fællesarealer m.v. planlægges så det ikke overstige 1 ha/1000 etage-m2 ferie- og fritidsbebyggelse.\nDer tages hensyn til at natur- og kulturhistoriske værdier ikke skæmmes og offentlighedens færdselsrettigheder ikke indskrænkes. Ligeledes tages der hensyn til at boligområder og lignende ikke belastes med støj, jf. Miljøstyrelsens vejledninger og at spildevandsudledning ikke hindrer opfyldelse af målsætning for recipienten.\nLokalisering af offentlig service\n1. Til offentlig service, tilstræbes det at arealbehovet højst bliver 1 ha pr. 3.000 m2 etageareal. Bebyggelsesprocenten i udlagte områder til offentlig byggeri og lignende planlægges til at blive mindst 40%. Offentligt tilgængelige grønne områder medregnes ikke.\n2. Nye områder til offentlig virksomhed og lignende placeres så trafikstøj ikke overstiger 55 dB(A) og virksomhedsstøj ikke overstiger Miljøstyrelsens vejledende grænser og så afstand til erhvervsområder med virksomheder med særlige beliggenhedskrav bliver mindst som angivet i retningslinierne for disse virksomhedstyper.\n3. Nye områder til offentlig virksomhed placeres:\nI en sådan afstand fra landbrugsvirksomhed, at støj- og lugtgener undgås.\nKun under særlige omstændigheder på forurenede arealer.\nUden risiko for utilfredsstillende støj fra forsvarets skyde- og øvelsesområder.


Fra nul til 200 | Auto Nord, Vodskov\nFra nul til 200\nSammen med S.P. Jensen fejrer Tommy Pedersen fra Autonord i Vodskov markeringen af et særdeles skarpt hjørne. Tommy Pedersen har leveret og opbygget bil nr. 200 til den nordjyske storentreprenør S.P. Jensen.\nDen 12. oktober rullede en helt speciel varebil ud af porten hos Autonord i Vodskov. En Fiat Ducato udstyret og opbygget efter kundens egne specifikationer. Men det er der faktisk ikke noget særligt ved. I over 20 år har man nemlig leveret, udstyret og opbygget varebiler til det nordjyske erhvervsliv.\nDet som gjorde denne bil helt speciel var, at det var varebil nummer 200 til den samme kunde! Tommy Pedersen, Autonord har gennem årene leveret 200 special- indrettede og –opbyggede varebiler til S.P. Jensen A/S. Alle bilerne skal opfylde særlige krav til udstyr og indretning. Samtidigt har de skullet kunne klare dagligdagen i en entreprenør-virksomhed med fart på. Det stiller store krav til indretning og holdbarhed.\nTom Thomsen er direktør for S.P. Jensen har været rigtigt glad for det mangeårige samarbejde med Tommy Pedersen fra Autonord: ”Det absolut vigtigste for os er at vi kan stole på levering til tiden og levering som aftalt. I vores virksomhed er vores biler både første og sidste led i en lang kæde. Vi kan ikke komme i gang med en entreprise, hvis vores folk ikke har noget at transportere sig selv, værktøj og materialer til og fra byggepladserne. Så i et konkurrencepræget marked, hvor der skæres helt ind til benet for at vinde licitationerne, så skal vi kunne regne med at vores underleverandører lever op til aftalerne. Det gør Tommy.”\nHos Autonord i Vodskov er man forståeligt nok også godt tilfredse med at have rundet den flotte milepæl. Men dagligdagen går jo videre understreger Tommy Pedersen, der ejer Autonord: ”Vi er naturligvis rigtigt stolte af at have en kunde, der har betroet os sin forretning i så mange år.” smiler Tommy Pedersen og fortsætter: ”Det er jo i sagens natur ikke alle kunder, der aftager så mange biler, men hos os er der ingen forskel på om du er en kunde i S.P. Jensen-størrelsen eller om du er en mindre håndværksmester, der kun skal bruge en eller to biler. Alle vores kunder drager fordel af vores erfaring og ekspertise i samme omfang og får præcis samme behandling.”


Billige Gardiner i Krage → DK's billigste Gardiner. Klik her!\nEr du i gang med at undersøge markedet for gardiner i Krage? Så kan du ånde lettet op. Hos Bestilgardineronline.dk kan du danne dig et overblik over markedet for gardiner i Krage som du nemt og hurtigt kan bestille online. Vi har nemlig et samarbejde med Danmarks billigste og bedste forhandler af gardiner online, som også leverer til Krage. Markedet for gardiner har længe været primært for fysiske butikker som har sælgere der kommer ud og måler dine vinduer for derefter at lave bestillingen for dig. Dette vil vores samarbejdspartner gerne lave om på. Det skal nu være muligt at bestille sine gardiner online uden at skulle have nogen ud for at måle til dem.\nSådan bestiller du gardiner i Krage\nMål op til dine gardiner i Krage\nNemt og enkelt ikke? Det kræver ikke ret meget at få sine gardiner leveret til døren nu om dage. Nu skal man ikke længere vente på at gardinmanden har tid til at komme forbi og måle op. Nu kan man gøre det hele i ro og fred derhjemmefra, så hvis man er typen der i forvejen foretrækker at handle online, så giver det god mening at man også handler sine gardiner i Krage online fremover. Hvis du er i tvivl om det er det rigtige produkt for dig, så er du altid velkommen til at skrive til vores samarbejds som vil være behjælpelige med at guide dig igennem hele vejen til et køb.\nForfatter EUKVkB8RzUdgivet januar 26, 2017 Kategorier GardinerTags billige gardiner Krage, gardin Krage, gardin til skråvindue Krage, gardiner efter mål Krage, gardiner online Krage, gardiner på mål Krage, gardiner til køkken Krage, gardiner til ovenlysvinduer Krage, gardiner til skråvinduer Krage, lange gardiner Krage


Relief and Reconciliation | Katalysator\nRelief & Reconciliation for Syria er en europæisk forening med base i Bruxelles. Foreningen, der har partnerorganisationer i 12 europæiske lande, har åbnet sit første fredscenter i Libanon i Bekaa-dalen i Libanon nær grænsen til Syrien, hvor børn og unge fra begge lande kan få uddannelsesmæssig, psykosocial og materiel støtte. Der åbnes nu en dansk afdeling, som flere af de unge eksindsatte har engageret sig i.\nKatalysator indgik en aftale med moderorganisationen om at sende en gruppe eks-indsatte og mentorer til fredscenteret, hvor de sammen med 50 andre internationale frivillige unge kunne være med til at skabe et fristed med forskellige aktiviteter (så som sport, kultur, uddannelse og ikke-voldstræning) for børn og unge fra Syrien.http://www.reliefandreconciliation.org/\nEn gruppe bestående af fire unge eks-indsatte og frivillige mentorer fra Katalysator med forskellig etnisk baggrund opholdt sig fra den 14.-28.august 2016 på fredscentret i Bkarzala i Akkar-regionen, oprettet af Relief & Reconciliation Lebanon. Deres opgave var sammen med lokale unge at skabe fristeder i form af legepladser for syriske flygtningebørn og -unge. Projektet blev støttet af Mellemfolkeligt Samvirkes Unge-Mellemøstpulje og to københavnske kirker.\nPilotprojektet, ”Captivity Break”\nEfter ønske fra Friedrich Bokern, leder af R&R indgik Katalysator/IKS i maj 2015 en aftale om hver sommer (i august måned) at sende en gruppe unge danskere, bestående af eks-indsatte og frivillige mentorer til den libanesiske organisations fredscenter i Bkarzala, hvor de vil bo og arbejde sammen med lokale syriske og libanesiske unge samt andre internationale frivillige. Friederich Bokern har besøgt Katalysator to gange i flere dage for at fortælle om organisationens arbejde og holde forberedelsesmøder med Katalysators medarbejdere og med interesserede unge.\nDen første gruppe blev således sendt af sted den 14.august. Målet med opholdet var først og fremmest at støtte de syriske flygtninge under de meget vanskelige forhold i Libanon og bidrage til at give dem en positiv motivation for at se en fredelig fremtid. Desuden var målet for de danske unge at lære om Libanon og om de syriske flygtninges situation. Projektet skulle endvidere give de unge lejlighed til at lære af hinanden gennem et arbejdsfællesskab og derved bryde ud af den følelse af ”fangenskab”, som både de syriske flygtninge og eksindsatte har oplevet.\nEfter hjemkomsten fra Libanon har gruppedeltagerne fortalt og skrevet om deres oplevelser til andre unge (inkl. eks-kriminelle, der kommer i Katalysator). De har berettet om deres erfaring med at kunne bidrage positivt der, hvor der virkelig er brug for det. Det er præcis det, som mange unge kriminelle i virkeligheden ønsker. På denne måde har projektet også fået den effekt, at flere unge har fået lyst til at rejse ud i lignende projekter.\nEfter opholdet i Libanon vil de unge fortælle om deres oplevelser og dermed give et andet indtryk af krigen i Syrien. På denne måde kunne projektet yderligere få en anti-radikaliserende effekt.


Michael Kors og hans kollektion på New York Fashion Show - efterår 2019\nOgså i år var Michael Kors modeshow på New York Fashion Week en fejring af glamour, romantik og individuel stil. Tag et kig på de flotte looks, der er blevet præsenteret for første gang på Cipriani Wall Street i de sidste par dage.\nMichael Kors er en af de mest succesrige designere nogensinde\nOm Michael Kors selv\nMichael Kors er en globalt anerkendt og multi-prisvindende designer af luksustilbehør og færdige outfits. De første looks, der dukkede op under mærket med hans navn, var med en udpræget sporty karakter. Nogle ikoniske håndtasker, tilbehør, sko og bærbare teknologier er også slående i sin historie.\nHan har arbejdet i de mest populære byer rundt om i verden, som er forbundet med mode. Disse omfatter Chicago, München, Milano, Beverly Hills, London, Dubai, Tokyo, Istanbul, Hong Kong og Seoul.\nEt dameoutfit af Michael Kors, vist af Gigi Hadid\nEfterårets kollektion fra Michael Kors\nGenerelt er der et frisk pust i modeverdenen, der ser ud til at være kommet fra halvfjerdserne. Hvorfor skulle Kors ikke have gavn af dette, hvis han overhovedet bevidst var vidne til denne gang? Takket være hvert enkelt outfits individuelle karakter fremstår det præsenterede look ekstremt moderne. Den kreative brug af virksomhedens logo var særlig mærkbar.\nModel Fernando Albaladejo i et 70’er inspireret outfit\nHele efterårslook for mænd er meget individuelt. Her – model Callum Stoddart.\nDe lyse farver i kombination med 70’ernes stil. Model – Kukua Williams\nEndnu et yderst individuelt kvindeligt look, model – Mica Arganaraz\nEfterårslook, hvor de grå og sorte nuancer dominerer\nIvóvíz citrommal – egészséges szokás\nJustin Bieber Tattoo Gids & Betekenissen


System Audio talent hvid satin højttaler\nTilbehør & Opgraderinger\nHer er du: Producenter » System Audio » Væg Højttalere\nDu hører dem, længe før du ser dem. Fængsles af den åbne, levende og fyldige lyd og kigger rundt for at finde de store højttalere. Men de er der ikke. I stedet opdager du to små højttalerfronter på størrelse med et ark A4 papir. De sidder diskret på væggen og spiller, så du ikke tror dine egne ører. Derfor har de nye højttalere fra SA ærligt fortjent deres navn: talent.\nPris ved køb af 1 Sæt af 2 stk.,4.998,00 DKK\nStore oplevelser kræver gode råvarer. Derfor indeholder opskriften på talent kabinetter af ægte træ, specielt udviklede højttalerenheder og et delefilter af høj kvalitet – alt sammen krydret med utraditionelle tekniske løsninger.\ntalent er ikke kun enestående musikalsk – den er også mere diskret og fleksibel end nogen anden højttaler. Den kan bruges sammen med et stereoanlæg eller i et surround-system. Den kan placeres, hvor du vil: På væggen med en enkelt skrue, i vindueskarmen, på gulvet, på et bord, på en hylde, i reolen eller hvor du ellers har plads. Og den fås i sort og hvid med front i sort, grå eller hvid, så den tilpasser sig nemt din stil og indretning.\nhøjttaler dimensioner (BxHxD) cm 21 x 33 x 12\nfrekvensområde 50-40.000 Hz +/- 3 dB\nFarve: Hvid satin


Lagt ud på 29.10.2017 Forfatter hvornår kan man se køn voksen chat\tpå Hvornår kan man se køn voksen chat\nmed 3D/4D scanning. Scanning af babys køn ved Misdannelsesscanningen i uge. Og man ved lige pludselig meget mere om barnet. En fase, hvor kaninejere fleste river sig selv i håret og bitterligt fortryder at have anskaffet sig kaninen. Med en 3D/4D scanning vil dit barns køn fremstå mere tydeligt for dig som forælder, idet det du ser vil se mere ud som virkeligheden, hvor en 2D scanning typisk er mere mørk og utydelig og kun viser fosterets konturer. En kønsscanning er en scanning med det ene mål for øje at forsøge at afgøre kønnet på det foster, der ligger inde i livmoderen altså om man venter sig en dreng eller en pige. Og ganske rigtigt så kom der er en pige. Teenagefasen er blot en fase, som med en vis portion humor kan være rigtig underholdende at opleve. Tjeklån : Find det billigste kviklån på 2 minutter. Jeg er rigtig glad for jeg gjorde det. Dog skal man vurdere, om man har tålmodigheden til en periode, hvor kaninen er fyldt med energi og ikke har tid til kæl, og hvor alting skal undersøgesmed tænderne! Derudover vil en neutralisering af kaninen afværge en stor del af ulykkerne og desuden give kaninen et bedre liv. Men det kan ikke understreges nok, at kaniner, der holdes som kæledyr skal neutraliseres, og derfor er denne kønsforskel ikke relevant. Fosteret ligger så man kan se kønnet. Findmåltidskasse : Sammenlign leverandører af måltidskasser i dit område.\nHvor langt: Hvornår kan man se køn voksen chat\nKan barnets køn fastslåes ved nakkefoldsscanningen? På dette tidspunkt i graviditeten vil man nemlig på ingen måde med sikkerhed kunne fastslå kønnet, da kønsorganerne på henholdsvis en dreng og en pige i starten af fostertilstanden er ens og omkring uge 12 også så små,. Nu starter en helt ny fase i kaninens liv. Jeg gav 800. I dag er det udstyr, man har til at skanne med meget bedre end før i tiden, så det sker at den person der scanner ved nakkefoldsscanningen, måske allerede vil kunne give et kvalificeret gæt til, hvad. Der vil ved alle scanninger altid være en mulighed for at fosterets køn ikke kan fastslåes, fordi det er for tidligt i fosterlivet til at det kan ses, eller fordi barnet i livmoderen ligger på en måde, der. Varigheden af en kønsscanning er typisk 10-30 minutter, alt afhængig af hvor besværligt det er at opnå syn for sagen i forhold til din babys køn. Jeg fik den på scanningsklinik i aalborg i sundhedenshus - bang og hinde mener jeg de hedder. Hvordan forløber en kønsscanning?\nHvornår kan: Hvornår kan man se køn voksen chat\nDanmarks bedste stripper sex og pornofilm 898\nWie masturbiert man am besten sex shop weimar 865\nCity swingerklub massage holmbladsgade Gratis porno sider bøf og blowjob dag\nSpion tordensgårde homoseksuelle sexmessenging gay tranny sex Dansk sex gratis sorø victoria\nKønsscanning - hvornår: Hvornår kan man se køn voksen chat\nDér, hvor kønnene adskiller sig, er deres måde at reagere på, når de først bliver kønsmodne. En kønsscanning forløber for moderens vedkommende som ved andre scanninger. Vi så selv billederne af beviset og var heller ikke selv i tvivl. Du vil have mulighed for at se og stille spørgsmål og vil sikkert også få et billede med hjem eller en DVD alt efter hvad du har købt dig til. Scanninger udelukkende med henblik på at fastslå barnets køn er ikke en del af de offentlige tilbud. Derudover er der en chance for, at den allerede er neutraliseret. Ved nakkefoldsscanningen vil ethvert gæt altså være præget af meget stor usikkerhed.\nKøn ( hvordan: Hvornår kan man se køn voksen chat\nKaninunger er sværere at (bemærk at en kanin, der ikke er neutraliseret, sagtens kan tisse rundt omkring, selvom den er renlighedstrænet). Fordele og ulemper ved voksne kaniner. Fordele og ulemper ved kaninunger, risiko for det forkerte køn, det er nok de færreste, der kan stå for en lille kaninunge på 8 uger, og der er også mange fordele ved at vælge en unge men også ulemper. Moderen ligger på en briks, der smøres gel på maven, den person der scanner dig, fører håndholdt scanner henover maven i livmoderens område. En voksen kanin er hurtigere at renlighedstræne, den er mere rolig, hvilket betyder at den har mere lyst til at blive kælet og sandsynligvis er den heller ikke nær så destruktiv i sin opførsel. Samtidig fik vi en gennemscanning som er den man også får på sygehuset. Laver man en kønsscanning allerde her, kaldes det en tidlig kønsscanning, fordi det er det tidligste tidspunkt, hvor de ydre kønsdele begynder at kunne ses nogenlunde klart. Mængden af fostervand er god, moderen har ikke for store fedtdepoter på maven. Det betyder ikke, at du ikke kan få din babys køn at vide, ved de scanninger du skal til, hvis din baby ligger godt for det, men det er rapport de grå sider superchat ikke noget primært mål. Husk altid at en kaninunge skal være min. Der er ikke forskel på han- og hunkaniner i forhold til hvor tamme eller kælne de bliver. 8 uger før den må tages fra sin mor. Jeg synes de var rigtig søde, og med hjem fik vi en dvd med hele scanningen på en time på og en lang række billeder. Denne her var bare hyggeligere og mere udførlig synes jeg. Text headline, andre tjenester, tjekbil : Indtast nummerplade og se bilens historik, synsrapporter og restgæld. Fosteret kønsorganer skal være normale, forholdene er gode nok (fosteret vender rigtigt for det, moderen ikke er meget overvægtig.). Det er dog langt fra altid tilfældet, at fosterets køn kan ses så tidligt i graviditeten. . Kønsscanning tidlig kønsscanning, for at en kønsscanningen kan forløbe optimalt og man med god sikkerhed kan bestemme fosterets køn skal følgende være opfyldt; Fosteret skal være gammelt nok, kønnet skal være tilstrækkeligt udviklet. Ofte skal man vente på, at barnet i livmoderen vender sig, forsøge at få bedre udsigt fra en anden vinkel mv før det lykkes at få sikkerhed for sagen. Andre artikler om graviditet. Skal jeg vælge voksen kanin eller en kaninunge? En kønsscanning kan foretages på alle tidspunkter af graviditeten, altså fra kønnet er tilstrækkeligt udviklet. Man bør kun købe en kaninunge, hvis man er villig til at tage det sure med det søde og vil påtage sig udgifterne til en neutralisering. De kan og vil ikke garantere at de kan se kønnet, men når/hvis du bestiller en tid så sig at det også er kønnet du vil vide. Det blev lidt langt. Teenagekaniner erteenagere, når kaninen bliver omkring 5 måneder, bliver den kønsmoden og dermed teenager. Så hvilken forskel gør den ene eller den anden. Bilhandel : Indryk gratis salgsannonce og bliv vist på en lang række af Danmarks største sites headline. Samtidig raser hormonerne i kroppen, hvilket gør kaninen mere destruktiv i sin adfærd, og den vil have et behov for at markere sit område ved at tisse på møblerne og/eller sin ejer og ved at lægge ekskrementer. Du vil selvfølgelig heller ikke få kønnet at vide, hvis du ikke ønsker at vide det før fødslen. Kønnet på drenge vil ofte være nemmere at kønsbestemme. Du/I kan følge kønsscanningen på en skærm. Det er også muligt at den der scanner tager fejl og tror at barnets køn er et andet end det, det i virkeligheden er, men det er nu ikke særlig tit. Kaninunger er sværere at kønsbestemme, og mange er kommet hjem med en kanin af det forkerte kanin. Gode forhold for tidlig kønsscanning: Navlestrengen er ikke placeret mellem benene på fosteret. Noget af scanningen var i 2d da det er nemmest at se organer osv på den måde. De kan sagtens lære det, men man skal være indstillet på, at det tager tid for en lille unge at forstå og lære.\n0 tanker om “Hvornår kan man se køn voksen chat”\nhvornår kan man se køn voksen chat på Hvornår kan man se køn voksen chat


10 vilde tal om internettet i 2023 - opsigtsvækkende udvikling\nInternettet udvikler sig i rivende hast og alene de næste tre år kommer der til at ske store spring frem i følge Cisco Annual Internet Report.\nInternettet undergår en stadig rivende udvikling og det ser ikke ud til, at internettet taber pusten på nogen måde de kommende år – ikke når man kigger i Cisco Annual Internet Report, der indeholder en lang række data om internettets udvikling de næste tre år frem mod 2023, heriblandt om 5G, Wi-Fi, internethastigheder, it-sikkerhed og mobilforbrug.\nHerunder er 10 af de mest vigtige konklusioner, man kan finde i rapporten.\nInternettet i 2023\nI 2023 vil der være 5,3 milliarder internetbrugere (66 procent af verdens befolkning) sammenlignet med 3,9 milliarder i 2018 (51 procent af verdens befolkning).\nI 2023 vil 45 procent af alle enheder i verden med internetadgang være forbundet via mobile forbindelser, og 55 procent vil være forbundet via Wi-Fi.\nI 2023 vil 11 procent af verdens mobile internetforbindelser være forbundet til 5G netværket.\nI 2023 vil 11 procent af alle Wi-Fi hotspots være Wi-Fi 6 hotspots\nRapporten Cisco Annual Internet Report forudser den digitale udvikling på internettet fra 2018 til 2023. Rapporten afdækker blandt andet udviklingen inden for 5G, bredbånd, Wi-Fi, og mobilforbindelser.\nTemaet er stadig relevant. Redaktionen kunne ikke lade sagen ligge. Allerede d. 18/6/2019 gik redaktionen videre med sagen; Test om dit internet er hurtigt nok til Google Stadia – Det videre forløb i sagen finder du her. Se også de seneste nyheder om emnet her.


Pc-spil | Nye pc-spil til hele familien | Find dem på Bilka.dk\nVi fører et bredt sortiment af pc-spil inden for forskellige genrer og til forskellige aldersgrupper. Vi opdaterer løbende vores udvalg, så alle spil er i de nyeste udgaver. Du kan også finde et stort udvalg af PC gaming-udstyr online her på Bilka.dk.\nBedste og nyeste spil til pc\nLige meget om du elsker gamle klassikere, eller gerne vil holde dig opdateret med nye pc-spil, så er du landet det rigtige sted. Vi udvælger nøje vores spil til pc, og du kan derfor både fyre op for nostalgien med arkadespil, få en virkelighedstro fodboldoplevelse med FIFA eller finde nye allierede i WOW. Der er nemlig mange forskellige måder at bruge spil til pc på.\nKobl af fra hverdagen med gamle klassikere\nFå nye færdigheder med kreative pc-spil\nBliv PRO gamer inden for e-sport\nDet skønne ved pc-spil er, at de kan bruges af både børn og voksne. Det gælder bare om at finde et spil i udvalget, som passer til den rigtige alder.\nMed det rigtige gaming udstyr, optimerer du spiloplevelsen endnu mere, og du kan lade dig rive med i spillets historie, som du selv er med til at forme. I dag har spil til pc nemlig ikke bare en lineær tidslinje, som du som spiller skal følge. Det er langt mere op til dig som spiller, at træffe beslutninger, som har konsekvenser for, hvordan spillet udvikler sig.\nDet fantastiske ved pc-spil er, at de også indbyder til fordybelse hos dem, der ikke drømmer om en karriere indenfor e-sport, men blot elsker god underholdning. The Sims har over flere årtier nu været et ekstremt populært spil, hvor du som spilherrer selv skal styre dine såkaldte 'simmer' og sørge for, at de får mad, går på arbejde osv. Det står i skarp kontrast til et andet populært spil, GTA, hvor du som kriminel hovedperson i spillet skal igennem en masse missioner. Variationen i de mange spil understreger blot, at der er noget for enhver smag. Hvis du drømmer om at blive professional gamer, kræver det rigtig mange timers træning hver dag. Med en komfortabel gaming stol vil du sidde godt foran skærmen, så du ikke overbelaster nakke og skuldre.\nKøb pc-spil online hos Bilka i dag\nVi har et stort udvalg af nye pc-spil, så der er noget til hele familien. Bilka.dk er nemlig mere end bare en butik – vi står for oplevelser til hele familien. Når du har fundet det nye pc-spil, du skal bruge, kan du nemt bestille det hjem til din adresse. Vi giver dig 30 dages fuld returret, så du har mulighed for at ombytte eller returnere spillet, hvis du skulle ombestemme dig eller spillet ikke lever op til dine forventninger.


Sange fortæller… – Pingvinnyt.dk\n5. feb. 2020 | Lars Toft-Hansen\nForedrag og fællessang v/Anette Kjær\nFællessang er blevet den nye trend, en modvægt til evalueringskulturen og selvudviklingen. I dag som for 150 år siden kan sangen stadig forene og give indsigt og udsyn.\nDen balancerer på forunderligste vis mellem tradition og fornyelse og forener fortid og fremtid i et nærværende nu. Sangen er den sprække, hjertet kan tale ud gennem og sangene rækker os mellem linjerne forståelsen af, at stjernestunder ikke lader sig iscenesætte, at fællesskabet er værd at kæmpe for, og at livet ikke passer ind i et regneark.\nEn række fællessange fra den nyeste udgave af Højskolesangbogen bindes sammen af levende fortællinger og tankevækkende betragtninger.\nAnette Kjær har siden 1994 haft en omfattende foredragsvirksomhed med emner af stor spændvidde. Hun har været gæstelærer på flere højskoler, skrevet artikler til “Sanghåndbogen” og har i samarbejde med komponist og organist Erling Lindgren og de to jazzmusikere, Peter Vuust og Christian Vuust udgivet to anmelderroste cd’er med sange fra den 18. udgave af højskolesangbogen; ”Så syng da, Danmark, lad hjertet tale…” I og II (hhv. 2007 og 2013).\n(Se endvidere www.anettekjaer.dk