KATRINE SCHEPELERN JOHANSEN - PDF\nDownload "KATRINE SCHEPELERN JOHANSEN"\n1 sat en ambivalens hos personalet om, hvor langt man kan gå for at hjælpe brugerne med at gennemføre deres behandling. Heroin er ikke bare en medicin, som er ordineret, og som patienterne skal have. Heroin er fortsat også et stof, som er bærer af en lang række betydninger, der ikke har så meget med behandling at gøre, og som derfor er omfattet af mange regler og kontrolelementer. En sidste udfordring, som også har optaget personalet i klinikkerne, har været relationen mellem heroinen på den ene side og den sociale behandling på den anden side. Denne udfordring behandles i den følgende artikel i dette nummer af STOF og er derfor ikke medtaget i ovenstående diskussion. At arbejdet med heroinbehandling er dilemmafyldt er formentlig ikke overraskende der er trods alt tale om et nyt præparat og et nyt setup for substitutionsbehandling. Når man beskæftiger sig med en ny behandling, der både har potentiale til at redde liv og til at patienter kan overdosere, hvis man ikke udviser stor agtpågivenhed, er det ikke underligt, at der foregår diskussioner og refleksioner om de praksisser, som man udfører. LITTERATUR Johansen, Katrine Schepelern: Organiseringen af heroinbehandlingen i Danmark. I: STOF nr. 16, s A. Johansen, Katrine Schepelern: Brugerperspektiver på heroinbehandling de første resultater. I: STOF nr. 16, s B. Olsen, Hilgun og Astrid Skretting: Hva nå? Evaluering av prøveordning med sprøyterom. Statens Institut for Rusmiddelforskning. Rapport nr. 7/2007. Oslo Sundhedsstyrelsen: Vejledning om ordination af injicerbar diacetylmorphin (heroin) ved opioidafhængighed. Sundhedsstyrelsen. København alle illustrationer i denne artikel: L7 udført efter originalfotos af Ulrik Holmstrup Social behandling og heroin Myndigheder, brugere, behandlere og presse har det med at fokusere på stoffet heroin. Den ledsagende sociale behandling ser imidlertid ud til at rumme såvel udfordringer som muligheder. Af KATRINE SCHEPELERN JOHANSEN & KIRSTINE BIRK I forbindelse med beslutningen om at tilbyde misbrugsbehandling med lægeordineret heroin til en udvalgt gruppe af danske stofbrugere foretog Statens Institut for Folkesundhed en litteraturgennemgang af de udenlandske undersøgelser på området. Et af de spørgsmål, som denne gennemgang ikke besvarer særligt klart, er spørgsmålet: Hvilken relation er der mellem heroinen (medicinen) og den sociale behandling? Litteraturgennemgangen viser, at stofbrugere i heroinbehandling får det bedre end stofbrugere i metadonbehandling, men svarer ikke på, om det skyldes heroinen i sig selv, den sociale behandling, som brugerne modtager, når de møder op for at få deres heroin, eller om heroinbehandlingen er så krævende, at brugerne ikke har mulighed for meget andet end at passe behandlingen? I forbindelse med afrapporteringen af de hollandske og tyske heroinforsøg antydes der et svar, idet der peges på, at den bedre effekt af heroinbehandlingen ikke entydigt [kan] tilskrives heroinens farmakologiske effekter. Der er dog ikke nogen steder blevet kontrolleret for den sociale behandling dvs. man har ikke haft grupper, hvor man kun tilbød heroin uden social behandling. Situationen i Danmark I Sundhedsstyrelsens vejledning om behandlingen med lægeordineret heroin er det et krav, at der i tilknytning til behandlingen med heroin også tilbydes social misbrugsbehandling. I vejledningen henvises der til, at kommunerne har ansva- stof 8 Stof 18\n2 ret for den sociale behandling med henvisning til servicelovens 101. Det specificeres ikke yderligere, hvad indholdet i denne behandling skal være. Serviceloven skriver, at kommunalbestyrelsen skal tilbyde behandling af stofmisbrugere. Af botilbudsvejledningen fremgår det bl.a., at denne behandling skal være rettet mod den nedsatte fysiske og især psykiske funktionsevne og de sociale problemer, der måtte være sideløbende med misbruget, samt at behandlingen skal være individuelt tilrettelagt på baggrund af brugerens ønsker og en faglig vurdering. Dette gælder dog for misbrugsbehandling generelt, og det er således ikke muligt at finde konkrete danske anbefalinger af, hvordan den sociale behandling i forbindelse med heroin skal udformes. Denne artikel diskuterer nogle af de erfaringer, som man på nuværende tidspunkt har gjort sig med relationen mellem socialbehandling og heroin, som den udspiller sig i praksis, og nogle af de dilemmaer, udfordringer og muligheder, som behandlingspersonalet står med. Der er således ikke tale om konkrete anbefalinger af, hvilke typer af socialbehandling, der er relevante i forhold til mennesker i heroinbehandling, men en empirisk beskrivelse af relationen mellem socialbehandling og heroin. Nogle af de temaer, der peges på i denne artikel, er ikke unikke i forhold til heroinbehandlingen det er temaer, som mere generelt handler om relationen mellem socialbehandling og substitutionsbehandling uanset om der behandles med metadon, buprenorphin eller heroin. Data til denne artikel er indsamlet gennem et feltarbejde udført af den ene af artiklens forfattere (KSJ) i forbindelsen med opstarten og det første godt halvandet års drift af behandlingen med lægeordineret heroin i DK samt ved interview udført af begge forfattere med en række forskellige behandlere og brugere i heroinklinikkerne i Danmark. De internationale og nationale erfaringer I de udenlandske forsøg har heroinbehandlingen været givet sammen med socialbehandling. I det tyske forsøg, hvor behandlingen er mest fyldestgørende beskrevet, var der tale om enten individuel case management, der integrerede elementer af motivationsinterview, og som gennemførte samtale hver uge eller psykoedukation og rådgivning i gruppe bestående af 12 sessioner over 3 måneder (også en gang om ugen). I de britiske RIOTT-forsøg fik brugerne tildelt en nøglemedarbejder, der forestod ugentlige møder i de første 3 måneder. Herefter sattes mødefrekvensen ned til hver 14. dag. Alle deltagere havde et månedligt møde med en læge og havde herudover adgang til en psykolog, der kunne give individuel kognitiv terapi. Deltagerne havde også adgang til andre supplerende ydelser, f.eks. rådgivning og gruppebaserede programmer. Deltagelse i disse supplerende ydelser var dog frivillig. Selv om heroinbehandling nok kan hævdes også at have en direkte effekt på det sociale område (ved f.eks. at begrænse behovet for penge til et illegalt sidemisbrug af heroin) er der næppe heller tvivl om, at de fleste brugere kan have behov for, at det sociale område adresseres mere direkte. Det er en generel erfaring i forbindelse med stofmisbrug, at en række psykosociale problemer spiller sammen med stofmisbruget og ofte er med til at fastholde brugerne i misbruget og i nogle tilfælde har Stof 18 9\n3 været årsag til, at misbruget oprindeligt er blevet etableret. Dette peger på et behov for også at adressere det psykosociale område. Den sociale behandling i forbindelse med heroin Det behandlingsmæssige setup, som man har brugt i de udenlandske undersøgelser, og som man har lagt sig tæt op af i den danske vejledning, inkluderer som nævnt socialbehandling sammen med heroinbehandlingen. Det er med andre ord i kombination med socialbehandling, at man har fundet, at heroinbehandling kan være metadonbehandling overlegen. Et andet forhold, der formentlig har spillet ind på myndighedernes udformning af tilbuddet, har været et behov for at tydeliggøre, at der er tale om heroinbehandling - ikke fri heroin. En måde at tydeliggøre dette på har været at stille krav om, at der også skulle foregå socialbehandling i forbindelse med heroinbehandling. Lokalt i de enkelte misbrugscentre, der i praksis står for implementeringen af heroinbehandlingen, har man i vid udstrækning valgt en model, der kan betegnes med ordene: Heroinbehandling er kun et skift i substitutionsmedicin. Det vil sige, at man med enkelte undtagelser har valgt at bruge det koncept for socialbehandling i forbindelse med substitutionsbehandling, som man har udviklet i forbindelse med metadonbehandling. Det vil typisk sige tilknytning af en kontaktperson med henblik på udredning og samtale og i nogle tilfælde egentlige terapeutiske forløb, tilbud om forskellige aktiviteter og motion/sport, tilbud om mere uformel kontakt i et væresteds- eller cafelignende tilbud. Disse tilbud er i nogle af klinikkerne blevet suppleret med et gruppetilbud for brugere i heroinbehandling, hvis indhold har været aktiviteter, stof-edukation og problemløsning i forhold til konkrete problemer. De fleste steder vil brugeren også have tilknyttet en sundhedsfaglig kontaktperson, som fokuserer på helbredsorienterede problemstillinger. Ifølge personalet kan der i det sundhedsfaglige arbejde dog også ligge en del socialt arbejde f.eks. relationsarbejde, afdækning af andre problemer end rent sundhedsrelaterede, adfærdskorrigering m.m. Et sted har man valgt, at det er det sundhedsfaglige personale, der er primært ansvarlig for både den sundhedsmæssige og sociale behandling. Kontaktpersonen vil ofte søge at kortlægge brugerens konkrete situation for derigennem at afdække, hvilke konkrete problemer og behov brugeren har her og nu. Den sociale behandling har dermed ofte et meget nutidigt perspektiv og handler sjældent om afdækning af bagvedliggende, psykologiske problemstillinger. Blandt personalet beskriver nogle deres rolle som en, der afdækker og opklarer og søger at skubbe brugeren i den retning, som brugeren giver udtryk for at ville. En, som hjælper brugeren med at navigere rundt i verdenen som den ser ud set med brugerens øjne. Personalet oplever i den forbindelse ofte at blive til en slags rolle-model for brugerne, især fordi mange brugere har problemer med at afkode deres ikke-stof-relaterede omverden og har mange oplevelser med at blive afvist. Sådanne episoder kan brugerne selv have svært ved at forstå eller at håndtere. I praksis bliver den sociale behandling dog typisk forstået som alt det, der ikke har med heroinen at gøre, hvilket peger på, at den sociale behandling ofte i praksis ikke er særlig præcist defineret. Forskelle i behovet for social behandling Kigger man på gruppen af brugere, der er blevet indskrevet i heroinbehandling det første halvandet års tid, kan man for at skabe et overblik groft opdele dem i tre grupper i forhold til deres behov for yderligere behandling ud over heroinen (der vil selvfølgelig være en del brugere, der ikke kan passes ind i en sådan opdeling, brugere som har karakteristika fra flere eller alle tre grupper, samt brugere der flytter sig mellem de forskellige grupper). En (mindre) gruppe, som ser heroinen som en mulighed for at trappe ud af deres afhængighed, og som har planer om (at genoptage) arbejde. Disse brugere har ofte et ønske om en (gen)etablering af noget, der ligner en normal hverdag, med normale aktiviteter såsom arbejde, uddannelse, aktivering, revalidering. De kan dog opleve, at heroinbehandlingen med dens krav om 2 x dagligt fremmøde stiller sig hindrende i vejen for dette. Disse brugere efterlyser hjælp til at etablere kontakt med et arbejdsmarked, hvor de samtidig kan passe deres behandling. De vil også ofte efterlyse hjælp eller støtte til den konkrete nedtrapning. En anden gruppe er dem, som inden heroinbehandlingen har levet et relativt stabilt liv med deres misbrug, og hvor heroinbehandlingen primært fungerer som en substitution af et illegalt heroinmisbrug med et legalt. Disse brugere, der typisk vil være ældre, har ofte en rytme eller aktiviteter i deres liv. Man kan beskrive dem således, at de i det store hele har valgt at være tilfredse med det liv, der er blevet deres, og hvor heroinbehandlingen betyder, at de nu slipper for kriminalitet til at finansiere deres misbrug. For dem er der ikke umiddelbart ønsker eller planer om at trappe ud af deres heroinmisbrug. Disse brugere vil ofte pga. deres alder og mange år i misbrug have en del helbredsmæssige problemer, som de kan have behov for hjælp til. En del af brugerne oplever også en vis ensomhed, men sjældent i en grad, som de synes, at de har brug for hjælp til at løse. En tredje gruppe er dem, hvor stofmisbruget og påvirkethed er deres primære mål og fokus, og som 10 Stof 18\n4 oplever et behov for at være påvirket. Hos denne gruppe kan der nok være drømme om et andet liv, men disse drømme har i høj grad karakter af utopi og bliver løbende tilsidesat af behovet for at blive påvirket. En del af disse brugere vil, ud over heroinmisbruget, også have et misbrug af andre stoffer: Kokain, benzodiazepiner og hash. Disse brugere efterlyser typisk hjælp til at slippe ud af deres misbrug, og mange vil gerne i døgnbehandling med henblik på dette. En del af dem har betydelige sociale problemer i forhold til bolig, økonomi, familie m.m. Denne gennemgang tegner et billede af en differentieret brugergruppe, og hvor behovet for socialbehandling vil være ret forskelligt fra gruppe til gruppe. Der er derfor behov for, at de forskellige heroinklinikker finder frem til en model, hvor der er plads til en sådan nødvendig bredde og taget højde for disse individuelle forskelligheder. Muligheder for socialbehandling personalets perspektiver Det meste personale, der er tilknyttet heroinbehandlingen i Danmark, har erfaringer fra andre misbrugsbehandlingsinstitutioner. Personalet på de fire klinikker i Hvidovre, Odense, Esbjerg og Århus har tilmed fortsat også kontakt til en del brugere, der er i metadonbehandling. Personalet har derfor betydelige muligheder for at lave en sammenligning mellem brugere i metadonbehandling og brugere i heroinbehandling. Det personalet fremhæver som den centrale forskel mellem brugere i heroinbehandling og brugere i metadonbehandling er, at heroinbrugerne opholder sig meget længere og meget oftere på behandlingsinstitutionerne end brugere i metadonbehandling typisk gør. Deres fremmøde er som regel også mere stabilt. Det betyder, at det er nemmere for personalet at få talt med disse brugere, at få lavet aftaler med dem og at minde dem om aftaler. Personalet har også større mulighed for at få talt med brugerne på dage, hvor det passer brugerne, og hvor brugerne har lyst til det der er simpelthen et større antal dage at vælge imellem. Personalet fortæller desuden, at tempoet i behandlingen bliver hurtigere fordi brugerne kommer hver dag. Så behøver man ikke vente en uge med at give en besked eller informere om en beslutning det kan gøres næsten med det samme. Nogle af de ansatte fortæller også, at de oplever brugerne i heroinbehandling som mere nærværende og mindre påvirkede end metadonbrugerne hvis man ser bort fra de første minutter efter injektionen. Et personalemedlem beskriver dem således: De er mere klare i hovederne, end vi normalt ser metadonbrugerne. En del af forklaringen herpå er, ifølge personalet, at brugerne har mindre behov for sidemisbrug, når Stof 18 11\n5 de har mulighed for at indtage deres foretrukne stof, heroin. Personalet beskriver, at brugerne ofte har brug for de første to til tre måneder til at vænne sig til den nye behandling, til at få justeret dosis og vænne sig til det daglige fremmøde, også i weekenderne. Efter denne tilvænningsfase begynder en del af brugerne dog at udtrykke, at de har brug for eller plads til noget andet i deres liv. Dette andet vil som beskrevet ovenfor være forskelligt fra bruger til bruger, men kan f.eks. handle om arbejde eller samtaler hos en psykolog. Indimellem kan man opleve, at skellet mellem på den ene side heroin og på den anden side den sociale behandling også kommer til udtryk som et skel mellem forskellige personalegrupper. At sundhedspersonalet er dem, der tager sig af heroinen (og evt. helbredsmæssige problemer), og at det sociale personale (primært pædagoger og socialrådgivere) tager sig af den sociale behandling. Dette kan på den ene side give god mening, da de forskellige faggrupper har forskellige kompetencer. Men det risikerer også at give et skel i den helbredsorienterede behandling, som det meste personale hævder er den optimale behandling. Når behandlingen bliver delt op, risikerer man også, at der kommer til at opstå en prioritering mellem de to; en diskussion om, hvilken behandling der er den vigtigste. I praksis er det en diskussion, som den medicinske behandling ofte vinder fordi den skal brugerne have for ikke at blive syge af abstinenser. En prioritering som vi skal se nedenfor brugerne i øvrigt selv er helt enige i. Der er generel enighed blandt personalet om, at heroinbehandlingen markerer en mulighed, der skal gribes men som nogle gange kan være svær at gribe i andre behandlingssammenhænge, fordi man der ikke har den tid og de ressourcer, som skal til. Så spørgsmålet bliver, om der bare er tale om et skift i substitu- tionsbehandling? Når man oplever, at brugerne forandrer sig markant med heroinbehandlingen, rejser det spørgsmålet, om den sociale behandling i andre sammenhænge på tilsvarende vis burde ændre om ikke indhold så måske intensitet? Eller om muligheden herfor netop tilvejebringes af kombinationen af heroin og social behandling? Brugernes perspektiver på den sociale behandling Når brugerne starter i heroinbehandlingen, er der ikke nogen tvivl om, at deres primære fokus og interesse er på heroinen og ikke på de andre tilbud, som man har på behandlingsinstitutionerne. For en del brugeres vedkommende vil de da også kende til disse andre tilbud i forvejen, hvorfor disse ikke på samme måde har nyhedens interesse. Tværtimod kan disse tilbud i brugernes optik ofte være forbundet med oplevelsen af mislykket behandling. I interview med brugerne omkring den behandling, der ikke lige er heroin, giver mange af dem dog udtryk for, at de også er glade for andre ting. For den kontakt med personalet, som de oplever at have fået, for hjælp til løsning af konkrete problemer, for mad og en snak engang imellem. De vender dog stort set alle sammen også tilbage til heroinen som den primære forudsætning for, at disse ting har kunnet etableres, og for at de har haft tid til at deltage i det. Nogle brugere er dog også kede af de krav til fremmøde, som der er i forbindelse med heroinbehandlingen. De har et ønske om at komme i gang med et egentligt arbejde, men det er rigtigt vanskeligt for dem at forene dette med kravet om 2 gange dagligt fremmøde i heroinklinikkerne. Den struktur og stabilisering, som den internationale litteratur pegede på som formentlig den primære årsag til behandlingens effekt, bliver altså af de fleste brugere set 12 Stof 18\n6 Af Katrine Schepelern Johansen ANTROPOLOG, PH.D., POST DOC KIRSTINE BIRK ANTROPOLOG, freelance på heroinprojektet begge INSTITUT FOR ANTROPOLOGI, KU som besværlig og som stående i vejen for deres mulighed for at realisere deres behandlingsmål ikke som en del af behandlingen. Andre giver dog udtryk for, at den struktur på hverdagen, som de to injektioner giver, også gør det nemmere at passe et arbejde. Nogle brugere giver udtryk for, at de synes, at de bruger så rigelig tid på selve heroinbehandlingen, at der altså også må være grænser for, hvor meget yderligere af deres tid behandlingssystemet kan lægge beslag på. Vi er her jo i forvejen fire timer om dagen hvis vi så også skal være med i en gruppe, så er der jo slet ikke noget tilbage, er et udsagn fra en bruger, der illustrerer dette. Andre har mange års oplevelser med et behandlingssystem, der nok giver udtryk for gerne at ville hjælpe, men som i realiteten har snævre grænser for, hvilke muligheder der er for hjælp. Jeg har brug for et rigtigt arbejde, hvor jeg kan tjene nogle ordentlige penge og komme af med min gæld ikke perlearbejde på et værksted, sagde en bruger i et interview. Et andet sted havde man spurgt brugerne om, hvad de gerne ville foretage sig i tiden mellem injektionerne, og en bruger sagde: Hver gang vi kommer med et forslag, får vi at vide, at det er der ikke tid eller råd til hvorfor skulle det være anderledes denne gang? Nogle brugere har haft meget store forhåbninger i forbindelse med heroinbehandlingen. De har hængt deres ønske om stoffrihed eller et bedre liv op på denne behandling. Nogle kan beskrive, at de har gået og ventet i rigtig mange år på, at denne behandling blev en mulighed. Nogle af disse brugere oplever en stor skuffelse over, at heroinbehandlingen ikke kan indfri disse forventninger. De får det nok bedre og skal ikke være bekymrede for, hvorfra deres næste fix skal komme. Men heroinbehandlingen ændrer ikke nødvendigvis de grundlæggende præmisser og problemer i deres liv. For nogle brugere bliver den bristede forhåbning til heroin på recept endnu en skuffelse i en lang række og en bekræftelse på, at behandlingssystemet ikke kan hjælpe dem. For andre betyder erfaringen dog også en åbning i forhold til, at der nok skal andre ting til end bare adgang til heroin. Konklusion I SFIs store undersøgelse af den sociale behandling i forbindelse med substitutionsbehandling, der udkom i 2009, er et af de markante fund, at brugere i metadonbehandling efterlyser mere og til en vis grad anden behandling end den, som de modtager. Forskerne bag undersøgelsen peger på, at substitutionsbehandling har en tendens til at fokusere på substitutionsmedicinen og nedtone eller ligefrem undlade anden behandling. Man kan sige, at den risiko potentielt også er til stede ved heroinbehandlingen, fordi selve substitutionsbehandlingen er så krævende, og fordi det er om heroinen, at interessen i vid udstrækning har samlet sig både fra myndighedernes, brugernes, behandlernes og offentlighedens side. På den anden side er der også andre mekanismer i heroinbehandlingen, der trækker den anden vej: Brugernes massive tilstedeværelse i behandlingsinstitutionerne samt muligvis, at de er mindre skæve eller påvirkede, end brugere i metadonbehandling er. Heroinbehandling betyder dermed en mulighed for socialbehandling, som for nogle brugere vil være central i forhold til de massive problemer, som de oplever i deres hverdag. Et kritisk perspektiv, der dog skal nævnes afslutningsvis, er, at heroinbehandlingen og de potentialer, som den formentlig har medført, er introduceret i det danske misbrugsbehandlingssystem på et tidspunkt, hvor dette er under økonomisk pres. At tilbyde en mere intensiv, målrettet og tilpasset behandling til brugerne i heroinbehandling kan være svært i en tid, hvor man flere steder oplever besparelser på den kommunale misbrugsbehandling. LITTERATUR Benjaminsen, Lars, Ditte Andersen & Maren Sørensen: Den sociale stofmisbrugsbehandling i Danmark. København: SFI Det nationale forskningscenter for velfærd Hansen, Anders Blædel Gottlieb &Morten Grønbæk: Litteraturgennemgang til redegørelse om heroinordination. Statens Institut for Folkesundhed. Syddansk Universitet. København Servicestyrelsen: Stofmisbrug i socialfagligt perspektiv. Servicestyrelsen. Odense Sundhedsstyrelsen: Vejledning om ordination af injicerbar diacetylmorphin (heroin) ved opioidafhængighed. Sundhedsstyrelsen. København alle illustrationer i denne artikel: L7 udført efter originalfotos af Ulrik Holmstrup Stof 18 13\nSubstitutionsbehandling i Danmark de sidste 10 års forandringer og udfordringer\nSTOF nr. 20, 2012 Substitutionsbehandling i Danmark de sidste 10 års forandringer og udfordringer - Den gældende politik på misbrugsområdet forandrer sig over tid. Hvad og hvem har indflydelse på disse\nCasestudie. Herointilbuddet Aarhus Kommune\nCasestudie Herointilbuddet Aarhus Kommune Center for Misbrugsbehandling December 2012 Case studie, Herointilbuddet, Aarhus Kommune Udarbejdet af udviklingsmedarbejdere: Katrine Vestergaard Nissen (knhan@aarhus.dk,


Nyt på Ærø Museum: Fra nutidens turisme til de slesvigske krige og æggekogning påskelørdag | Ærø | fyens.dk\nNyt på Ærø Museum: Fra nutidens turisme til de slesvigske krige og æggekogning påskelørdag\nPubliceret 20. marts 2019 kl. 13:10\nUdstillingen kommer vidt rundt omkring livet på Ærø i dag og førhen. PR-foto\nÆrøskøbing: Der er travlhed og hektisk aktivitet på Ærø Museum i disse dage. 5. april lukker museet i Ærøskøbing nemlig dørene op for en helt ny permanent udstilling "Ærø - Vores ø". Den handler om livet på Ærø og øens historie.\nDer bliver tale om en udstilling, som starter med livet i dag og bevæger sig tilbage i tid. Her kan man blandt andet stifte bekendtskab med bonde Christen Johansen i Stokkeby, købmand Rasmus Kock i Ærøskøbing og døvstumme Philip på fattiggården.\nEmnemæssigt spænder udstillingen vidt fra nutidens turisme til de slesvigske krige og æggekogning påskelørdag. I forhold til den tidligere udstilling kommer tilhørsforhold til Sønderjylland 1439-1867 og livet på Ærø i det 20. og 21. århundrede til at spille en langt større rolle, fremgår det af en pressemeddelelse.\nArbejdet med udstillingen startede i slutningen af 2017, da den gamle udstilling blev taget ned. Hovedparten af genstandene i den tidligere udstilling har fået kærlig pleje af museets frivillige, inden de er kommet på magasin til et velfortjent hvil. Andre genstande vender tilbage i formidlingens tjeneste. Arbejdet er nu så langt fremme, at genstande og skilte er ved at finde deres rette plads i montrer og på vægge.\nDen nye udstilling er blevet til i kraft af støtte fra Dronning Margrethe og Prins Henriks Fond samt Aage og Johanne Louis-Hansens Fond.\nUdstillingen "Ærø - Vores ø" åbnes af viceborgmester Inga Blom Thomas (S) den 5. april kl. 11.30.


1 SPAR PÅ ENERGIEN I DINE BYGNINGER - status og forbedringer Energimærkningsrapport Bygning Scoresbysundvej 6-10 Scoresbysundvej Aalborg SØ Bygningernes energimærke: Gyldig fra 19. december 2014 Til den 19. december Energimærkningsnummer\n2 ENERGIMÆRKET FORMÅLET MED ENERGIMÆRKNINGEN Energimærkning af bygninger har to formål: 1. Mærkningen synliggør bygningens energiforbrug og er derfor en form for varedeklaration, når en bygning eller lejlighed sælges eller udlejes. 2. Mærkningen giver et overblik over de energimæssige forbedringer, som er rentable at gennemføre hvad de går ud på, hvad de koster at gennemføre, hvor meget energi og CO2 man sparer, og hvor stor besparelse der kan opnås på el- og varmeregninger. Mærkningen udføres af en energikonsulent, som måler bygningen op og undersøger kvaliteten af isolering, vinduer og døre, varmeinstallation m.v. På det grundlag beregnes bygningens energiforbrug under standardbetingelser for vejr, familiestørrelse, driftstider, forbrugsvaner m.v. Det beregnede forbrug er en ret præcis indikator for bygningens energimæssige kvalitet i modsætning til det faktiske forbrug, som naturligvis er stærkt afhængigt både af vejret og af de vaner, som bygningens brugere har. Nogle sparer på varmen, mens andre fyrer for åbne vinduer eller har huset fuldt af teenagere, som bruger store mængder varmt vand. Mærket fortæller altså om bygningens kvalitet ikke om måden den bruges på, eller om vinteren var kold eller mild. BYGNINGERNES ENERGIMÆRKE På energimærkningsskalaen vises bygningernes nuværende energimærke. Nye bygninger skal i dag som minimum leve op til energikravene for A2010. Hvis de rentable energibesparelsesforslag gennemføres, vil bygningerne få energimærke C Hvis de energibesparelser, der kan overvejes i forbindelse med en renovering eller vedligeholdelse også gennemføres, vil bygningerne få energimærke B Årligt varmeforbrug 5.323,2 m³ fjernvarme kr Samlet energiudgift Samlet CO₂ udledning kr 30,47 ton Energimærkningsnummer\n3 BYGNINGERNE Her ses beskrivelsen af bygningerne og energibesparelserne, som energikonsulenten har fundet. For de bygningsdele, hvor der er fundet energibesparelser, er der en beskrivelse af hvordan bygningerne er i dag, og så selve besparelsesforslaget. For hvert besparelsesforslag er anført den årlige besparelse i kroner og i CO2-udledningen, som forslaget vil medføre. Hvis investeringen er rentabel, er investeringen også anført. Rentabilitet betyder, at energibesparelsen kan tilbagebetale investeringen inden de komponenter, der indgår i besparelsen, skal udskiftes igen. Hvis dette ikke er tilfældet, anses investeringen ikke at være rentabel, og investeringen er ikke anført. Man skal være opmærksom på, at der er en række besparelsesforslag, der i følge bygningsreglementet BR10, skal gennemføres i forbindelse med renovering eller udskiftninger af bygningsdele eller bygningskomponenter. Investering er med moms. Besparelser er med moms og energiafgifter. Tag og loft Investering Årlig besparelse FLADT TAG De flade tage (built-up tag) er isoleret med 200 mm kileskåret isolering. Isoleringstykkelsen er med udgangspunkt i forevist tegningsmateriale, da konstruktionen er utilgængelig. FORBEDRING VED RENOVERING Scoresbysundvej 10 Eksisterende tag efterisoleres udvendigt med 100 mm trædefast isolering, så den samlede mængde udgør 300 mm isolering. Den nye tagflade skal have en taghældning på mindst 1:40. Eksisterende tagbeklædning rengøres og efterses for evt. skader, der i så fald skal udbedres. Herved sikres et tæt underlag, der kan fungere som dampspærre i den nye konstruktion. Forudsætningen herfor er, at den eksisterende dampspærre er perforeret. Inden pap- og efterisoleringsarbejdet udføres, skal det eksisterende tag være helt tørt og uden lunker eller buler. Hvis det eksisterende tag er udført med ventilationsspalte mellem isoleringslag og tagbeklædning, skal spalten lukkes effektivt for ikke at miste effekten af efterisoleringslaget. Hvis det eksisterende tag er vådt, dvs. træfugten er over %, skal ventilationsspalten forblive åben, indtil konstruktionen er tør, anslået efter et år. Tagkonstruktionen skal udføres med effektivt afvandingssystem til regnvand. Det anbefales, at det udføres med synlige nedløbsrør og tagrender af hensyn til senere inspektion kr. 0,39 ton CO₂ FORBEDRING VED RENOVERING Scoresbysundvej 8 Eksisterende tag efterisoleres udvendigt med 100 mm trædefast isolering, så den samlede mængde udgør 300 mm isolering. Den nye tagflade skal have en taghældning på mindst 1:40. Eksisterende tagbeklædning rengøres og efterses for evt. skader, der i så fald skal udbedres. Herved sikres et tæt underlag, der kan fungere som dampspærre i den nye konstruktion. Forudsætningen herfor er, at den eksisterende dampspærre er perforeret. Inden pap- og efterisoleringsarbejdet udføres, skal det eksisterende tag være helt tørt og uden lunker eller buler. Hvis det kr. 0,37 ton CO₂ Energimærkningsnummer\n4 eksisterende tag er udført med ventilationsspalte mellem isoleringslag og tagbeklædning, skal spalten lukkes effektivt for ikke at miste effekten af efterisoleringslaget. Hvis det eksisterende tag er vådt, dvs. træfugten er over %, skal ventilationsspalten forblive åben, indtil konstruktionen er tør, anslået efter et år. Tagkonstruktionen skal udføres med effektivt afvandingssystem til regnvand. Det anbefales, at det udføres med synlige nedløbsrør og tagrender af hensyn til senere inspektion. FORBEDRING VED RENOVERING Scoresbysundvej 6 Eksisterende tag efterisoleres udvendigt med 100 mm trædefast isolering, så den samlede mængde udgør 300 mm isolering. Den nye tagflade skal have en taghældning på mindst 1:40. Eksisterende tagbeklædning rengøres og efterses for evt. skader, der i så fald skal udbedres. Herved sikres et tæt underlag, der kan fungere som dampspærre i den nye konstruktion. Forudsætningen herfor er, at den eksisterende dampspærre er perforeret. Inden pap- og efterisoleringsarbejdet udføres, skal det eksisterende tag være helt tørt og uden lunker eller buler. Hvis det eksisterende tag er udført med ventilationsspalte mellem isoleringslag og tagbeklædning, skal spalten lukkes effektivt for ikke at miste effekten af efterisoleringslaget. Hvis det eksisterende tag er vådt, dvs. træfugten er over %, skal ventilationsspalten forblive åben, indtil konstruktionen er tør, anslået efter et år. Tagkonstruktionen skal udføres med effektivt afvandingssystem til regnvand. Det anbefales, at det udføres med synlige nedløbsrør og tagrender af hensyn til senere inspektion. 400 kr. 0,14 ton CO₂ Ydervægge Investering Årlig besparelse HULE YDERVÆGGE Ydervægge er udført som 35 cm hulmur. Hulrummet er isoleret med isoleringsbatts. Isoleringstykkelsen er vurderet på grundlag af måltagning af konstruktionstykkelsen. Der kan være afvigelse fra de faktiske forhold. Vinduer, døre ovenlys mv. Investering Årlig besparelse VINDUER Bygningen har vinduer med tolags energirude. YDERDØRE Glasdøre/terrassedøre er med tolags energiglas. Energimærkningsnummer\n5 Gulve Investering Årlig besparelse TERRÆNDÆK Terrændæk er udført i beton med strøgulve og isoleret med 50 mm isolering mellem strøer. Under betonen er der isoleret med 150 mm isolering/polystyren. Isoleringstykkelsen er med udgangspunkt i forevist tegningsmateriale, da konstruktionen er utilgængelig. ETAGEADSKILLELSE Gulve mod uopvarmet kælder i Scoresbysundvej 8 og Scoresbysundvej 10 af strøgulv på 180 mm betonelementer. Der er isoleret med 50 mm mellem strøer. Isoleringstykkelsen er med udgangspunkt i forevist tegningsmateriale, da konstruktionen er utilgængelig. FORBEDRING Scoresbysundvej 10 Efterisolering af gulv mod uopvarmet kælder med 150 mm isolering, så den samlede mængde udgør 200 mm Eksisterende nedhængte lofter på underside af etageadskillelse nedtages og fjernes. Eksisterende forskalling forlænges, og der udføres effektiv dampspærre og afsluttes med godkendt beklædning. Det er vigtigt at have fokus på at rumhøjden ikke gøres lavere end bygningsreglementets krav herfor. Efterisoleringen af etageadskillelsen vil medføre temperaturfald i kælderen. Herved øges risikoen for fugtproblemer, hvis der ikke ventileres. Det anbefales at etablere udeluftventiler i alle rum, og husejeren bør instrueres i korrekt udluftning af kælderen så fugt mv. undgås kr kr. 0,91 ton CO₂ FORBEDRING Scoresbysundvej 8 Efterisolering af gulv mod uopvarmet kælder med 150 mm isolering, så den samlede mængde udgør 200 mm Eksisterende nedhængte lofter på underside af etageadskillelse nedtages og fjernes. Eksisterende forskalling forlænges, og der udføres effektiv dampspærre og afsluttes med godkendt beklædning. Det er vigtigt at have fokus på at rumhøjden ikke gøres lavere end bygningsreglementets krav herfor. Efterisoleringen af etageadskillelsen vil medføre temperaturfald i kælderen. Herved øges risikoen for fugtproblemer, hvis der ikke ventileres. Det anbefales at etablere udeluftventiler i alle rum, og husejeren bør instrueres i korrekt udluftning af kælderen så fugt mv. undgås kr kr. 0,89 ton CO₂ Ventilation Investering Årlig besparelse VENTILATION Der er monteret udsugning som betjener baderum og køkkener i lejlighederne. Anlægget er i konstant drift og placeret på tagflade. Anlægget er fra opførelsen. Energimærkningsnummer\n6 VARMEANLÆG Varmeanlæg Investering Årlig besparelse FJERNVARME Bygningen opvarmes med fjernvarme. Anlægget er udført som direkte fjernvarmeanlæg, med fjernvarmevand i fordelingsnettet. Anlægget er fra opførelsen. SOLVARME Der er ikke installeret solvarmeanlæg. FORBEDRING VED RENOVERING Scoresbysundvej 8 Det anbefales at opsætte et solfangeranlæg til supplering af det varme brugsvand. Der er i forslaget regnet med at der etableres et areal på ca. 6 m² koblet til en ny varmtvandsbeholder på 2000 liter, der er placeret i kælder, samt at anlægget placeres mod syd. Det er op til husejeren selv at undersøge, om der er eventuelle restriktioner mod solvarmeanlæg, herunder lokal- og varmeplaner. Læs mere på Det er en forudsætning at solpanelerne placeres mod syd og dermed ikke nødvendigvis på taget af bygningen. Er der ikke tagflader mod syd kan solpanelerne i stedet placeres på garagetag eller på et egnet stativ på jorden kr. 1,77 ton CO₂ FORBEDRING VED RENOVERING Scoresbysundvej 10 Det anbefales at opsætte et solfangeranlæg til supplering af det varme brugsvand. Der er i forslaget regnet med at der etableres et areal på ca. 33 m² koblet til en ny varmtvandsbeholder på 1500 liter, der er placeret i kælder, samt at anlægget placeres mod syd. Det er op til husejeren selv at undersøge, om der er eventuelle restriktioner mod solvarmeanlæg, herunder lokal- og varmeplaner. Læs mere på Det er en forudsætning at solpanelerne placeres mod syd og dermed ikke nødvendigvis på taget af bygningen. Er der ikke tagflader mod syd kan solpanelerne i stedet placeres på garagetag eller på et egnet stativ på jorden kr. 1,17 ton CO₂ FORBEDRING VED RENOVERING Scoresbysundvej 6 Det anbefales at opsætte et solfangeranlæg til supplering af det varme brugsvand. Der er i forslaget regnet med at der etableres et areal på ca. 12 m² koblet til en ny varmtvandsbeholder på 500 liter, der placeres i kælder i bygning 2 eller 3, samt at anlægget placeres mod syd. Det er op til husejeren selv at undersøge, om der er eventuelle restriktioner mod solvarmeanlæg, herunder lokal- og varmeplaner. Læs mere på Det er en forudsætning at solpanelerne placeres mod syd og dermed ikke nødvendigvis på taget af bygningen. Er der ikke tagflader mod syd kan solpanelerne i stedet placeres på garagetag eller på et egnet stativ på jorden kr. 0,39 ton CO₂ Energimærkningsnummer\n7 Varmefordeling Investering Årlig besparelse VARMEFORDELING Den primære opvarmning af ejendommen sker via radiatorer i opvarmede rum. Varmefordelingsrør er vurderet udført som to-strengs anlæg. Der er gulvvarme i badeværelser. Da dele af fordelingsanlægget er skjult bør det undersøges nærmere om det er 1- eller 2-strengsystem inden igangsætning af energiforbedringsforslag, da dette vil have indflydelse på besparelsesmulighederne. VARMERØR Varmefordelingsrør i kælder i Scoresbysundvej 8 og Scoresbysundvej 10 er isolerede. Varmefordelingsrør i boliger er isolerede. FORBEDRING VED RENOVERING Scoresbysundvej 10 Det anbefales at isolere rørene i boliger op til 50 mm isolering. 100 kr. 0,01 ton CO₂ FORBEDRING VED RENOVERING Scoresbysundvej 8 Det anbefales at isolere rørene i boliger op til 50 mm isolering. 100 kr. 0,02 ton CO₂ FORBEDRING VED RENOVERING Scoresbysundvej 6 Det anbefales at isolere rørene op til 50 mm isolering. 100 kr. 0,01 ton CO₂ AUTOMATIK Udenfor fyringssæsonen forudsættes det i beregningerne at fordelingsanlæg til varmekilder kan afbrydes, enten automatisk via udeføler eller manuelt ved at lukke ventiler. Der er monteret termostatventiler på radiatorer, samt returtermostater på gulvvarmen til regulering af rumtemperaturen. Der er ikke monteret automatik på varmeanlægget til central styring. Energimærkningsnummer\n8 VARMT VAND Varmt vand Investering Årlig besparelse VARMT VAND I beregningen er der indregnet et normalt varmtvandsforbrug på 250 liter pr. m² opvarmet boligareal pr. år. VARMTVANDSRØR Tilslutningsrør til varmevekslere er isolerede. VARMTVANDSBEHOLDER Varmt brugsvand produceres via gennemstrømningsvekslere, af fabrikat Termix. Vekslere er placeret i teknikskabe i boliger. Energimærkningsnummer\n9 EL El Investering Årlig besparelse SOLCELLER Der er ingen solceller på bygningen. FORBEDRING Scoresbysundvej 8 Det anbefales at montere solceller til supplering af elforbruget. I forslaget er regnet med et ca. 39 m² solfangerpanel, der vender mod syd. Det er op til husejeren at undersøge evt. restriktioner imod solceller i eksempelvis lokalplan mv. Det er en forudsætning for beregningen at solcellerne placeres mod syd. Har bygningen ikke egnede tagflader mod syd kan solcellerne placeres på jorden, garagetag el. lign kr kr. 3,64 ton CO₂ FORBEDRING Scoresbysundvej 10 Det anbefales at montere solceller til supplering af elforbruget. I forslaget er regnet med et ca. 39 m² solfangerpanel, der vender mod syd. Det er op til husejeren at undersøge evt. restriktioner imod solceller i eksempelvis lokalplan mv. Det er en forudsætning for beregningen at solcellerne placeres mod syd. Har bygningen ikke egnede tagflader mod syd kan solcellerne placeres på jorden, garagetag el. lign kr kr. 3,64 ton CO₂ FORBEDRING Scoresbysundvej 6 Det anbefales at montere solceller til supplering af elforbruget. I forslaget er regnet med et ca. 22 m² solfangerpanel, der vender mod syd. Det er op til husejeren at undersøge evt. restriktioner imod solceller i eksempelvis lokalplan mv. Det er en forudsætning for beregningen at solcellerne placeres mod syd. Har bygningen ikke egnede tagflader mod syd kan solcellerne placeres på jorden, garagetag el. lign kr kr. 2,05 ton CO₂ ENERGIKONSULENTENS SUPPLERENDE KOMMENTARER Ejendommen er udlejet. En repræsentant for ejendommen var til stede ved besigtigelsen. Ved besigtigelsen forelå tegninger mv. som kun i begrænset omfang indgår i energimærket, da de ikke uddybende beskriver alle skjulte konstruktioner mv. Ved besigtigelsen forelå tidligere udarbejdet energimærke nr fra Energimærkningsnummer\n10 Bygningernes lejligheder LEJLIGHEDSTYPER OG DERES GENNEMSNITLIGE VARMEUDGIFTER Lejlighedstype 1 Bygning Bygning 1 Adresse Scoresbysundvej 6 m² 49 Antal 4 Kr./år Lejlighedstype 2 Bygning Bygning 1 og 3 Adresse Scoresbysundvej 6 og 10 m² 36 Antal 14 Kr./år Lejlighedstype 3 Bygning Bygning 2 Adresse Scoresbysundvej 8 m² 51 Antal 18 Kr./år Lejlighedstype 4 Bygning Bygning 2 Adresse Scoresbysundvej 8 m² 38 Antal 12 Kr./år Lejlighedstype 5 Bygning Bygning 3 Adresse Scoresbysundvej 10 m² 48 Antal 12 Kr./år Kommentar Varmeregningen opgøres efter målt forbrug vha. måler og teknikskab placeret i hver enkelt bolig. Som udgangspunkt i energimærkningen af ejendommen er anvendt forenklede vurderinger på grundlag af registreringer i repræsentative lejlighedstyper angående ydervægge, tag, gulve, vinduer/døre og tekniske installationer. Energimærkningsnummer\n11 RENTABLE BESPARELSESFORSLAG Herunder vises forslag til energibesparelser der skønnes at være rentable at gennemføre. At være rentabel betyder her, at besparelsen kan tilbagebetale investeringen inden de komponenter, der indgår i besparelsesforslaget, skal udskiftes igen. F.eks. hvis forslaget er udskiftning af en cirkulationspumpe, forventes pumpen at leve i 10 år, og besparelsesforslaget anses at være rentabel hvis besparelsen kan tilbagebetale investeringen over 10 år. Hvis besparelsesforslaget er efterisolering af en hulmur ved indblæsning af granulat, er levetiden 40 år, og besparelsesforslaget er rentabelt hvis investeringen kan tilbagebetales over 40 år. For hvert besparelsesforslag vises investeringen, besparelsen i energi og besparelsen i kr. ved nedsættelsen af energiregningen. Hvis besparelsesforslaget medfører, at forbruget af en given energiform stiger, så vil stigningen være anført med et minus foran. Det vil f.eks. typisk tilfældet ved udskiftning et oliefyr med en varmepumpe, hvor forbruget af olie erstattes med et elforbrug til varmepumpen. Investering er med moms. Besparelser er med moms og energiafgifter. Emne Forslag Investering Bygning Årlig besparelse i energienheder Årlig besparelse Etageadskillelse Scoresbysundvej 10 Efterisolering af gulv mod uopvarmet kælder med 150 mm isolering kr. 159,1 m³ Fjernvarme kr. Etageadskillelse Scoresbysundvej 8 Efterisolering af gulv mod uopvarmet kælder med 150 mm isolering kr. 156,2 m³ Fjernvarme kr. El Solceller Scoresbysundvej 8 Montering af solceller kr kwh Elektricitet kwh Elektricitet overskud fra solceller kr. Solceller Scoresbysundvej 10 Montering af solceller kr kwh Elektricitet kwh Elektricitet overskud fra solceller kr. Energimærkningsnummer\n12 Solceller Scoresbysundvej 6 Montering af solceller kr kwh Elektricitet kwh Elektricitet overskud fra solceller kr. Energimærkningsnummer\n13 BESPARELSESFORSLAG VED RENOVERING ELLER REPARATIONER Her vises besparelsesforslag hvor energibesparelsen ikke kan tilbagebetale investeringen inden de komponenter, der indgår i besparelsesforslaget, skal udskiftes igen. Det vil dog ofte være fordelagtigt at overveje disse besparelsesforslag hvis bygningen skal renoveres eller hvis der er bygningskomponenter, der alligevel skal udskiftes. Investeringen til forslagene er ikke angivet, da investeringen vil afhænge af den konkrete renovering, som skal ske i forbindelse med besparelsesforslaget. Besparelse er med moms og energiafgifter. Emne Forslag Bygning Årlig besparelse i energienheder Årlig besparelse Fladt tag Scoresbysundvej 10 Efterisolering af fladt tag med 100 mm isolering, så den samlede isolering udgør 300 mm 68,2 m³ Fjernvarme kr. Fladt tag Scoresbysundvej 8 Efterisolering af fladt tag med 100 mm isolering, så den samlede isolering udgør 300 mm 65,3 m³ Fjernvarme kr. Fladt tag Scoresbysundvej 6 Efterisolering af fladt tag med 100 mm isolering, så den samlede isolering udgør 300 mm 23,9 m³ Fjernvarme 400 kr. Varmeanlæg Solvarme Scoresbysundvej 8 Etablering af solvarme til varmt brugsvand 320,9 m³ Fjernvarme -94 kwh Elektricitet kr. Solvarme Scoresbysundvej 10 Etablering af solvarme til varmt brugsvand 214,8 m³ Fjernvarme -94 kwh Elektricitet kr. Solvarme Scoresbysundvej 6 Etablering af solvarme til varmt brugsvand 79,1 m³ Fjernvarme -94 kwh Elektricitet kr. Energimærkningsnummer\n14 Varmerør Scoresbysundvej 10 Isolering af varmefordelingsrør i boliger op til 50 mm 2,5 m³ Fjernvarme 100 kr. Varmerør Scoresbysundvej 8 Isolering af varmefordelingsrør op til 50 mm 3,2 m³ Fjernvarme 100 kr. Varmerør Scoresbysundvej 6 Isolering af varmefordelingsrør op til 50 mm 1,5 m³ Fjernvarme 100 kr. Energimærkningsnummer\n15 BAGGRUNDSINFORMATION BYGNINGSBESKRIVELSE Scoresbysundvej 6 Adresse... Scoresbysundvej 6 BBR nr Bygningens anvendelse... Etageboligbebyggelse (140) Opførelses år År for væsentlig renovering... Ikke angivet Varmeforsyning... Fjernvarme Supplerende varme... Ingen Boligareal i følge BBR m² Erhvervsareal i følge BBR... 0 m² Opvarmet bygningsareal m² Heraf tagetage opvarmet... 0 m² Heraf kælderetage opvarmet... 0 m² Uopvarmet kælderetage... 0 m² Energimærke... C Energimærke efter rentable besparelsesforslag... C Energimærke efter alle besparelsesforslag... B OPLYST FORBRUG INKL. MOMS OG AFGIFTER Herunder vises det oplyste forbrug for afregningsperioderne. Fjernvarme Varmeudgifter kr. i afregningsperioden Fast afgift... 0 kr. pr. år Varmeforbrug ,0 m³ Fjernvarme Aflæst periode til OPLYST FORBRUG OMREGNET TIL NORMALÅRS FORBRUG Her vises det oplyste forbrug omregnet til et normalt gennemsnitsår. Det er normalårets forbrug der kan sammenlignes med det beregnede forbrug. Varmeudgifter kr. pr. år Fast afgift... 0 kr. pr. år Varmeudgift i alt kr. pr. år Varmeforbrug ,3 m³ Fjernvarme CO2 udledning... 53,51 ton CO₂ pr. år BYGNINGSBESKRIVELSE Scoresbysundvej 8 Adresse... Scoresbysundvej 8 BBR nr Bygningens anvendelse... Etageboligbebyggelse (140) Energimærkningsnummer\n16 Opførelses år År for væsentlig renovering... Ikke angivet Varmeforsyning... Fjernvarme Supplerende varme... Ingen Boligareal i følge BBR m² Erhvervsareal i følge BBR... 0 m² Opvarmet bygningsareal m² Heraf tagetage opvarmet... 0 m² Heraf kælderetage opvarmet... 0 m² Uopvarmet kælderetage m² Energimærke... C Energimærke efter rentable besparelsesforslag... C Energimærke efter alle besparelsesforslag... B OPLYST FORBRUG INKL. MOMS OG AFGIFTER Herunder vises det oplyste forbrug for afregningsperioderne. Det har ikke været muligt at indhente oplysninger om det faktiske forbrug ved energimærkningen. BYGNINGSBESKRIVELSE Scoresbysundvej 10 Adresse... Scoresbysundvej 10 BBR nr Bygningens anvendelse... Etageboligbebyggelse (140) Opførelses år År for væsentlig renovering... Ikke angivet Varmeforsyning... Fjernvarme Supplerende varme... Ingen Boligareal i følge BBR m² Erhvervsareal i følge BBR... 0 m² Opvarmet bygningsareal m² Heraf tagetage opvarmet... 0 m² Heraf kælderetage opvarmet... 0 m² Uopvarmet kælderetage m² Energimærke... C Energimærke efter rentable besparelsesforslag... C Energimærke efter alle besparelsesforslag... B OPLYST FORBRUG INKL. MOMS OG AFGIFTER Herunder vises det oplyste forbrug for afregningsperioderne. Det har ikke været muligt at indhente oplysninger om det faktiske forbrug ved energimærkningen. Energimærkningsnummer\n17 KOMMENTARER TIL BYGNINGSBESKRIVELSERNE Det opvarmede areal er bestemt ud fra opmåling af bygningen i forbindelse med energimærkningen. Det opvarmede etageareal i henhold til energimærkningens opmåling afviger mindre end 10% fra BBR- Oversigtens boligareal. Der er således overensstemmelse med det opmålte, opvarmede etageareal og boligarealet. Der er registreret arealer i kælderen på bygning 2 og 3 med mulighed for opvarmning, som ikke indgår i energimærkningens opvarmede etageareal. Det vurderes at rummene ikke er permanent opvarmet til mindst 15 og ikke anvendes til længerevarende ophold. Bebyggelsen er en etageboligbebyggelse bestående af 60 ungdomsboliger fordelt på 3 stk. boligblokke. Bygning 1 og 3 er i 2 plan, mens bygning 3 er i 3 plan. Bygning 2 og 3 er med delvis kælder. Kælder er regnet som uopvarmet. KOMMENTARER TIL DET OPLYSTE OG BEREGNEDE FORBRUG Det beregnede varmeforbrug i energimærket på 5324 m³ fjernvarme er mindre end det oplyste varmeforbrug på 9420 m³ fjernvarme. Energibesparelserne er opgjort i forhold til ejendommens beregnede varmeforbrug baseret på en række standardbetingelser, primært omkring brugervaner og indetemperaturer. Bemærk, at det oplyste forbrug ikke har indflydelse på energimærket, da beregningen skal afspejle bygningens energiforbrug og ikke brugernes energivaner. Energimærket er beregnet ud fra en række standardforudsætninger bestemt af energistyrelsen. Flg. kan have stor indflydelse på evt. forskelle imellem det beregnede og oplyste forbrug. - antal personer i bygningen (hele året). - alle rum i bygningen er forudsat opvarmet til 20 grader hele året og kan give forskel i både positiv og negativ retning. - at bygningen er ubenyttet en del af året. ANVENDTE PRISER INKL. AFGIFTER VED BEREGNING AF BESPARELSER Ved beregning af energibesparelser anvendes nedenstående energipriser: Fjernvarme... 14,69 kr. per m³ kr. i fast afgift per år Elektricitet til andet end opvarmning... 2,14 kr. per kwh I beregninger er anvendt estimerede priser, der omfatter materialer, timeløn til professionelle håndværkere, eventuelle projekteringsomkostninger, byggepladsomkostninger - herunder stillads samt følge- og miljøomkostninger. Det anbefales at indhente overslag på rapportens besparelsesforslag til almen orientering inden en konkret planlægning igangsættes, herunder projektforslag og indhentning af en fast tilbudspris. Der kan være store afvigelser fra den estimerede pris og en konkret pris, blandt andet på grund af regionale og beskæftigelsesmæssige forhold. De anvendte el- og brændselspriser er med udgangspunkt i beregningsprogrammets standardpriser, da energipriser er varierende. Priser kan derfor afvige fra aktuelle forhold. Energimærkningsnummer\n18 FORBEHOLD FOR PRISER PÅ INVESTERING I ENERGIBESPARELSER Energimærkets besparelsesforslag er baseret på energikonsulentens erfaring og vurdering. Før energispareforslagene iværksættes, bør der altid indhentes tilbud fra flere leverandører. Desuden bør det undersøges, om der kræves en myndighedsgodkendelse. HJÆLP TIL GENNEMFØRELSE AF ENERGIBESPARELSER Energikonsulenten kan fortælle dig hvilke forudsætninger der er lagt til grund for de enkelte besparelsesforslag. På kan du og din håndværker finde vejledninger til hvordan man energiforbedrer de forskellige dele af din bygning. På finder du, under forbruger, råd og værktøjer til energibesparelser i bygninger. Dit energiselskab kan i mange tilfælde være behjælpelig med gennemførelse af energibesparelser. FIRMA OBH Ingeniørservice A/S Agerhatten 25, 5220 Odense SØ tlf Ved energikonsulent Peter Thomsen KLAGEMULIGHEDER Du kan som ejer eller køber af ejendommen klage over faglige og kvalitetsmæssige forhold vedrørende energimærkningen. Klagen skal i første omgang rettes til det certificerede energimærkningsfirma der har udarbejdet mærkningen, senest 1 år efter energimærkningsrapportens dato. Hvis bygningen efter indberetningen af energimærkningsrapporten har fået ny ejer, skal klagen være modtaget i det certificerede firma senest 1 år efter den overtagelsesdag, som er aftalt mellem sælger og køber, dog senest 6 år efter energimærkningsrapportens datering. Klagen skal indgives på et skema, som er udarbejdet af Energistyrelsen. Dette skema finder du på Det certificerede energimærkningsfirma behandler klagen og meddeler skriftligt sin afgørelse af klagen til dig som klager. Det certificerede energimærkningsfirmas afgørelse af en klage kan herefter påklages til Energistyrelsen. Dette skal ske inden 4 uger efter modtagelsen af det certificerede energimærkningsfirmas afgørelse af sagen. Klagen kan i alle tilfælde indbringes af bygningens ejer, herunder i givet fald en ejerforening, en andelsforening, anpartsforening eller et boligselskab, ejere af ejerlejligheder, andelshavere, anpartshavere og aktionærer i et boligselskab, samt købere eller erhververe af energimærkede bygninger eller lejligheder. Reglerne fremgår af 37 og 38 i bekendtgørelse nr. 673 af 25. juni Energistyrelsen fører tilsyn med energimærkningsordningen. Til brug for stikprøvekontrol af om energimærkningspligten er overholdt, kan Energistyrelsen indhente oplysninger i elektronisk form fra andre offentlige myndigheder om bygninger og ejerforhold mv. med henblik på at kunne foretage samkøring af registre i kontroløjemed. Energistyrelsens adresse er: Energistyrelsen Energimærkningsnummer\n20 Bygning Scoresbysundvej 6-10 Scoresbysundvej Aalborg SØ Energistyrelsens Energimærkning Gyldig fra den 19. december 2014 til den 19. december 2024 Energimærkningsnummer\n21 Bygning Scoresbysundvej Scoresbysundvej 6 Scoresbysundvej Aalborg SØ Energistyrelsens Energimærkning Gyldig fra den 19. december 2014 til den 19. december 2024 Energimærkningsnummer\n22 Bygning Scoresbysundvej Scoresbysundvej 8 Scoresbysundvej Aalborg SØ Energistyrelsens Energimærkning Gyldig fra den 19. december 2014 til den 19. december 2024 Energimærkningsnummer\n23 Bygning Scoresbysundvej Scoresbysundvej 10 Scoresbysundvej Aalborg SØ Energistyrelsens Energimærkning Gyldig fra den 19. december 2014 til den 19. december 2024 Energimærkningsnummer


Stop madspild! | Mærk Efter\nStop Spild Lokalt søger frivillige til at varetager flere af organisationens opgaver.\nStop Spild Lokalt, der arbejder på at nedbringe mængden af madspil har en “madoase”, hvor borgere kan hente gratis fødevarer.\nLige nu er de på udkig efter flere frivillige, der blandt andet kan hjælpe med:\nUddeling af varer\nAndre små opgaver\nOrganisationen bag understreger, at der vil være oplæringstid, og fortæller endvidere, at en vagt er på cirka 3,5 time af gangen.\nDe opfordrer dig, der er interesseret i at høre mere eller at blive frivillige til at kigge ned i “madoasen” i dag den 13. februar fra klokken 14.30 til 18. Adressen er Norvangen 3A, Port 1, 4220 Korsør.\nFrivilligt hjælpearbejde – som det Stop Spild Lokalt gør – er ikke kun en dans på roser. Hos organisationen oplever man løbende anonyme anmeldelser til politi, Skat, kommunen og fødevaremyndigheder. Det skriver sn.dk. Der udover må Stop Spild Lokalt også stå model til rygter om, at der handles mod regler for egen vinding skyld.\nDet vil initiativtageren Rasmus Erichsens far, Benjamin Erichsen gerne mane til jorden. Han tilføjer, at Rasmus ofte bruger af sine egne penge for at få det hele til at løbe rundt. Der er hver måned faste udgifter til varebilen, der henter og bringer varer rundt i byen. Derudover er der faste udgifter til rengøringsmidler og desinficerende håndsprit.\nDe 400 kvadratmeter ved Port 1 i Glasværket, hvor hjælpeorganisationen holder til bliver dog stillet gratis til rådighed. Her er “madoasen” indrettet.\nBenjamin Erichsen vil derfor gerne understrege en gang for alle, at der ikke bliver solgt noget af det mad, der bliver hentet ind. Alt bliver givet væk gratis. Og der bliver heller ikke samlet penge ind for egen vindings skyld. Det hele drives af ren og skær interesse for at bekæmpe madspild og hjælpe folk, der har brug for maden. Sådan fremgår det i sn.dk.


Ny anmeldelse: Kong Hans Kælder, København | White Guide\nMAD 36 | SERVICE 25 | TOTAL 90\nTo fornuftige undtagelser er udvalget på den berømte ostevogn, der har omtrent lige så mange kunstfærdige garniturer, som der er franske oste på brættet, og vinkortet, der stadig allokerer 22 ud af 40 sider til Frankrig. De 18 sider til vine fra resten af verden er et godt udtryk for den modningsproces, Kong Hans har undergået. Det franske er ikke længere en snærende dogmatik, men snarere et kvalitativt tilvalg, hvor og når det giver mening. Vi lander i kælderen en onsdag aften, og mødes af et dusin smilende ansigter, der tager sig tid til at se op og hilse venligt på. Der skal så lidt til, og alligevel hører det til sjældenhederne, at det gode værtskab slås så klokkeklart an fra første sekund. Celebrity-sommelier Peter Pepke svinger taktstokken under de gotiske hvælvinger, der er lunt belyst til et intimt tusmørke. Hans team bevæger sig kvikt men elegant rundt i restauranten og afvikler service med logistisk schweizerur-præcision. Det er en fornøjelse.\nEn florlet champagne fra Diebolt-Vallois serveres, ligesom resten af aftenens vine, i de nærmest narkotisk vanedannende Zalto-glas, der er det tætteste, almindeligt dødelige kommer på at nyde vin i vægtløs tilstand. Boblen akkompagnerer ubesværet et yndigt batteri af appetitvækkende nips, der er en fryd for både øje og gane. Størst glæde vækker et sprødt kræmmerhus med tatar og mayo med citronskal og en næsten læskende skummet østerscreme med syltet agurk. Første ret i den ordinære del af menuen serveres af køkkenchef Mark Lundgaard og er en KHK-klassiker og et studie i sublim velsmag: røget smør med en tynd skive rimmet kammusling og en generøs skefuld caviar. Gamle tricks i hatten, måske, men sammen med en let oxideret anjou blanc fra Domaine Mosse til at komplettere rettens olfaktoriske kompleksitet bypasser kombien al analytisk apparatur og stryger direkte i den gastronomiske reptilhjernes center for ultimativ nydelse. Det samme kan siges om de fleste af menuens andre retter.\nEn blidt pocheret hummerhale serveres med friske ærter og en béarnaisesmør. Vulgært, tja, men sindssygt lækkert og i alle detaljer perfekt tilberedt. Kalvebrisler med svampecreme, babymajs og friske karljohanner, og en anden klassiker: et saftigt skovduebryst med skovsyre og kirsebærgastrik i dyb og dyrisk symbiose med en ung Château Le Puy følger den samme strategi: Lykken findes ikke altid på bunden af en nyopfundet dyb tallerken.\nLundgaard og Pepke plukker de lavthængende frugter med en sådan delikatesse, at selv den mest forhærdede fan af nynordisk naturkøkken må overgive sig til kroppens egen dom: Kong Hans er ikke ung og smart. Kong Hans er ren nydelse.\nKong Hans Kælder, Vingårdstræde 6, 1070 København K\nFik du lyst til at læse mere?\nOpret dig som Guiding Guest på whiteguide.dk og få fri adgang til alle anmeldelser publiceret i White Guide 2015/16. Det er ganske gratis. Du kan også skrive dine egne anmeldelser af restauranter optaget i guiden. Læs mere og tilmeld dig her.


Foreningerne NORDENs formål er overordnet at styrke og udvikle de nordiske folks samarbejde indadtil og udadtil. Foreningerne NORDEN arbejder altså for øget samarbejde på kryds og tværs af de nordiske landegrænser ved at sætte fokus på skole og uddannelse, information, ungdomsudveksling, venskabsbysamarbejde, kultur mm. Visionen er at: "Med kendskab, venskab og samarbejde skal Norden udvikles til en mulighedernes region".\nFra stiftelsen af Foreningen NORDEN frem til idag\nForeningen NORDEN blev oprettet i skyggen af første verdenskrig i de tre nordiske lande Danmark, Sverige og Norge i april 1919, og indledte hurtigt et fælles arbejde for fredelig sameksistens og fælles politiske mål i Norden under mottoet kendskab giver venskab. Stifterne håbede, at man ved øget samarbejde og forståelse kunne undgå endnu et krigsmareridt. Senere blev foreninger NORDEN dannet i Finland og Island samt i de selvstyrende områder Åland, Færøerne og Grønland. Endvidere omfatter 'familien' en selvstændig ungdomsorganisation, Foreningerne NORDENs Ungdom, samt deres medlemsorganisation, som findes og er aktive i Danmark, Finland, Færøerne, Island, Norge og Sverige.\nForeningen NORDEN fik en voldsom opblomstring efter 2. Verdenskrig, da erindringen om dens oprindelige formål atter aktualiseredes. Og på det tidspunkt gik foreningen fra at være en elitær til at være en bred folkelig forening. Foreningen har to gange, i 1932 og 1933, været indstillet til Nobels fredspris, og spillede dertil en aktiv politisk rolle i forbindelse med stiftelsen af de nordiske institutioner Nordisk Råd og Nordisk Ministerråd, ligesom foreningen var primus motor i det arbejde, der førte til den nordiske pasunion, det fælles arbejdsmarked, socialkonventionen, sprogkonventionen og tankerne om et nordisk fællesmarked. Til sammen dækker foreningerne over et medlemsgrundlag på ca. 72.000 i 2000. Sverige er den største forening med ca. 29.000 medlemmer, Åland den mindste med 328.


Tlf.: 9812 2222\nIndkøbskurv: vare(r) - 0,00 DKK\nbrun støvlet\tgrå højhælede søger...\tgrå ruskind\tg søger...\tg søger...sandaler\nStr 42 - 43\nSko fra Guiti er altid en fornøjelse.\nSmykker fra Guiti i Aalborg.\nSe vores spændende ting i Galleriet Se mere\nHos Guiti er det must, at vi fører gode kvalitetsmærker i butikken og på webshoppen, så vi sikrer glade kunder. Disse mærker føres hos Guiti: Se mere\nOrdrer kan betales med følgende kort: Kreditkort: Dankort, eDankort, MasterCard, Maestro, JCB. Guiti anvender QuickPay. Kommunikationen med denne betalingsløsning er testet af pbs. Alle kortdata sendes krypteret.\nVi sender varen samme dag vi registrerer din indbetaling. Vi tager dog forbehold for udsolgte varer. Beløbet for varerne trækkes først når varerne sendes fra Guiti.\nAlle ordrer leveres som postpakker via Post Danmark og kan følges i deres Track & Trace system. Du modtager en mail med pakkens nummer når vi afsender din ordre.\nDu har 14 dages retur- og fortrydelsesret.. Varerne skal være ubrugt, ubeskadiget og i samme stand som ved modtagelse. Varerne skal returneres i original emballage, og evt. beskyttende emballage. Du skal selv afholde de omkostninger der er forbundet med at returnere varen. Når vi har modtaget varen og godkendt returneringen, vil vi hurtigst muligt ombytte varen eller refundere købebeløbet til din konto. (NB: portoen refunderes ikke!) Vedlæg en kopi af din faktura og husk at vedlægge registrerings- og kontonummer til bankoverførsel.\nAlle varer er omfattet af købelovens regler om 2 års reklamationsret. Reklamationsretten omfatter fabrikations- og materialefejl, der konstateres ved varens normale anvendelse. Reklamationsretten dækker ikke når fejl, skader eller slitage opstår på grund af forkert brug, ringe vedligeholdelse eller almindeligt slid. Guiti ombytter eller reparerer så vidt muligt defekte varer, men vi forbeholder os retten til at afvikle en reklamation ved at udbetale varens købspris. Udgiften til returforsendelser af denne type afholdes, efter aftale, af Guiti.\nTilmeld dig vores nyhedsbrev og få nyheder i din mail når der sker noget spændende i Guiti\n© 2013 Guiti. Designed by 2Bdesign


Finanslov for 2015: Hidtil stærkeste kamp mod social dumping | Eigil Andersen, Århus\n← Kædeansvar – et godt redskab mod social dumping\nForkert at lukke øjnene for ulovlig lastbil-transport →\nLastbilerne er et af de områder, hvor politiets kontrol forbedres væsentligt med 10 mill. kr. næste år. Den danske lastvognsbranche er ved at blive smadret af ulovlig kørsel med udenlandske lastbiler, der overtræder EU’s regler. Udenlandske chauffører får 8.-9.000 kr. i løn pr. måned før skat, hvilket er under det halve af de danske overenskomster. Udnyttelsen er sat i system af griske arbejdsgivere. Nogle af dem er endda danske vognmænd, der fifler med udenlandske selskaber. Dette hul i godskørselsloven får vi også lukket nu.\nGrov udnyttelse af udlændinge plager desværre også brancher som rengøring, hotel og restauration og det grønne område. Indførelse af et ID-kort på disse områder vil gøre kampen mod social dumping meget lettere. I forvejen har SF været med til at aftale, at ID-kortet skal indføres på bygge- og anlægsområdet. Nu har vi så aftalt i finansloven, at regeringen vil undersøge om det kan udvides til de nævnte brancher.\nKædeansvar er en anden god metode til at bekæmpe social dumping. Kædeansvar betyder, at en hovedentreprenør vil tænke sig om to gange, inden han laver en aftale med et polsk fup-og-fidus-firma som underentreprenør. Hvis underentreprenøren ikke betaler skat, moms og eventuelle bøder, skal myndighederne nemlig kunne opkræve pengene hos hovedentreprenøren. En sådan lov siger SR-regeringen desværre nej til. Men SF vil fortsætte presset.\nTrykt i Århus Stiftstidende søndag 16. november 2014.\nDette indlæg blev udgivet i Social dumping og tagget kontrol, social dumping, ulovlig cabotagekørsel. Bogmærk permalinket.


Indiens kastesystem undersøgt - Interessant\nIndiens kastesystem undersøgt\nDen 14. april markerede fødselsdagen for Bhimrao Ramji Ambedkar, den ledende mand, der kæmpede for politisk repræsentation af dalitter i Indien. Han blev født i en familie af dalitter eller "uberørelige" og var en pioner i Dalit-bevægelsen og bekæmpede sociale uretfærdigheder og diskrimination overholdt Dalits.\nHvem er dalitterne?\nOrdet "Dalit" er Marathi og betyder en der er knust eller undertrykt. I en større forstand ville det betyde medlemmerne af de indiske samfund (et enkelt indisk samfund eksisterer ikke), som blev diskrimineret, fordi de ikke var en del af de fire hinduistiske varnas (rollebesætninger). Disse varnas blev betragtet som hellige og placeret i privilegerede positioner i det sociale hierarki.\nI det hierarki, der var legitimeret, kom et system med gradueret ulighed til, og dalitterne var de laveste i pyramiden - de blev betragtet som ”uren”, afskåret og fremmedgjort. Ikke kun deres berøring betragtes som truende; selve synet af dem blev betragtet som skadeligt.\nOg dette er mennesker, vi taler om her.\nØvre kaster holdt afstanden fra dalitterne. De fik ikke lov til at gå langs de samme veje som dem, der var mere socialt privilegerede, og fik ikke lov til at drikke vand fra de samme brønde.\nI dag, selvom forfatningen af Indien har afskaffet kastesystemet, fortsætter Dalits med at blive diskrimineret i mange dele af landet, både byområder og forstæder.\nHvem var B. R Ambedkar?\nEn aktivist, en politiker, en advokat og en antropolog, Ambedkar var den første dalit, der fik en universitetsuddannelse i Indien. Ambedkar fulgte det op med grader fra universiteter som London School of Economics and Political Science og Columbia University.\nAmbedkars far, Ramji Sakpal, opfordrede sine børn til at læse hinduistiske klassikere (som Dalits ikke skulle læse). Efter at have haft en højtstående stilling i hæren, besluttede Sakpal at bruge sin indflydelse til at få sine børn optaget i skolen.\n”Selvom det er ulovligt at diskriminere andre mennesker, finder dalitter ofte sig fremmedgjort eller marginaliseret af øverste kaste-brahmaner.”\nSelvom Sakpal havde succes i sin bestræbelse, kunne han ikke beskytte sine børn mod social diskrimination og fremmedgørelse. Da Ambedkar for eksempel ville drikke vand, måtte nogen med en højere kaste hælde vandet ned til ham, da Ambedkar - da han var dalit - ikke kunne røre hverken fartøjet eller vandet. Normalt var det skolekontorens pligt at hælde vand til Ambedkar. Da kontoristen var fraværende, var han nødt til at gå uden vand.\nAmbedkar var en stærk kritiker af Mohandas Karamchand Gandhi, som var en af de første ledere, der fordømte forskelsbehandling, og som ligesom Ambedkar talte for kasteudryddelse. Ambedkar mente imidlertid, at det ord, som Gandhi anvendte for dalitterne - harijanere - som bogstaveligt talt oversætter som "Guds børn" var meget nedlatende og nedlatende.\nAmbedkar mente, at i stedet for at arbejde mod menneskelig værdighed og ligestilling, ville Gandhis holdning til dalitterne få dem til at forblive underlagt den brahmaniske eller hinduistiske orden.\nSom Ambedkar selv med rette udtrykte det,\n”Det er en skam, at Caste selv i dag har sine forsvarere. Forsvaret er mange. Det forsvares med den begrundelse, at kastesystemet kun er et andet navn på arbejdsdeling, og hvis arbejdsdeling er et nødvendigt træk i ethvert civiliseret samfund, hævdes det, at der ikke er noget galt i kastesystemet. Nu skal den første ting, der opfordres til imod dette synspunkt, være, at Caste System ikke kun er arbejdsdeling. Det er også en afdeling af arbejdere. Det civiliserede samfund har uden tvivl brug for arbejdsdeling. Men i intet civiliseret samfund er arbejdsdeling ledsaget af denne unaturlige opdeling af arbejdere i vandtætte rum. Caste System er ikke kun en afdeling af arbejdere, der adskiller sig meget fra arbejdsdelingen - det er et [sic] hierarki, hvor arbejdsdelingen er klassificeret den ene over den anden. I intet andet land er arbejdsdelingen ledsaget af denne graduering af arbejdere. ”\nAt være i bunden af pyramiden betyder ofte, at dalitterne behandles langt dårligere end nogen anden mennesker. Deres kaste bestemmes af deres fødsel. Selvom det er ulovligt at diskriminere andre mennesker, finder Dalits sig ofte fremmedgjort eller marginaliseret af øverste kaste-brahmaner.\nHvis du gerne vil lære mere om Dalits, anbefaler jeg Dalit Network, en nyttig ressource til information om uretfærdigheder, der er oplyst til dalitterne.\nLær mere om Indien på vores Indien-fokusside.\nSe videoen: Jumbo auf der Suche nach der besten Lasagne. Galileo. ProSieben\nIndiens kastesystem undersøgt...


Kartoffelhåndværk til børn: Sjove kartoffelkunstprojekter, de er sikker på at elske - Sanne Haver\nKartoffelhåndværk til børn: Sjove kartoffelkunstprojekter, de er sikker på at elske\nHvis du stadig graver kartofler ud af din have, har du muligvis et par ekstra spuds til kartoffelkunst og kunsthåndværk. Hvis du aldrig har tænkt på håndværksideer til kartofler, er der mere end et par. Klik på denne artikel for seje håndværksideer til kartofler, du kan gøre med børnene.\n1 Ting at gøre med kartofler\n1.2 Mr. Kartoffelhoved\n2 Video: Lars Mygind – Jeg elsker mig selv – øvelse i selvkærlighed\nHvis du stadig graver kartofler ud af din have, har du muligvis et par ekstra spuds, som du kan dedikere til kartoffel kunsthåndværk. Hvis du aldrig har tænkt på håndværksideer til kartofler, er der mere end et par stykker. Faktisk kan kartofler være en stor ressource for børn ’ kunst og håndværk projekter. Læs videre for seje håndværksideer til kartofler.\nTing at gøre med kartofler\nKartoffelhåndværk til børn er perfekt til en kedelig vinterdag eller regnfuld eftermiddag. Her er et par ideer til at starte din kreative juice.\nEn af de største idéer til kartoffelhåndværk er overraskende let: at bruge skårne kartofler til at stemple maling på stof eller papir. Lav kartoffelstemplet ved at skære tateren i to. Vælg derefter en metal cookie cutter og tryk den ind i kartoffelkødet.\nNår fræseren er dybt inde i en kartoffelhalvdel, skal du tage hele kartofflen ud omkring fræseren, så du kan trykke formen ud. Tør det på et papirhåndklæde.\nNu kommer den sjov-for-børn del. Få dine børn til at dyppe eller blotte kartoffelformen i maling, og tryk derefter designet på en T-shirt, almindeligt stof eller stykke papir. Disse er gode til at lave kort, indpakningspapir eller endda gaver til bedsteforældrene.\nDette er godt for ældre børn eller gjort under opsyn af en forælder. Lad hvert barn vælge en kartoffel, ideelt set en der ligner et menneskehoved. Bed børnene om at bruge deres fantasi til at dekorere kartoflen som et hoved. For ekstra sjov skal du give googly øjne og tommelfingerstifter i forskellige farver.\nDu kan også levere yoghurtbeholdere i individuelle størrelser til hatte, gnister, perler eller lignende til øjne og filtstykker til grin. Garn kan gøre køligt hår. For et længerevarende projekt, foreslå et hr. Og fru Kartoffelhoved.\nDine børn kan skabe kartoffelkunst ved at skabe kartoffelskulpturer. Brug et træspyd til at forene tre kartofler i gradvis mindre størrelser, og brug derefter maling til at give skulpturen personlighed. Bits af træ kan være arme, mens paljetter eller rosiner er gode øjne.\nAlternativt mos kartofler og tilsæt derefter nok mel til at skabe et stof, der føles som ler. Lad børnene modellere leret i forskellige typer kartoffelkunstskulpturer.\nVideo: Lars Mygind – Jeg elsker mig selv – øvelse i selvkærlighed\nHvad er en indfødt plante: Lær om indfødte plantefordele i haven\nHvad er chelateret jern – Hvordan og hvornår man påfører jernchelater i haven\nRehydrerende potteplanter: Vanding en overdreven tør beholderfabrik


Hvordan man opbygger en tømmerbeholdervæg - Have\nVigtigste › Have › Hvordan man opbygger en tømmerbeholdervæg\nEn fastgørelse væg kan forskønne din landskabspleje samt hjælpe med at kontrollere det. Selvom det primære formål er at holde en skråning på plads og standse erosion eller at omdanne en umulig til at klippe bakken til våde terrasser eller et brugbart haverum, vil en veludformet væg også tilføje visuel interesse for en gård.\nMaterialer til at bygge en tilbageholdende væg\nDu kan bygge en fast væg på mange måder, med mange forskellige materialer. Hvis du vil have noget, der er både attraktivt og moderat prissat, er trætømmer et glimrende valg.\nDer er ingen argumenter for det faktum, at vægge bygget af modulære betonblokke, sten eller hældt beton vil overleve dem, der er bygget af træ. Selv de bedste konstruerede tømmervægge varer sjældent mere end 25 år; fugt, svamp, forfald og vejr langsomt men sikkert tage deres vejafgift, især i regioner, hvor der er klare sæsoner-sne, regnfulde, varme og tørre igennem hele året.\nFordelene ved træ tømmer\nMen trætømmer har deres egne fordele, herunder:\n- Lavere omkostninger : Tømmer og pigge til en trævæg koster omkring halvdelen så meget pr. Kvadratmeter som modulblok\n- Større fleksibilitet ved at designe en væg til at passe til terrænet\n- Hurtigere konstruktion (uden blanding af beton eller mørtel)\n- Bedre udseende mange hjem og værfter græder ud for det bløde, bløde udseende af træ i stedet for det hårdskårne udseende af murværk.\nDet er lettere at bygge og sikkert forankre en tømmervæg end nogen murværkskomponent. Og siden man installerer et enkelt 8 fod langt træ med det samme, skaber 4 kvadratmeter væg, kan trævægge bygges hurtigere end en-til-en-times blok eller stenvægge, især når det gælder konstruktion af lange lige sektioner.\nVæggen er bygget ved at hakke tømmer oven på hinanden og sikre dem med lange pigge.\nI stedet for 12-tommers pigge kan tømmerne fastgøres med længder skåret fra 3/8-tommer tykke betonforstærkende stænger, kaldet rebar.\nDet er mere arbejde at skære rebar, men det giver dig mulighed for at have fastgørelsespinde, der er lange nok til at nå gennem tre eller fire tømmer ad gangen, i stedet for kun to.\nHvert trin af tømmer er sat tilbage 1/4 til 3/8 tommer fra kursets overflade.\nTømmerene overlapper i alternative kurser på hjørnet, på samme måde som i en bjælkehytte. Hjørner er sikret med en spids drevet gennem de overlappende ender; tømmer, der støder ind i de overlappede stykker, er spiked inden for 12 inches af hjørnet.\nHvor træerne løber ind i skråningen, udvides de til at træde tilbage op ad bakken. De forskellige vægafsnit er forankret af dødsmænd, der er begravet i jorden.\nAfslutning af muren\nØverst på væggen kan være niveau eller trin, afhængigt af gårdens kontur. Bare sørg for, at hver sektion er høj nok, så jorden ikke vil vaske over toppen under tunge regner.\nNår sidste kurs er blevet spidset på plads, skal du fylde bagved væggen med snavs. Første linje på bagsiden af væggen med landskabsvæv for at forhindre, at snavs smelter gennem huller mellem træerne.\nHvis du har brug for en lastbil af snavs, der leveres, skal den dumpes på opadgående side af væggen, hvis det er muligt, men ikke så tæt, at trucken truer væggen. Sæt et lag snavs omkring 12 inches dybt og pakk det fast med dine fødder.\nTilføj en anden 12 inches, pak den, og gentag indtil du kommer til toppen. Pakning hvert lag fast er vigtigt for at minimere fremtidig afregning, der kan skabe depression, der kan holde vand eller påvirke dine plantager. Hvis du sætter til side jordbunden, når du først udgravet hældningen, skal du afslutte med det og plante den som du vælger. Eller dække området med sod.\nI ekstremt lerjorden skal du sørge for dræning, så tømmerene ikke er konstant vådt, og således at vandtrykket ikke opbygges mod væggen. Stabel grus direkte mod fastgørelsesvæggen og adskilles fra fyldens snavs med landskabsstoffer.\nBor huller i det andet kursus omkring hver 36 tommer og kør i længder af 1-tommers galvaniseret rør for at lade vandet "græde" - dræne ud af gruset.\nSpørg ekspert: Shaky Legs Serious?\n7 Tricks for at holde huset køligt uden aircondition\nGenius Årsagen til, at du bør holde en neglefil i din bil Denne vinter


Lejebolig Albertslund - Lej nyopførte boliger eksklusivt på Propstep\nSe ledige lejeboliger i Albertslund\nPropstep » Nye lejeboliger » Nye lejeboliger i Albertslund\nAlbertslund er en by i hastig udvikling og med sin korte afstand til København er efterspørgslen på lejeboliger stigende. Derfor opføres et antal nye boligbyggerier med lejligheder og rækkehuse til leje. Få her et overblik og lej din bolig direkte fra Propstep.\nKort over nybyggede lejeboliger i Albertslund\nBoligprojekter i Albertslund med bolig til leje\nAlbertslund ligger 20 minutter fra Rådhuspladsen i København med s-tog og supercykelstier lige til døren. Albertslund er byen for børnene, det grønne og fællesskabet, der byder på perfekte rammer for familie- samt seniorlivet.\nAt bo i Albertslund\nSom i resten af landet, er de større byer så småt begyndt at være mættet med lejeboliger i den “eksklusive” ende. Byerne rykker udad og det samme sker i Storkøbenhavn, herunder Albertslund, som de seneste år er blevet et nybyggerkvarter med masser af udvikling og en stor transformation fra industri og parcelhuse til et også attraktivt område for tilflyttere, som ønsker gode kvadratmeter til billigere penge end i byen.\nHvem bor i lejebolig Albertslund\nDiversitet må være nøgleordet for Albertslund. I forvejen finder man en god portion lejeboliger samt klassiske parcelhuse kvarterer fra 60’erne. Helt præcist har kommunen 61% almene boliger samt 34 % ejerboliger. I kommunen er der en overvægt af ældre lejere samt pensionister, men ser man frem er tendensen, at den yngre generation vil lade sig inspirerer af lavere priser på lejeboligerne og derfor trækker mod Albertslund.\nAlbertslunds nye boliger\nIkke nok med at lejeboliger generelt er en megatrend er byer som Albertslund, Skovlunde, Herlev, Hvidovre områder, hvor nye lejeboliger over de næste par år vil ses mere markant. Ligesom man i 60’erne og 70’erne byggede på livet løs i kommunen, finder både internationale og danske bygherrer vejen forbi i dag. I skrivende stund er især 4-5 nye projekter i støbeskeen og udviklingen vil fortsætte for også private lejeboliger i Albertslund.\nUdviklingen i områder omkring Albertslund\nDet er ingen hemmelighed, at byen har været præget af tunge industriområder, herunder Hersted industripark, men som trend er netop disse området attraktive for udviklere af lejeboliger, dels på grund af attraktive grundpriser, men også muligheden for at kombinere subkulturer samt skabe områder, der på sigt bliver “mainstream”. Lidt som vi ser det i fx. København, hvor man for 40 år siden, IKKE ville bo på Nørrebro – nu vil man ikke væk derfra og det samme vil ske for Albertslund.


Bibi and Tina: Girls Versus Boys | Flixfilm\nForside » Nye film og serier » Bibi and Tina: Girls Versus Boys\nBeskrivelse: På sommerlejren står unge Bibi og hendes venner over for drengene i en skattejagt. Men hvad skal en heks gøre, hvis hun mister sine evner?\nSe Bibi and Tina: Girls Versus Boys på Netflix\nBibi and Tina: Girls Versus Boys (Bibi og Tina: Pigerne mod drengene) havde premiere på Netflix Danmark den 15. april, 2017 og kan findes på streamingtjenesten med danske undertekster.\nFortæl os hvad du synes om Bibi and Tina: Girls Versus Boys (Bibi og Tina: Pigerne mod drengene) ved at skrive en anmeldelse i kommentarfeltet nederst.\nSe en trailer til Bibi and Tina: Girls Versus Boys herunder:\nBemærk venligst, at alle ovenstående oplysninger og trailer til Bibi and Tina: Girls Versus Boys (Bibi og Tina: Pigerne mod drengene) er autogenereret. Der tages forbehold for eventuelle fejl. Vær opmærksom på, at streamingtjenesten Netflix har et dynamisk udvalg af film og tv-serier og derfor løbende skifter titlerne ud med nye, mens andre fjernes. Det betyder, at det ikke er sikkert at Bibi and Tina: Girls Versus Boys stadig kan afspilles på Netflix Danmark.


Hotel Monahans, USA : billigt hotel Monahans, Sammenlign med Jetcost\nBillige hoteller i Monahans\nHoteller i MonahansEr du på udkig efter hoteller i Monahans?Jetcost sammenligner tilbud på hoteller i Monahans fra over 250 websites (Ebookers, Venere, Expedia, Booking, Laterooms, Lastminute ...). Jetcosts sammenligningsmaskine søger efter hoteller i Monahans og gør det muligt at:Søge, sammenligne og finde et billigt hotel i MonahansSe dit hotels placering på et kort over MonahansSe billeder af billige hoteller i Monahans samt en beskrivelse af hotellet, bedømmelse, service, og faciliteter (internet, swimmingpool, aircondition ...)Uanset om du er på udkig efter et billigt hotel i Monahans eller er luksushotel, vil Jetcost finde de bedste priser og tilbud.Priser på hoteller i Monahans:1-stjernede hoteller fra 3-stjernede hoteller fra 5-stjernede hoteller fra ()\nFind, sammenlign, og bestil et billigt hotel i Monahans med Jetcost. Få de bedste priser i Monahans. Indtast oplysninger om din hotelsøgning, og så vil Jetcost søge efter hoteller i Monahans på 250 websites.\nSammenlign flyrejser il og biludlejning i Monahans\nFly til Monahans\nBiludlejning i Monahans\nVejrudsigt for Monahans\nTil din rejse, hvad enten det er forretning eller ferie, kan du søge efter dit hotel på Jetcost, førende inden for sammenligning af hotelpriser. Sammenlign aktuelle priser og tilbud fra over 100 rejsebureauer og hotelwebsites, find de bedste priser, bestil, og spar penge. Find dit hotel med et enkelt klik: hostel, billigt hotel eller luksushotel i Monahans. De mest populære byer, der søges efter på Jetcost, er: hoteller i Berlin, hoteller i Aarhus, hoteller i London, hoteller i Rom, hoteller i Paris...


Det skal kunne betale sig at spare på energien > VedvarendeEnergi\nHjem > Det skal kunne betale sig at spare på energien\nBolig 09/10-2013 08/09-2020 2 minutters læsetid\nPriser på fjernvarme skal laves om, så det bedre kan betale sig at spare på energien. I dag betaler forbrugere et højt, fast bidrag for deres fjernvarme, men til gengæld relativt lidt for deres varmeforbrug. I stedet bør prisen følge forbruget uden faste bidrag, så investeringer i isolering, energiruder, automatisk varmestyring, og ikke mindst gode forbrugsvaner, bedre kan betale sig.\nEnergirenoveringer skal være rentable\nVedvarendeEnergi har vi udregninger, der viser at fjernvarmeselskaberne kan sløjfe det faste bidrag, hvis de samtidig øger kilowatttime-prisen med ca. 30%. For boligejere og boligforeninger vil det betyde, at investeringer i fx isolering og ruder, der før kunne ligge på vippen økonomisk set, vil ryge over den magiske grænse og blive til rentable investeringer. Og det vil blive synligt i det lovpligtige energimærke, hvor de investeringer nu ville figurere som rentable tiltag i rækken af anbefalinger til energiforbedringer.\nLæs også: Klumme: Fjernvarme skal være dyrere, ikke billigere\nFjernvarmen skal udbygges\nFjernvarmen er en af de billigste og mest CO2-venlige energiforsyninger, vi har i dag, og den skal vi udbygge. Men vi skal samtidig have optimeret boligerne, så de ikke bruger mere varme end nødvendigt. Og for de boligejere og boligforeninger, der gør det, skal det også kunne betale sig økonomisk.\nBodil Kornbek, Formand i VedvarendeEnergi.\nBragt i Jyllandsposten 6/10 2013.\nLæs også reaktion fra Kim Mortensen, direktør Dansk Fjernvarme: Enkefru Hansen har ikke råd til Bodil Kornbek


Rabarberkylling i cremet sovs med sambal oelek, purløg og blomkålsris | Hjemme hos Xenia\nRabarbersæsonen har ganske vist været i gang i et stykke tid allerede, men jeg har lige været lidt sent ude af starthullerne. Til gengæld har jeg tænkt mig at tage revanche nu; dels med denne opskrift, og så skal jeg klart også have lavet både rabarbergrøden og den herlige crumble igen i år – jeg kan også se, at de to opskrifter er nogle af de mest populære på bloggen lige nu, så det er vist ikke kun mig, der er i rabarberhumør!\nDet der med, at rabarber jo faktisk er en grøntsag, har vi været igennem flere gange, så det gider jeg egentligt ikke bruge så mange kræfter på her. I modsætning til når man bruger den i søde retter, hvor der skal sødes lidt, for at det ikke smager alt for bittert, lader vi i stedet i denne ret syrligheden komme til sin ret ved kun at tilsætte meget lidt sødning. Den cremede sovs får en slags sur-sød smag, som går superfint til resten af måltidet. Rabarberne tilberedes i ovnen i sovsen, og bliver ret møre – måske du skal give retten kortere tid, eller skære dem i større stykker, hvis du foretrækker, at de har lidt bid dog.\nOg som stort set alle retter af denne slags (kylling-i-sovs-genren) serverer jeg den med ovnbagte blomkålsris. Det er altså bare noget af det bedste! En verden til forskel fra de rå blomkålsris eller den vandede dampede udgave. Jeg overvejede også at lave en mos til, det tror jeg egentligt også vil være ret godt, bare sådan til inspiration.\nPå mange måder minder denne ret mig faktisk om den pikante kylling i fad (endnu en af de populære), så hvis du en dag får lyst til dette uden for rabarbersæsonen, er det et ret værdigt alternativ. Tip hermed videregivet.\nMen velbekomme! Og så må jeg hellere lige prøve at se, om min næste opskrift kan blive noget ikke-flødesovs-relateret, haha! 😀\n2 kyllingebryster eller tilsvarende mængde inderfilet\n100 g flødeost eller 1 ekstra dl piskefløde\n1 terning hønsebouillon eller tilsvarende\n1 spsk yaconsirup eller anden sirup\nRiv blomkålen groft til ris og fordel på en bageplade beklædt med bagepapir. Vend med fedtstof og salt.\nSkær kyllingebrysterne i mindre stykker. Svits dem i smør på en pande og krydr med salt og peber, til de er blevet gyldne, men ikke gennemstegte. Læg i et ildfast fad.\nKog panden af med fløde, flødeost, sambal oelek, bouillon og yaconsirup, og lad det simre lidt ind.\nSkær rabarber i mindre stykker på ca. 2 cm og fordel over kyllingen sammen med finthakket purløg.\nHæld flødesovsen over, og sæt fadet med kylling samt bradepanden med blomkålsris i ovnen.\nGiv begge dele ca. 20 minutter. Vend rundt i blomkålsrisene undervejs.\nKategorier: Forår, Hovedretter med fjerkræ, Hverdagsmad, LCHF opskrifter


HANSGROHE'S FROGGY OG JOCO, BøRNS BRUSERE\nUden tvivl vil denne dejlige lille grønne frø være en god ven af børnene i bruser og gøre det til en sjov oplevelse for hele familien. Det kaldes Froggy, og selvom det ikke er glat som de rigtige, fordi det er lavet af silikone, bevæger det øjnene og skæv, når hovedet klemmes. Det vil bestemt hjælpe med at dæmpe lejlighedsvis tantrum.\nSkjult inde i det aftagelige Froggy-dæksel er det avancerede Raindance S 100 Air 3jet-håndbruser fra det kendte tyske vandhanefirma Hansgrohe. Det indeholder QuickClean-antikalksystemet og AirPower-teknologi, der blander vand med luft, hvilket øger dråbernes størrelse uden at øge forbruget. Det giver os også mulighed for at vælge mellem tre typer spray: RainAir, der kærtegner huden forsigtigt og skaber en fornemmelse af fint regn, WhirlAir, med tre roterende jetfly, der giver en behagelig massage, og BalanceAir, en kombination af begge dele.\nFroggy kommer for at holde selskab med Joco, den farverige drage, der kaster vand i stedet for ild med to forskellige typer jet: normal og blød. Jocco-designet, der også indeholder QuickClean, er kompatibelt med de fleste af de eksisterende flexoer på markedet og er blevet tildelt en Reddot Design Award. Jeg forlader dig med en video, så du kan se, hvordan det fungerer.\nSe videoen på det originale sted.\nMere information Hansgrohe I Decoesfera Drop falder brusebadet\nTags: Badeværelse & vaskeri Køkken Soveværelse\n© Johnny team 2020 Hansgrohe's Froggy og Joco, børns brusere - https://houseofdesign.biz


Hjem – Greydient\nArt Direction, Digitalt Design, UX Design Novo Nordisk blev gennem statistiske undersøgelser, gjort opmærksom på der var et informationsbehov for ...\nArt Direction, Digitalt Design Bang & Olufsen ville med deres B&O Play nyhedsbrev gøre opmærksom på det indhold ...\nArt Direction, Digitalt Design, UX Design Mens Health Matters er et uddannelsessite til sundhedspersonale omkring mænds sundhedsproblemer. Indholdet blev dels ...\nIdentitet Formålet med at redesigne VUCs logo, var at skabe en identitet der kunne tilpasses ...\nArt Direction, Digitalt Design GN Storenords sub brand Jabra stod overfor et større redesign. Som en del af ...\nArt Direction, Digitalt Design, UX Design Videncenter for Arbejdsmiljø (VFA) ville redesigne frastresstiltrivsel.dk. Jeg leverede UX design og Art Direction til sitet. VFA ...\nArt Direction, Digitalt Design, UX Design Designkoncepter\nArt Direction, Digitalt Design, Identitet Maaltidets blog - Detkoger.dk - handler om alt fra gourmetmad til hverdags kogetips. Sitets ...\nArt Direction FTF-A ville have give deres medlemmer en anderledes læseoplevelse når de end den traditionelle ...\nArt Direction, Digitalt Design, UX Design Website redesign


3 MENINGER: Klimavenlig mad | Fjends Folkeblad\n3 MENINGER: Klimavenlig mad\nHvordan lyder ordet »plantebøf« i dine ører?\n03. oktober 2020, 05:40\n1 af 3 BIRTE PHILIPS, KNUDBY Jeg har de sidste par år kun spist kød ca. 2 dage om ugen. Resten af tiden mæsker jeg mig i dejlige grønsager tilberedt på alle mulige måder sammen med linser, bønner, fuldkornsprodukter og måske lidt ost eller et æg. At kalde mad fremstillet af planter for bøf er helt forkert. Det er, som om man forsøger at snyde folk. Har man lyst til kød, så køb kød fra dyr, som har haft en god og naturlig opvækst, og nyd det uden dårlig samvittighed. Lige nu bugner forretningerne med fantastiske kålsorter og rodfrugter produceret her, og ved at købe lokalt sparer man på transporten og støtter klimaet.\n2 af 3 TOMMY NIELSEN, DAUGBJERG Plantebøf lyder umiddelbart fint i mine ører, men jeg synes, at det her veganer er ved at tage overhånd. Det er fint, at vi skal have kødløse dage og så videre, men det er et valg, vi som mennesker skal tage, ikke et valg, vi skal tvinges til. Bøf er jo bare et ord, som vi forbinder med kød, men hvorfor plantebøf skulle være forkert, kan jeg ikke se. Man bør nok bare fortælle, hvad det er, frem for at pakke det ind, så det ligner kød, jeg vil ikke snydes. Jeg vil selv tage mit valg om, hvad jeg spiser.\n3 af 3 ELSEBETH POULSEN, VRIDSTED Vi sværger nu mere til fisk og kød her i huset, men en gang imellem laver jeg kikærte-frikadeller. Det falder nu ikke ret tit i god jord. Men jeg prøver at lave meget forskelligt af alt det, vi har i haven. Min holdning er også, at de 23 millioner kroner til udvikling af klimavenlig mad kan bruges bedre til noget andet i disse tider, og vi kan ikke redde hele verden.\nStår det til Miljø- og Fødevareminister Mogens Jensen (S), skal vi skære kraftigt ned på kødet, der i stedet skal erstattes af plantebaserede alternativer. Ministeriet har derfor afsat 23 millioner kroner til udvikling af mere klimavenlig mad.


Denne bog indeholder dels en kortfattet gennemgang af Københavns næsten 900-årige historie som fæstning og dels en beskrivelse af alle de anlæg, som byens fem befæstninger har bestået af. Det er tanken, at den både skal være guiden på en udflugt til de bevarede fæstningsanlæg og referenceværket i forbindelse med læsning af anden litteratur om Københavns eller Danmarks historie.\nDen indeholder tre hovedafsnit: Et historisk afsnit, et sted- og anlægsleksikon og en oversigt over befæstningsfagudtryk. Af hensyn til brugeren har vi valgt at dele de to første afsnit op i tre tidsepoker og sætte historie og stedleksikon sammen for hver enkelt epoke:\n- De to ældste befæstninger, der var opbygget i jord, sten, tømmer og mur, er rubriceret som Middelalderfæstningerne ca. 1100-1600,\n- de to næste befæstninger, der er opbygget i jord, er rubriceret som De bastionære Befæstninger 1600-1870, og\n- den sidste befæstning, der er opbygget i jord og beton, er rubriceret som Betonbefæstningen 1858-1996.\nUd over disse hovedafsnit indeholder bogen et kapitel om Konger og krige ca. 1100-1996 og et kapitel om, hvad man kan gå ud og se, med en oversigt over de tilgængelige anlæg med adgangsforhold og adresser.\nFor at finde frem til anlæggene bør man have et godt kort eller en kortbog over København, og det bedste er Kraks Kort over København og Omegn, hvor de fleste af de store og tilgængelige anlæg er optaget som stednavne, og hvor de mindre kan findes ved hjælp ad adressen.\nHvis man får lyst til at fordybe sig i emnet, bliver man nødt til at søge til den trykte litteratur og de utrykte kilder. Da dette materiale er stort og meget uoverskueligt, har vi valgt ikke at give kilde- og litteraturhenvisninger. De ville fylde uforholdsmæssigt meget.\nVi vil henvise til de to specialbiblioteker (Det kongelige Garnisonsbibliotek og Marinens Bibliotek) og til Folkebibliotekerne, hvad angår den trykte litteratur, samt til Rigsarkivet og dets mange forskellige myndigheds- og institutionsarkiver, hvad angår det utrykte materiale.