Please be mine (JB) - Joe underlige komentare, og Mille - Movellas\n2. Joe underlige komentare, og Mille\nJeg stod omme bag scene, og så ud. Jeg havde fået lov at gå der ind, da det ville være svært at gå ud til min veninde igen.\nJeg så stadige ud på dem synge nogle få sange. De blev hurtig færdig med at synge og råbte alle sammen ”i er fantastiske, Elsker jer” og da de havde sagt det, var de på vej hen der hvor jeg stod.\nJoe var hurtig henne ved mig, og så lidt underlig på mig. ”hva’ så, dude” sagde Joe grinede. Jeg så på skiftevis på dem og så Joe, og sagde hurtig ”Joe, for det første er jeg ikke en dude, og for det andet skal jeg finde min veninde igen” jeg sagde jeg grinede, af Joes ansigt.\nJeg så hurtig væk, da det var ved at blive lidt mærkelig følelse, at han bare stod og gloede på mig. kunne kan li' mig, eller var det mere venner?\nJeg skyndte mig derfor hurtig væk, og fandt Mille stå og kigge op på scenen. ”Mille, jeg er her” grinede jeg af hende, da hun bare så lidt fortabt ud, eller retter sagt meget.\nHun smilede bare hurtig til mig, men jeg kunne godt se at det var ved at gå hende på. At jeg flyttede til USA. Vi begyndte at gå hjem ad til mig, jeg gik stille i mine tanker. Da der blev råbt !Jasmine, pas på! Jeg vendte mig hurtig om, og så bilen komme køren med fuld fart mod mig, jeg begyndte at råbe surt, men kom dog hurtig væk, fra bilen.\nJeg så på Mille, og sagde hurtig tak, da jeg var faldet lidt ned igen. ”Mille vil du ikke med hjem og sove, da jeg skal flyve i morgen tidlig” jeg så spændt på hende, med et smil på læben. ”Ja da, smukke. Sidste da, så skal der hygges. Jeg ventede bare på du spurgte” sagde hun smilene.


▷ Bestil ICANIWILL Dynamic Seamless Sports Bra Dk Grey Melange – 299 kr.\nICANIWILL Dynamic Seamless Sports Bra Dk Grey Melange\nICANIWILL Dynamic Seamless Sports Bra Dk Grey MelangeDynamic kollektionen er fremstillest vha. af det nyeste seamless teknologi, hvilket giver dig de lækreste sports bh’er med klare farver, fantastisk kvalitet og funktionelle detaljer i mesh!Mesh-deta (Læs mere)\nNavn: ICANIWILL Dynamic Seamless Sports Bra Dk Grey Melange\nEn hel del internet foretagender tildeler på nuværende tidspunkt alverdens metoder til levering. En favorit er nu til dags pakkeshops, så du nemt selv kan hente dine varer lige præcis når det passer ind i din kalender. Løsningen er jo ekstremt let gængelig, og typisk tilmed den mest prisbevidste fragtløsning ved køb af ICANIWILL Dynamic Seamless Sports Bra Dk Grey Melange.\nDu bør alternativt afveje for og imod at vælge at få udbragt hjem til dig eller til dit arbejde. Fragtmuligheden viser sig beklageligvis en tand mindre prisbillig, men omvendt yderst overkommelig. Den billigste form for levering vil dog utvivlsomt være at du selv henter ordren, hvilket dog betinges af at du lever tæt på online butikkens lager.\nLeveringstiden på Sports BH’er er temmelig betydningsfuld når vi har brug for ordren fluks, og med det formål er det temmelig vigtigt at man besigtiger leveringstiden for den aktuelle vare.\nStørstedelen af firmaer på nettet giver 1 dags fragt på adskillige varer, eksempelvis ICANIWILL Dynamic Seamless Sports Bra Dk Grey Melange, men som trods alt nødvendiggør at bestillingen anbringes forinden et bestemt tidspunkt, så de med sikkerhed kan nå at få ordren distribueret inden de pakkeansatte har fri.\nEn hel del netshops tilbyder fragtfri levering, men i de fleste tilfælde stiller det krav om at du indkøber for et fastslået beløb. Som alternativ burde man beslutte sig for den mest betalelige fragttype, hvilket ofte – om du befinder sig nær København, Hobro eller Bramming – er at få fragtmanden til at køre ordren til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være yderst problemfrit for almindelige dødelige at sammenligne priser (via fx PriceRunner) hos diverse forretninger på nettet, og til tak har en hel del ICANIWILL outlets på nettet ikke kunne lade være med at formindske salgsværdien på varerne – til drenge og piger, og desuden også til mænd og kvinder – enormt, og endda nogle gange love fragt uden omkostninger.\nDerfor kan det imidlertid vise sig tiden værd at efterse nogle forskellige internet webshops efter rabat på ICANIWILL Dynamic Seamless Sports Bra Dk Grey Melange forud for at du gennemfører dit køb, sådan at du er skråsikker på at antage den skarpeste pris.\nDu må trods alt huske på, at såfremt en butik udlover et produkt til en salgspris der er ekstraordinært god, kan det tit være et tegn på en snydagtig webshop. Kortkøb er ikke desto mindre omfattet af et reglement, der hjælper folk overfor bedrageriske e-forretninger.\nGenerelt går vi ind for køb med gængse betalingskort eller mobilbetaling. Som alternativ kan du bruge et afdragstilbud som eksempelvis ViaBill, for så vidt du tilstræber at finansiere pengene over et længere tidsrum.\nInden folk handler hos en ICANIWILL forretning på nettet bør de i princippet tyde dens betingelser, men det er i reglen et omfattende arbejde.\nEt alternativ kunne derfor være at se nærmere på om online forhandleren er godkendt af e-mærket, fordi det bør være en indikation om at internet forhandleren opfylder de officielle regler, foruden at hjemmesiden tit revurderes af fagmænd som er meget fortrolige reglerne. Det er en rigtig god mulighed for at få bistand, når du møder problemer ved dit indkøb.\nDesuden støtter vi at du er obs på de mest relevante regler der kan håndhæves i forbindelse med ordren, til eksempel den ombytningspolitik internet shoppen lover. I den sammenhæng er det ydermere relevant, at man når som helst sikrer ens kvitteringsmail, så man når som helst vil kunne bekræfte handlen af ICANIWILL Dynamic Seamless Sports Bra Dk Grey Melange, om man efterspørger produkter til en voksen eller et barn.\nTrustpilot giver dig fuldstændig pålidelige genveje til at verificere ganske mange forhenværende forbrugeres oplevelser og herved er det anbefalelsesværdigt, at du bliver klogere på e-shoppens vurderinger af ICANIWILL Dynamic Seamless Sports Bra Dk Grey Melange forinden du handler.\nFacebook forærer dig tilsvarende faktisk fine chancer for at få kendskab til e-forhandlerens pålidelighed. Derudover ses mange online firmaer som tilbyder folk at notere en anmeldelse af købsoplevelsen, som ydermere må udnyttes til at fornemme kundetilfredsheden.\nDenne hjemmeside finansieres af annoncer. Vi hjælper en hel del forretninger på nettet idet vi promoverer deres tilbud, og indkasserer provision såfremt du laver en handel.\nAnvisninger angående varer og e-shops understøttes rutinemæssigt, men vi påtager os ikke ansvaret for rettelser der eventuelt er iværksat siden vi sidst opdaterede vores data.


Viser 21-30 af 492 resultater\n01.11.16 • Analyser\nFlere år med få investeringer har ført til ringere udstyr for medarbejderne på landets virksomheder. Det giver potentiale for flere investeringer de kommende år på mindst 30 mia. kr. Særligt MMV’er har…\n31.08.18 • DI Business • Nyheder\nNøgletal: BNP vokser væsentligt langsommere end beskæftigelsen\nBeskæftigelsen drøner frem, mens produktionen tøffer af sted. Virksomhederne forventer dog, at fremgangen vil fortsætte, så også 2018 bliver et godt år for dansk økonomi.\n29.12.16 • Analyser\nVirksomhederne tror på fremgang i 2017\nResultater fra DI's Virksomhedspanel. Virksomhederne forventer fremgang i både omsætning, beskæftigelse og investeringer i 2017, og opsvinget i dansk økonomi forventes dermed at fortsætte.\n29.12.17 • DI Business • Blog\n22.12.16 • Analyser\nUdlandets direkte investeringer i Danmark steg i 2015 for andet år i træk efter at være faldet i en årrække. Det er et godt tegn, at vi kan tiltrække flere udenlandske investeringer til Danmark.\nDanske virksomheders omkostninger ved at låne er lavere end den økonomiske situation herhjemme tilsiger. De lave renter skubber dog til risikoen for en overophedning af økonomien og der er behov for en balanceret…


Biryanî, bjerge og kædedans – Danskere fortæller om Kurdistan – Jiyan.dk\nBiryanî, bjerge og kædedans – Danskere fortæller om Kurdistan\nBy Deniz Berxwedan Serinci|2018-07-17T19:51:16+02:003. august 2012|\n15 gymnasieelever fortæller om deres tur i Kurdistan: ”Vi sov under åben himmel i bjergene, lavede retten ”biryanî”, mødte evigt kædedansende kurdere og overvejede på et tidspunkt at faste bare en enkelt dag,” fortæller de tre gymnasiepiger Olga, Mette og Pernille.\n15 danske gymnasieelever er kommet hjem fra en to ugers rejse i Kurdistan/Irak, som led i Operation Dagsværk 2012, arrangeret af Cross Cultures Project Association (CCPA). De unges opgave var at lære det område at kende, som årets projekt omfatter og som de skal videreformidle på de danske gymnasier til efteråret.\nEleverne var i byerne Sulaymaniyah, Erbil, Ankawa, Shaqlawa i 50 graders varme midt i fastemåneden Ramadan.\nDanskerne havde møder med unge universitetsstuderende, overværede en fredagsbøn, besøgte en lokal fodboldskole, mødte en kvindeorganisation samt Iraks førstedame Hêro Talabanî, osv., oplyser Olga Juul Eriksen.\nTaknemmelig for de lokales tolerance\nDe unge kom en uge inden ramadanen, og oplevede en uge under fasten.\n”Da ramadanen begyndte, var det som om hele byen gik på vågeblus. Vi overvejede på et tidspunkt at faste bare en enkelt dag, men det var simpelthen for varmt,” fortæller Olga.\nDen enorme gæstfrihed og gensidige respekt gjorde store indtryk på danskerne.\n”Overalt blev vi inviteret på te, også selvom folk fastede,” tilføjer Olga og suppleres af Mette Kierstein Nielsen:\n”Jeg har ikke tal på, hvor mange gange, jeg er blevet inviteret på middag.”\nPernille Madsen Bjerre fortæller, at hun ikke har oplevet noget så varmt.\n”Jeg er taknemmelig for, at de lokale var så tolerante overfor vores vandbehov.”\nNoget som især gjorde indtryk på Pernille var de lokales evige lyst til at danse den traditionelle kædedans, halparke.\n”Deres danseglæde kom kraftigt til udtryk, hvad enten vi befandt os på restaurant, i en minibus eller langs bredden af en flod.”\nDer blev også tid til at opleve kurdisk natur på nært hold.\n”Vi kørte gennem det vildeste landskab til kurdisk musik i vores minibus. Den aften overnattede vi under åben himmel. På vej derop købte vi lam, der blev slagtet hvorefter vi forvandlede dem til kebab på bål om aftenen. Det var ca. midtvejs på turen, og første gang vi for alvor fik det hele lidt på afstand. Pludselig gik det op for mig at jeg virkelig var i Irak – og at jeg var helt vild med det!” udbryder Olga.\nGenkendt på gaden i Kurdistan pga. Biryanî\nOlga blev et kendt ansigt i området, efter hun deltog i den kurdiske udgave af Godmorgen Danmark på Kurdsat.\n”På et tidspunkt spørger værten ind til vores home-stays. Jeg nævner på Kurdsat, at jeg har lært at lave Biryani (kurdisk ret) hos dem, jeg boede hos. Det betød at jeg gentagne gange blev genkendt i taxier, med et anerkendende blik og ordet ‘biryanî’. Det skete endda helt oppe i en bjerglandsby, hvor familien lavede jokes med det. Ret syret at blive genkendt på gaden i Kurdistan,” griner Olga.\nI starten kan Mette huske, at de mødte en person, der virkelig undrede sig over, hvad de danske gymnasieelever skulle til Kurdistan for. Han var overbevist om, at de aldrig ville have lyst til at komme tilbage.\n”Som det ser ud nu, vil jeg gerne vende tilbage. Men helst en anden sæson, hvor det er knap så varmt,” lyder det dog fra Mette.\nOperation Dagsværks arbejde kulminerer 7. november i år, hvor omkring 25.000 gymnasielever vil arbejde for at indtjene penge til kampagnen. Siden 1985 har Operation Dagsværk indtjent mere end 120.000.000 kr., der er gået til uddannelse i mere end 20 projekter rundt om i verden, oplyser Od.dk\nMette i køkkenet\nOPERATION DAGSVÆRK TEMA KLIK-HER\nPernille i Shaqlawa


Introduktion til psykometriske begreber vejledning vedrørende krav til konstruktion af erhvervstest - PDF\nDownload "Introduktion til psykometriske begreber vejledning vedrørende krav til konstruktion af erhvervstest"\n1 Introduktion til psykometriske begreber vejledning vedrørende krav til konstruktion af erhvervstest Forord Dette er en vejledning i de psykometriske begreber og principper, der er vigtige i forbindelse med udvikling af psykologiske målemetoder, herunder psykologiske test. Vejledningen er udarbejdet af en arbejdsgruppe under Dansk Psykolog Forening. Arbejdsgruppen har taget udgangspunkt i den amerikanske Standards for educational and psychological testing, som er udgivet i 1999 i et samarbejde mellem American Educational Research Association, American Psychological Association og National Council on Measurement in Education. Denne publikation er meget omfattende og detaljeret, og arbejdsgruppen har ikke haft ambition om at gentage det arbejde, men henviser til det for en mere detaljeret gennemgang af de principper, der gennemgås her. København, april 2004 Carsten Rosenberg Hansen, Jan Ivanouw, Benny Karpatschof og Erik Lykke Mortensen. Indledning Formålet med anvendelse af de fleste psykologiske test er at måle eller vurdere psykiske egenskaber. Når man anvender test, er der en række problemer. De fleste angår følgende tre grundlæggende spørgsmål: I. Testens konstruktion Det drejer sig om problemer vedrørende testens opbygning, fx udvælgelse af og sammensætning af de spørgsmål eller opgaver (kaldet: items), som testen består af, hvilket svarformat der anvendes, og hvorledes testresultaterne skal gøres op. Disse emner har tæt sammenhæng både med testens reliabilitet og validitet, se nedenfor. II. Testens målepræcision. Det drejer sig her om problemer vedrørende nøjagtigheden af testresultaterne. Disse problemer vedrører reliabilitet. III. Testens gyldighed. Herunder hører dels spørgsmål vedrørende naturen af de psykiske egenskaber, som testen antages at måle, dels spørgsmål vedrørende i hvor høj grad man kan regne med de tolkninger vedrørende personens egenskaber, der kan opstilles ud fra testresultaterne. Eller sagt på en anden måde: hvor velunderbyggede er disse tolkninger? Disse problemstillinger vedrører validitet. A. Testens konstruktion Ved test, der består af mere end ét item, stilles en række krav til konstruktionen. Fx krav til sammenhæng mellem besvarelser af de enkelte items og krav til sammenhæng mellem den samlede score og besvarelsen af det enkelte item. Introduktion til psykometriske principper Side 1 af 18\n2 1. Beskrivelse af items Det teoretiske og empiriske grundlag for valg af itemindhold og svarformat (hvordan testpersonen skal give sit svar) skal beskrives i en testmanual. Hvis psykometriske analyser ikke er foretaget ud fra testens oprindelige svarformat, skal dette begrundes. I så tilfælde skal det desuden klart fremgå, at de gennemførte analyser kun indirekte henviser til de oprindelige testbesvarelser. Et eksempel kan være, at et femtrins format (eksempelvis: Angiv, hvor meget du har været generet af dette på en skala fra 0 til 4') ændres til et totrins format. Under bearbejdningen af data slås 1-4 sammen, så testen nu rescores på den måde, at testpersonen enten har angivet slet ikke at have været påvirket, eller også har angivet at have været påvirket i en eller anden ikke nærmere bestemt grad. 2. Endimensionalitet Hvis testen sigter mod kun at måle én enkelt psykisk egenskab, skal besvarelse af alle testens items alene afhænge af den pågældende egenskab, fx symptomer på et bestemt område eller et bestemt personlighedstræk. Man bør ved konstruktionen af testen udelukke items, som i høj grad afhænger af andre faktorer end den, man ønsker at måle. Eksempelvis vil et item vedrørende kirkeligt engagement nok være mere afhængigt af, i hvilken grad personen er aktivt religiøs end af det generelle sociale engagement, som testen skulle måle. I praksis kan det være vanskeligt at godtgøre, at en skala kan betragtes som en enkelt dimension. Det er almindeligt, at man bruger beregninger af intern konsistens (se også nedenfor under reliabilitet), og det mest almindelige af disse er Cronbachs alfa, som er et generelt mål for, i hvor høj grad testens items korrelerer indbyrdes. Det er imidlertid i almindelighed ikke nok at bruge dette indeks som dokumentation for endimensionalitet. 3. Ekstern itemhomogenitet For en testskala, der sigter mod kun at måle én enkelt psykisk egenskab, skal besvarelse af alle testens items alene afhænge af et mål for den pågældende egenskab, fx af totalscoren. Når der tages højde for totalscoren på testen, må besvarelse af de enkelte items derfor ikke afhænge af øvrige egenskaber ved de testede personer, fx køn, alder eller uddannelse (som man kan kalde eksogene baggrundsvariable). Hvis besvarelserne er afhængige af sådanne eksterne baggrundsvariable, taler man om differentiel item funktion (DIF) eller item-bias. 4. Tekniske krav til scoring af testen Der er forskellige måder at score forskellige aspekter ved besvarelse af et enkelt item. Man kan fx score besvarelsens korrekthed, hurtighed ved løsningen, eller man kan score forskellige fejltyper. Tilsvarende opgøres ofte forskellige aspekter ved besvarelser af test bestående af flere items, så der for eksempel beregnes det samlede antal rigtige, den gennemsnitlige løsningshastighed og procentvis fordeling på forskellige fejltyper. De forskellige opgørelsesmetoder udtrykker forskellige aspekter ved testpræstationen, og de sigter ofte mod at måle forskellige psykiske egenskaber. Den eller de anvendte scoringsmetoder skal være teoretisk velbegrundede og i overensstemmelse med resultaterne af relevante psykometriske analyser. Så vidt muligt skal det dokumenteres, Introduktion til psykometriske principper Side 2 af 18\n3 at de afledte testscores ikke systematisk påvirkes af ikke-relevante psykiske egenskaber, og at scoringen sammenfatter de væsentligste informationer ved testbesvarelsen. 5. Multiskala test Hvis en test består af flere skalaer, som sigter mod at måle forskellige psykiske egenskaber, bør det dokumenteres, at den empiriske sammenhæng mellem de forskellige skala-scores svarer til den teoretisk forventede sammenhæng. For skalaer, som indgår i en multiskala test, skal der således kunne demonstreres et relevant mønster af konvergent og divergent validitet (jf. afsnittet om validitet). Man bør endvidere være opmærksom på, i hvilken grad der optræder metodevarians, dvs. svarmønstre, der går på tværs af skalaerne og mere afhænger af testens indretning. Metodevarians vil kunne vise sig ved høje korrelationer mellem skalaer, der burde vise noget forskelligt, men hvor for eksempel forsøgspersonernes tendens til at vælge enten de lave eller de høje værdier på en vurderingsskala ved besvarelse af de enkelte items slår igennem i den samlede test. 6. Detaljerede krav og retningslinjer Mere detaljerede krav og principper for testkonstruktion er beskrevet i Standards for educational and psychological testing, afsnit 3. B. Reliabilitet Der findes en række metoder til at vurdere reliabilitet eller målenøjagtighed. For en given test skal de anvendte metoder være relevante i forhold til testens anvendelse og i forhold til de psykiske egenskaber, som testen sigter mod at måle. Hvis en test anvendes til at måle varige psykiske egenskaber (som personlighed eller intelligens), vil retest-reliabilitet således være væsentlig, mens intern konsistens eller parallel-test reliabilitet vil være vigtige for test, som anvendes til at måle tilstande (som aktuel symptombelastning). I testmanualer skal oplysninger om reliabilitet og målingsfejl beskrives tilstrækkeligt detaljeret til, at det er muligt at vurdere usikkerheden ved det enkelte individs testresultater. Det vil i praksis kræve oplysninger om standardmålefejl (standard error of measurement) for testskalaerne, gerne omregnet til eksempler på sikkerhedsintervaller for forskellige måleresultater. Brugeren skal vide, om et måleresultat på fx 20 skal forstås som liggende i et snævert interval på 19.5 til 20.5, eller om måleusikkerheden er større, og resultatet fx skal forstås som liggende i et interval fra 17 til Intern reliabilitet Intern reliabilitet er beslægtet med intern konsistens, og begge dele vurderes ofte ud fra Cronbachs koefficient alfa. Alt andet lige afhænger målepræcisionen af itemhomogenitet (korrelationen mellem items) og antallet af items. Og eftersom koefficient alfa afspejler begge faktorer, anses den traditionelt for et væsentligt mål for skalaens præcision. En tests interne reliabilitet kan imidlertid også vurderes ved split half-reliabilitet eller ved korrelation mellem to forskellige, men parallelle udgaver af samme test (paralleltestreliabilitet). 2. Retestreliabilitet Introduktion til psykometriske principper Side 3 af 18\n4 Hvis en test antages at måle varige psykiske egenskaber, skal testresultaterne være uafhængige af situationsfaktorer eller kortvarige tilstandsændringer hos de testede personer. Denne form for målepræcision vurderes ved retestreliabilitet, som er korrelationen mellem resultaterne, når de samme personer testes på to tidspunkter. Det ideelle interval mellem de to testninger afhænger af flere faktorer, som fx muligheden for at huske tidligere svar, eventuelle andre retesteffekter og ikke mindst stabiliteten af de målte psykiske egenskaber. Eksempelvis vil en person ikke ændre personlighedstræk i løbet af en måned, og samtidig kan en måneds tid være nok til, at besvarelserne er glemt. 3. Intertester- eller interraterreliabilitet Et testresultat kan fx afhænge af testerens testadministrationsprocedurer og scoringskriterier. Sådanne former for fejlkilder vurderes ved interraterreliabilitet, ved psykologiske test kaldet intertesterreliabilitet. Denne form for reliabilitet beskriver, i hvilken grad testresultatet er uafhængig af den person, der tester. Det siger sig selv, at denne problematik er meget væsentlig, hvis testeren skal foretage ratings af fx symptomer eller personlighedstræk. En række danske erfaringer tyder imidlertid på, at testereffekt også kan spille en stor rolle ved forskellige former for kognitive test. 4. Intertestreliabilitet Mange andre fejlkilder end de ovennævnte kan påvirke testresultater. En vigtig faktor er den anvendte testmetode, idet fx måling af et bestemt personlighedstræk principielt ikke bør afhænge af den målemetode, der er anvendt (eksempelvis om der er anvendt en projektiv test eller en selvvurderingstest). En del forskning tyder imidlertid på, at resultaterne ofte bliver forskellige afhængigt af testmetoden. Der kan være flere årsager til dette. En af årsagerne kan være testindstillinger (response style), der påvirker forskellige testmetoder forskelligt. En testperson har fx mere direkte mulighed for at påvirke resultatet af en selvvurderingstest med høj facevaliditet (se nedenfor) end resultatet af en sværere gennemskuelig projektiv test. En anden årsag kan være, at forskellige opfattelser af testpersonen slår igennem i en selvvurderingstest, i medarbejdernes vurdering, som den viser sig på en observatørrating, eller i en ægtefælles vurdering på en skala til brug for pårørende. Endelig kan manglende overensstemmelse mellem forskellige test, der skal måle den samme egenskab, skyldes, at de i virkeligheden måler noget lidt forskelligt. For eksempel svarer selvoplevet depression, som den viser sig på en selvvurderingstest, måske ikke helt til det depressionsbegreb, som bruges af professionelle, når de vurderer patienten på en observationsbaseret klinisk skala. 6. Detaljerede krav og retningslinjer Mere detaljerede krav og principper vedrørende reliabilitet er beskrevet i Standards for educational and psychological testing, afsnit 2. <o:p></o:p><o:p></o:p>c. Validitet En relevant testkonstruktion og en rimelig præcision er blandt forudsætningerne for, at Introduktion til psykometriske principper Side 4 af 18\n5 en test kan måle en psykisk egenskab, fx et symptom eller et personlighedstræk. Spørgsmålet om testudsagnenes validitet er imidlertid en overordnet problemstilling, og de øvrige tekniske krav til en test bør vurderes på denne baggrund. Validitet er den grundlæggende og afgørende betingelse for testens kvalitet. Validitetsbegrebet omfatter alle de nødvendige betingelser for, om testen fungerer efter hensigten, dvs. at den enten måler de psykiske egenskaber, den sigter mod at måle (begrebsvaliditet), eller at testresultaterne empirisk i det mindste kan demonstreres at have sammenhæng med relevante ydre kriterier (kriterievaliditet). Mere specifikt betegner validitet, i hvilken grad empiri og teori støtter den fortolkning af testresultater, som impliceres af de foreslåede anvendelser af testen. I mange tilfælde bliver resultaterne fra samme test udgangspunkt for flere forskellige fortolkninger. Det kan være, fordi testen indeholder forskellige subskalaer, som gives hver sin fortolkning, eller fordi testresultaterne giver anledning til flere forskellige tolkninger svarende til forskellige anvendelser. Dette indebærer, at validitet i mange tilfælde ikke kan tilskrives en test som helhed, men at man må beskrive validiteten for de forskellige underskalaer og fortolkningsmuligheder for sig. Der tales ofte om testvaliditet, som om det er en populationsuafhængig egenskab ved testen. Det er derfor vigtigt at gøre sig klart, at resultaterne af de fleste psykometriske analyser principielt må anses for at være udviklet til anvendelse for en bestemt afgrænset gruppe af personer (en population), og at der derfor altid vil være behov for at gentage psykometriske analyser, når testen anvendes over for nye populationer. Det er ikke mindst vigtigt ved testoversættelser. Som eksempel på, at testresultater er afhængige af den population, som testen er udviklet i forhold til, kan nævnes, at de korrelationskoefficienter, som man beregner ved undersøgelse af reliabilitet og validitet, afhænger af, hvor stor variation der er i det udvalg af personer (sample), som er undersøgt. Et andet eksempel er, at man ikke på forhånd kan være sikker på, at den indre struktur, man har fundet i testen (herunder grupperingen af de forskellige items i underskalaer), også fungerer for en anden population. Et item vedrørende deltagelse i kirkeligt arbejde kan fungere fint i USA som del af en skala til beskrivelse af testpersonens sociale engagement, mens det sikkert ikke vil fungere på samme måde, hvis testen oversættes til brug i Danmark. Valideringsprocessen består i en gradvis øgende evidens som baggrund for de foreslåede fortolkninger af testresultaterne. Det første trin i valideringen består i at eksplicitere anvendelsen af testen, og specielt hvilke slutninger man ønsker at drage ud fra testresultaterne. Nedenfor gennemgås en måde at opdele validitetsbegrebet, som stammer fra Cronbach og Meehl (1955), og som er standard i almindelige tekstfremstillinger på området. Efter en nyere opfattelse, som understreges i Standards for Educational and Psychological Testing, er der imidlertid ikke tale om forskellige validitetsformer, men kun om forskellige måder at begrunde validitet på. 1. Facevaliditet Dette begreb refererer til, om en test umiddelbart virker fornuftig i forhold til sit formål. Traditionelt diskuteres problematikken i relation til de testede personers oplevelse af testen, fordi denne oplevelse kan være vigtig for at sikre, at en testperson er Introduktion til psykometriske principper Side 5 af 18\n6 tilstrækkeligt motiveret for at medvirke til testen, og for at sikre, at testpersonen accepterer de slutninger, der drages ud fra testen. Også den professionelle testbrugers umiddelbare vurderinger af en test er en vigtigt faktor. Psykologiens historie rummer eksempler på, at facevaliditet spiller en større rolle for testerens valg af test end psykometriske analyser og relevant forskning. Det skal derfor understreges, at det i de fleste tilfælde i praksis er umuligt at vurdere en tests anvendelighed til et bestemt formål, medmindre der foreligger relevante empiriske undersøgelser. 2. Indholdsvaliditet En psykologisk test skal repræsentere et univers af fx viden, følelser eller adfærd i forskellige situationer. Indholdsvaliditet vedrører spørgsmålet om, hvorvidt de anvendte items udgør et rimeligt repræsentativt udvalg fra dette univers, fx om spørgsmålene til en eksamen er rimeligt repræsentative for det pensum, de studerende skal kunne til den pågældende eksamen. Indholdsvaliditet er også relevant ved personlighedstest. Ved diagnostiske test anvendes for eksempel ofte såkaldte kritiske items, som i forhold til bestemte diagnoser anses for afgørende. 3. Kriterievaliditet Ved kriterievaliditet forstås, i hvilken grad testresultatet stemmer overens med ydre kriterier. Det kan være praktiske ydre kriterier, som når en test for lederegenskaber sammenholdes med arbejdspladsens vurdering af testpersonens succes som leder. Det kan også være ydre kriterier, der ikke har direkte praktisk betydning, men som er med til at indkredse begrebet teoretisk. Som når en testskala, der skal vurdere, hvor selvcentreret en person er, sammenholdes med optællinger af, hvor ofte testpersonen på en videooptagelse af en gruppediskussion anvender ordene jeg, mig, min. Ved samtidig kriterievaliditet sammenholdes testresultater med et på samme tid foreliggende kriterium. I ovennævnte eksempel kunne ledertesten undersøges ved at teste personer, som allerede har vist sig som mere eller mindre velfungerende ledere, og det kriterium, som testresultaterne sammenlignes med, kunne for eksempel være medarbejdernes rating af deres ledere. Ved prædiktiv eller fremtidig kriterievaliditet sammenholdes testresultatet med et relevant kriterium, som foreligger på et senere tidspunkt. Man kunne f.eks. undersøge validiteten af at bruge studentereksamensgennemsnit til at forudsige fremtidige studieforløb ved at sammenligne studentereksamensresultatet med karakterer i det senere studium. Ved validitetsundersøgelser kan man bruge kontinuerte kriterier, fx resultater fra andre test. Det er også almindeligt at bruge kvalitative kriterier ved at undersøge grupper, som man på forhånd ved er forskellige med hensyn til den pågældende egenskab. Eksempelvis kan en test for grad af selvcentrering undersøges ved at teste en gruppe, der er udvalgt blandt personer, som på forhånd tænkes at være ret selvcentrerede, og en anden gruppe, som kendes som altruistiske og optaget af andre mennesker. Når den sidste type af undersøgelser bruges til støtte for en tests validitet, giver undersøgelser af ekstreme grupper (altså grupper, der er stærkt forskellige på den pågældende egenskab) sjældent tilstrækkelig information til at vurdere testens anvendelighed til undersøgelse af enkeltindivider. Introduktion til psykometriske principper Side 6 af 18\n7 4. Begrebsvaliditet I praksis kan man ikke forvente, at en test er undersøgt for kriterievaliditet på alle de konkrete områder, hvor man har tænkt sig, at den kan anvendes. En ledertest er måske undersøgt for kriterievaliditet i en bestemt type virksomhed og med en bestemt type ledelsesarbejde. Man kan fortsætte med at undersøge kriterievaliditeten i en anden slags virksomhed og andre slags ledelsesarbejde, men man vil ikke kunne forvente at kunne undersøge, om testen kan bruges i alle typer og undertyper af virksomheder og alle detaljer i ledelsesarbejde. Ved undersøgelse af begrebsvaliditet går man en omvej, idet man først afklarer et eller flere begreber, som testen skal kunne måle, og som er relevante for mange anvendelsesområder. Eksempelvis kan man beskrive ledelsesfunktioner med begreber som overblik over sagsgang og evne til at opfatte underordnedes behov. Disse begreber beskriver nogle (blandt flere) egenskaber, man ønsker at kunne måle med en test. Hvis man kan påvise, at en test har tilstrækkelig validitet til at måle disse egenskaber, vil man derefter kunne anvende den på typer af virksomheder og i lederjob, som ikke er blevet brugt som kriterier i validitetsundersøgelser af den pågældende test, hvis blot man kan definere, hvilket mønster af egenskaber de pågældende lederjob kræver. Ved kriterievaliditet undersøger man altså den konkrete brug, man har tænkt sig at gøre af testen ved at afprøve den i det naturlige miljø. Ved begrebsvaliditet er opgaven at få testen afprøvet til brug i situationer, man ikke på forhånd kender, men som kan beskrives med de begreber, testen siges at måle. En sådan fremgangsmåde stiller større krav til validiteten, som må undersøges tværgående, hvor mange forskellige kriterier anvendes til at indkredse de begreber, testen skal kunne måle (konvergent validitet), og endvidere også de begreber, testen netop ikke skal måle (divergent validitet). Det sidste krav betyder, at en test for depression fx ikke gerne også skal slå ud ved skizofreni, angst og psykopati (hvis den gør det, skal den nok snarere kaldes en psykiatrisk patienttest, som kun er i stand til at skelne mellem patienter og ikkepatienter). Arbejdet med begrebsvalidering af test bliver i princippet aldrig færdigt og kan i praksis komme til at ligge tæt på teoretisk arbejde med at definere centrale psykologiske begreber på et bestemt område. Under udviklingen af en test, der skal måle et bestemt begreb, kan man fx komme ud for, at det i løbet af den række undersøgelser, der skal til for at sikre sig begrebsvaliditet, viser sig, at der ikke er tale om et enkelt entydigt begreb, men at det nødvendigvis må opdeles i flere underbegreber. Et eksempel på underopdeling af begreber er opdelingen af angstbegrebet i en state- og en traitversion, som måles med testen State Trait Anxiety Inventory (STAI). 6. Detaljerede krav og retningslinjer Mere detaljerede krav og principper vedrørende validitet er beskrevet i Standards for educational and psychological testing, afsnit 1. D. Niveauer i testbeskrivelser og analyser Mange test har en kompleks opbygning, og det er derfor nødvendigt at være opmærksom på, at beskrivelser af en tests psykometriske egenskaber kan referere til flere niveauer: Item-, skala- eller profilniveauet. Dertil kommer, at validitet ikke refererer til egenskaber ved testen, men til en bestemt anvendelse af testen, herunder til Introduktion til psykometriske principper Side 7 af 18\n8 beslutningsprocedurer, som helt eller delvist er baseret på testresultaterne. Det betyder, at man ved beskrivelse af en test eller et testbatteri må operere med flere udsagnsniveauer, der hver for sig kan underkastes en validitets- og reliabilitetsvurdering: 1. Item- eller responsniveau På det laveste niveau er informationsenheden det enkelte item og en given persons enkelte respons på dette. Allerede på dette niveau kan man tale om reliabilitet, idet der fx er mulighed for at undersøge, om de enkelte spørgsmål besvares på samme måde ved retestning. Man har erfaring for, at besvarelse af enkeltspørgsmål i fx personlighedstest er påvirket af mange former for støj, og det er netop en af grundene til, at man afleder skalascores baseret på mange spørgsmål. I almindelighed regner man med, at flere items betyder større reliabilitet. Man kan også på itemniveau beskæftige sig med validitet, idet man ved vurdering af både indholds- og begrebsvaliditet fokuserer på egenskaber ved de items, som indgår i en test eller delskala. Ved testkonstruktion ser man af og til, at items udvælges på basis af deres relation til eksterne kriterier, fx egenskaber ved erhvervs- eller patientgrupper. Eftersom sådanne kriterier ofte er flerdimensionale, indebærer denne konstruktionsmåde en risiko for, at de resulterende skalaer ikke bliver endimensionale. 2. Skalaniveau Når man skal udtrykke resultatet af en test, vil man som regel kombinere informationen fra testpersonens besvarelse af de enkelte items i en samlet testscore (eller hvis testen omfatter flere skalaer, en for hver delskala). Den mest almindelige metode er at bruge summen af de items, der indgår i den pågældende skala. I situationer, hvor de enkelte items er blevet besvaret på en vurderingsskala (fx fra 0 til 4), bruges i nogle tilfælde gennemsnittet af scoringerne i stedet for summen, fx for at kunne sammenligne resultater fra skalaer, der består af forskellige antal items. I princippet er der dog stadig tale om, at man anvender summen af scores fra de enkelte items (som så blot divideres med antal items). Reliabilitetsangivelser henviser oftest til skalaniveau, idet reliabilitet vedrører præcisionen af den enkelte testscore. Tilsvarende beskrives validitet oftest for tolkninger fra de enkelte skalaer. Det er væsentligt at være opmærksom på, at både reliabilitet og validitet kan variere meget fra delskala til delskala, og at generelle udsagn om reliabilitet og validitet af multidimensionelle test ofte kan dække over store forskelle og derfor vil være problematiske. 3. Profilniveau Resultatet af en multidimensionel test opgøres ofte ved en profil, der beskriver individets testscores på de dimensioner, som testen tilstræber at måle. Man ser ofte testresultaterne anskueliggjort ved, at de forskellige skalaer er anbragt ved siden af hinanden på den vandrette akse, mens skalascoren er afbildet langs den lodrette akse ved et punkt i feltet. Når man forbinder punkterne fra skalaerne, får man en figur, der minder om en profil, deraf navnet. Der er her tale om en kompleks information, der kan være vanskelig at overskue og vurdere. Ofte sammenligner man testscores i en sådan profil, uden at man er Introduktion til psykometriske principper Side 8 af 18\n9 tilstrækkeligt opmærksom på, at det, man undersøger, ikke er testscores, men differencer mellem testscores. Sådanne differencer har ofte ringere reliabilitet end hver af de indgående skalaer for sig. Som omtalt kan reliabiliteten også udtrykkes i form af den målefejl (standard error), den pågældende skala er behæftet med. Hvis man kender målefejlene for hver af de to testskalaer, bliver målefejlen på differencen mellem skalaerne en form for sum. For ukorrelerede skalaer fremkommer denne sum ved først at kvadrere de to målefejl hver for sig, derefter lægge dem sammen og så tage kvadratroden. Hvis man fx har en målefejl på 5 skalapoints på hver skala, bliver målefejlen på forskellen mellem dem kvadratroden af = 7.1. Der er altså større usikkerhed på differencen mellem skalaerne end på hver skala for sig. Anbefaler en testkonstruktør profilfortolkninger, bør der derfor i manualen foreligge oplysninger om reliabilitet og validitet af sådanne tolkninger. Som minimum bør manualen indeholde oplysninger, som gør det muligt at vurdere, hvor store differencer mellem scores på to skalaer skal være, for at det er meningsfyldt at fortolke dem. I forhold til eksterne kriterier (fx jobperformance) bør profilfortolkninger og beslutninger baseret på profiltolkninger evalueres ved empiriske undersøgelser. Validiteten af den konkrete anvendelse af multidimensionelle test skal således dokumenteres. 4. Testbatteriniveau I mange sammenhænge træffes beslutninger på basis af resultaterne af et helt testbatteri som ofte suppleres med anden relevant information (fx fra sagsakter eller interview). Da der her generelt vil være tale om en uformel og uformaliserbar beslutningsprocedure hos den, der bedømmer, vil det normalt være meget vanskeligt at analysere komponenterne i beslutningsproceduren og at vurdere reliabilitet og validitet. Dog vil en form for global reliabilitet kunne undersøges ved at sammenligne de anbefalinger, som to bedømmere uafhængigt af hinanden ville komme frem til på baggrund af det samme materiale. Ved denne form for personvurdering er det en fordel, at de enkelte dele af forløbet er velbeskrevne og så ensartede som muligt. Hvis der findes et relevant ydre kriterium, vil det ofte være muligt at foretage en undersøgelse af kriterievaliditet. Hvis undersøgelsesproceduren er usystematisk og forskellig fra undersøger til undersøger, vil værdien af en sådan validitetsundersøgelse dog være begrænset. Undersøgelser af reliabilitet eller validitet på dette niveau refererer altså til den overordnede beslutningsprocedure og vil derfor ikke give noget godt billede af de psykometriske egenskaber ved de enkelte test eller skalaer, som indgår i beslutningsgrundlaget. E. Normer, standarder og referencedata Når man skal vurdere et foreliggende prøveresultat, har man brug for et sammenligningsgrundlag. Som sammenligningsgrundlag anvendes ofte såkaldte normer eller standarder. Denne betegnelse er uheldig, dels fordi den kan signalere nogle krav, som den testede person bør leve op til, dels fordi betegnelserne normer og standarder antyder, at der er indsamlet data for et repræsentativt udvalg af befolkningen. Denne type dataindsamling er besværlig og kostbar, og den er stort set Introduktion til psykometriske principper Side 9 af 18\n10 kun forsøgt ved standardisering af intelligenstest og pædagogiske prøver. I stedet er normer og standarder ofte baseret på mindre og lettere tilgængelige udvalg af personer. Når det er tilfældet, bør sammenligningsgrundlaget mere korrekt betegnes som referencedata eller referencematerialer. Betegnelser som normer, standarder og normative vurderinger bliver imidlertid ofte i praksis anvendt om referencematerialer. Grundlaget for normer og standarder bør derfor beskrives udførligt (herunder kriterier for udvælgelse af referencegruppe). Testmanualer bør oplyse om begrænsninger og fejlmuligheder ved anvendelse af de indsamlede referencematerialer. Til de fleste formål vil det være en fordel at kunne vælge mellem forskellige referencematerialer, så den testede kan sammenlignes med en referencegruppe med samme sociale og demografiske baggrund (fx med hensyn til alder, køn, etnisk baggrund og uddannelse). Testmanualer bør advare mod muligheden for systematisk fejltolkning, hvis der anvendes uhensigtsmæssige referencegrupper. 1. Oversatte test Generelt gælder, at man ikke uden videre kan gå ud fra, at en oversat test vil fungere efter hensigten her i landet. Den sproglige oversættelse af testen er vigtig og bør vurderes ved tilbageoversættelse til originalsproget. Da formålet med testoversættelser som regel er at få en test med de samme psykometriske egenskaber, som testen har på originalsproget, er den rene sproglige ækvivalens imidlertid ikke tilstrækkelig. Det er nødvendigt også at gennemføre empiriske undersøgelser af de psykometriske egenskaber ved den danske version af testen, ganske som ved udvikling af en ny test. Endvidere vil man ikke uden videre kunne anvende udenlandske referencematerialer. Hvis ikke man empirisk kan godtgøre, at disse vil fungere tilfredsstillende i Danmark, må man indsamle danske referencematerialer. 2. Normative og ipsative vurderinger Der er to måder at foretage vurderinger af en persons testresultater, den normative og den ipsative. Ved den normative vurdering af testresultater sammenlignes personens resultater med en norm eller standard baseret på en referencegruppe. Dette er tilfældet ved de fleste kognitive test og personlighedstest. Testresultatet omdannes ofte til en score, der er lettere at bruge end den oprindelige råscore. Dette sker ved at beskrive, hvorledes testresultatet er placeret i forhold til referencegruppen. Man kan fx angive, hvor stor del af referencegruppen der har et tilsvarende eller lavere testresultat. Dette kaldes percentilen. Man kan også angive, hvor langt fra referencegruppens gennemsnit testresultatet ligger, og udtrykke denne afstand som andele af referencegruppens standardafvigelse. Dette kaldes z-scoren, som har gennemsnit 0 og standardafvigelse 1. Da denne måde at gøre resultatet op på medfører tal med decimaler og negative tal, foretrækker nogle at anvende T-scores (som har gennemsnit 50 og standardafvigelse 10), eller andre omdannelser af z-scoren (STEN-scores, STANINE-scores). En hyppigt anvendt omregning anvendes ved IQ-sores, som har gennemsnit 100 og standardafvigelse 15. På grundlag af sådanne normative scores er det muligt foretage interpersonelle sammenligninger. Ved den ipsative vurdering er der derimod principielt tale om, at man så at sige sammenligner personen med sig selv (jf. profiltolkninger). Man sammenligner ikke testresultatet i forhold til et referencemateriale af andre personer, men sammenligner forskellige træk ved den samme person. Herved forsvinder viden om personens resultat Introduktion til psykometriske principper Side 10 af 18\nHenrik Skovdahl Hansen, cand.psych.aut., ph.d. Dansk psykologisk Forlag Afhandlingens grundlag og formål Empirisk grundlag for afhandlingen Dansk tilpasning og dokumentation af fire amerikanske personlighedstest


NPA [Nyt Antikapitalistisk Parti] tæller i sine rækker et vist antal revolutionære aktivister, der seriøst kæmper imod kapitalistklassen, og som ønsker at afskaffe kapitalismen. Men disse elementer er i stigende grad isolerede i deres eget parti. NPA adskiller sig fra LCR [Det Revolutionære kommunistiske Forbund der senere blev til NPA sammen med andre kræfter] ved det faktum, at det politisk set er meget mere heterogent.\nFra LCR til NPA\nLænge inden, at LCR blev nedlagt, var partiet karakteriseret ved en temmelig letsindet tilgang til teoretiske spørgsmål og program. Alligevel så det store flertal af LCR’s medlemmer partiet som en revolutionær organisation, der havde som mål at vælte det kapitalistiske system og erstatte det med socialisme. Men lanceringen af NPA under stor mediebevågenhed har tiltrukket mange småborgerlige elementer, heriblandt en god del der hovedsageligt er interesserede i valg og i de positioner, som organisationen måske kan få i “institutionerne”.\nNPA havde alt at vinde, troede de, og ville gå fra den ene succes til den anden. De gentog i det uendelige, at PCF [Frankrigs Kommunistiske Parti] er “gammeldags” og “synger på sidste vers”. De troede, at NPA ville erstatte det som hovedkraften på “venstrefløjens venstrefløj”. Resultaterne ved regionsvalget viser, at det ikke er tilfældet. Den stemmeandel, som NPA opnåede, var ikke bedre, end hvad LCR kunne have forventet under lignende omstændigheder.\nKamp i NPA\nDenne fiasko vil have konsekvenser inde i NPA. Man hører med jævne mellemrum, at det er NPA’s mangfoldighed, der giver partiets dets styrke. Det er åbenlyst urigtigt. Ved hver alvorlig test vil de forskellige tendenser drage forskellige konklusioner, til tider konlusioner, der står i direkte modsætning til hinanden. Nu vil de medlemmer, for hvem NPA’s valgresultater er det vigtigste, drage den konklusion, at bruddet med “radikalismen” og LCR’s “kommunistiske” profil ikke er gået langt nok.\nDe vil presse på for at sætte “anti-kapitalismen” i baggrunden, til fordel for mere moderate ideer – blandt andet vage ”grønne” og feministiske ideer – som de anser for at være en stor fordel på den valgmæssige front. På den anden side vil de aktivister, som frem for alt ser NPA som et instrument i klassekampen, prøve at presse det i den modsatte retning. Kampen mellem disse tendenser er allerede begyndt og vil tage til i løbet af næste måneder og år. I sidste ende vil det føre til partiets ruin.\nSovjetunionen og de totalitære regimer i Østeuropas kollaps åbnede muligheden for en enorm ideologisk offensiv fra kapitalismens fortalere. Kapitalismen og markedets blinde kræfter havde endelig sejret over planøkonomien og over “socialismen”. Denne offensiv gjorde et betydeligt indtryk på arbejdere over hele verden, og især på ledelserne af partierne på venstrefløjen, såvel i Frankrig som andre steder. Ledelsen af Socialistpartiet afskrev socialismen, selv som et langsigtet mål, for i stedet åbent at gå ind for den såkaldte “frie markedsøkonomi”. I Kommunistpartiet gik Robert Hue og partilederne så langt som at støtte privatiseringer, især under Lionel Jospins regering i årene 1997-2002.\nLCR var heller ikke immune overfor dette pres. Grundlæggende set gik ledelsen af LCR mere eller mindre samme vej, bare langsommere. Ideen, der tegnede NPA-projektet, var at bryde med de “kommunistiske og revolutionære” traditioner til fordel for et vagt “anti-kapitalistisk” billede. Det var bare begyndelsen på en lang periode, hvor en lang række af lederne af LCR så dets kommunistiske, revolutionære og “trotskistiske” arv som en forhindring for dets udvikling, og især valgmæssige fremgang. LCR’s offentlige materialer talte ikke om socialisme. Dets program begrænsede sig til delvise tiltag på linje med Kommunistpartiets.\nNPA’s hovedparole, som man kan finde overalt på dets løbesedler og plakater, kræver: “beskat profitterne”. Der er allerede skat på profitterne, men bør vi ikke beskatte dem hårdere? Dette tiltag ville uden tvivl gå i den rigtige retning. Men når man tager i betragtning, hvordan kapitalismen fungerer, følger visse konklusioner logisk heraf. For at undgå at betale skat ville kapitalisterne flytte flere af deres operationer væk og ville lukke fabrikker, men NPA’s program indeholder ikke nogen forslag til at modgå en sådan reaktion. NPA er meget vel anti-kapitalistisk, men hvad betyder det begreb, hvis det program, som organisationen forsvarer, ikke foreslår noget seriøst alternativ til kapitalismen.\nLCR’s sekteriske attitude til PCF og Socialistpartiet var en kilde til konstant irritation for aktivisterne i vores parti [Kommunistpartiet, PCF, red.]. For eksempel må vi huske præsidentvalget i 2002, hvor ledelsen I LCR anbefalede, at man undlod at stemme, hvis Socialistpartiet i anden runde skulle stå overfor Jacques Chirac [den konservative kandidat, red.]. Socialistpartiet og PCF var “det samme” som højrefløjen, sagde de.\nMen da Chirac stod overfor Le Pen [den racistiske, højrenationalistiske kandidat, red.] i præsidentvalget, opfordrede LCR til, at man stemte på Chirac. Sådan en opførsel har meget at gøre med de fordomme, der selv i dag eksisterer blandt kommunistpartiets medlemmer imod “trotskisme”. Men vi må også anerkende, at eksistensen af ultravenstre organisationer - Lutte Ouvrière [Arbejderkamp], LCR og i dag NPA – er en pris, man må betale, for det politiske skift og inkonsistens fra toppen af vores eget parti, både i den “stalinistiske” æra og efterfølgende. Stalinismen skubbede ungdommen og arbejderne væk, ligesom ledelsens forelskelse i det “frie marked” siden Roberts Hues tid. Ingen er interesserede i kommunistiske ministre der privatiserer, altså bortset fra kapitalisterne.\nKapitalismen har fejlet, og marxismen har ikke tabt det mindste gran af relevans. Hvis revolutionære aktivister ønsker at kæmpe konsekvent imod kapitalismen, må de begynde at sætte sig ind i teori, i marxismens ideer og principper. Mange kommunistiske aktivister er overbeviste om, at PCF igen må forbinde sig med disse ideer. La Riposte er en del af denne bevægelse og arbejder hårdt for at støtte den i sin avis, på sin hjemmeside og i dets offentlige aktiviteter generelt. Vi er overbeviste om, at de virkeligt revolutionære elementer indenfor NPA vil finde de ideer, teoretiske forklaringer og perspektiver, der svarer til deres bestræbelser.


Nye støvler - Randi Glensbo\n4. januar 2013 4 kommentarer\nJeg kan jo rigtig godt lide at handle på nettet. Når jeg køber tøj og sko, plejer jeg bare at holde mig til mærker, jeg kender i forvejen. Så ved jeg, at størrelserne passer mig og i nogen grad også, at tøjet siddder, som det skal. Jeg synes nemlig, at det er helt vildt irriterende, hvis noget skal byttes eller returneres. Det er besværligt, synes jeg.\nFor nogen tid siden blev jeg opfordret til at prøve at handle hos Zalando.dk, og da jeg havde set bannerannoncer for webshoppen her, der og alle vegne, var jeg ret nysgerrig og ikke svær at overtale.\nDet blev et netindkøb, som tog temmelig lang tid. Zalando har nemlig rigtig mange varer at vælge imellem. Der er tøj og fodtøj til hele familien, boligtilbehør og meget mere. Det var lige før, at jeg syntes, at der var så mange valgmuligheder, at det blev lidt uoverskueligt.\nUdover det store udvalg tilbyder webshoppen gratis fragt – også hvis noget skal returneres.\nJeg endte med at købe et par Vagabond støvler. Jeg har i nogle år haft et par, som jeg har været meget glad for, men ville gerne have et par med lidt kortere skafter. Jeg kan godt lide sådan nogle lidt rå støvler, de er perfekte til mine gåture på denne tid af året. Så må jeg leve med, at mine sønner driller mig med mine militærstøvler, som de kalder dem.\nStøvlerne blev leveret i dag. De passer perfekt, og jeg er allerede smadderglad for dem.\n4. januar 2013 kl. 12:51\nLækre støvler! Dem kan jeg godt forstå, at du er glad for. Jeg har også prøvet at handle hos Zalando, og det er garanteret ikke sidste gang!\nNonna : Tak! Det er absolut også meget tænkeligt, at jeg vender tilbage som kunde hos Zalando en anden gang – det hele fungerer meget fint og hurtigt.\n5. januar 2013 kl. 10:34\nTillykke – hvor er de skønne! Lige min stil også, og lad bare drengene kalde dem militærstøvler 🙂\nMadame : Tak! Ja, drengene kan sige, hvad de vil – jeg er glad for mine støvler 🙂


Hvem er vi? – Jobcon\nRing: 60 42 41 40\nTest dig selv..\nVi er 5 medarbejdere i Jobcon. Vi har alle lang erfaring med forskellige områder, der på den ene eller den anden måde har noget at gøre med det at søge job. Vi er alle klar til at hjælpe dig, så du får den bedste jobansøgning. Vi kan også hjælpe dig, så du er klar til selve jobsamtalen. Som rekrutteringskonsulent bliver man ofte overrasket over, hvor dårligt forberedt jobansøgere er på selve jobsamtalen. Du kan derfor forbedre dine chancer for at få jobbet meget ved at forberede dig ordentligt og det kan vi hjælpe dig med.\nMogens Jungersen – Du kan læse mere om Mogens på hans Linkedin profil.\nMogens har arbejdet med at skrive jobansøgninger, CV’er og med at hjælpe jobsøgere med at forberede og øve jobsamtaler siden 2006. Han har arbejdet som management- og rekrutteringskonsulent i mange år, de seneste år i NNIT A/S i Novo Nordisk koncernen og assisterer endvidere en række virksomheder med headhunting.\n“Jeg arbejder i Jobcon, fordi det er en fantastisk fornemmelse at hjælpe andre med at få et nyt job.”\nSolveig Christensen – Du kan læse mere om Solveig på hendes Linkedin profil.\nSolveig har i mange år arbejdet som konsulent med fokus på sprog og kommunikation. Hun har solid erfaring som tekstforfatter, korrekturlæser, oversætter og har arbejdet med alle former for tekster på både dansk, norsk og svensk. Solveig behersker dansk, norsk og svensk på højet niveau og kan oversætte til og fra alle tre sprog.\n“Jeg arbejder i Jobcon, fordi jeg rigtig godt kan lide at arbejde med skriftlig kommunikation på de nordiske sprog…dansk, norsk og svensk.”\nCharlotte Lind Hansen – Du kan læse mere om Charlotte på hendes Linkedin profil.\nCharlotte har i mange år arbejdet som redaktør af lærebøger og har skrevet tekster til pjecer, hjemmesider og jobansøgninger. Hun har ligeledes arbejdet med undervisning og rådgivning inden for sundhedsområdet gennem mange år. Kommunikation har således været et centralt punkt i hendes arbejdsliv i mange år.\n“Jeg arbejder i Jobcon, fordi jeg som ”forfatter” af andres jobansøgninger virkelig kan hjælpe og gøre en stor og positiv forskel i andre menneskers liv.”\nGitte Schrøder Garde – Du kan læse mere om Gitte på hendes Linkedin profil\nGitte har en lang karriere bag sig som personaleleder, er eksamineret og certificeret coach ud fra ICF’s (International Coach Federation) etiske og internationale standarder og krav til kompetencer for en professionel certificeret coach. Gitte har lang erfaring som coach og har både brugt sine coachkompetencer i rollen som personaleleder og som selvstændig coach.\n“Jeg arbejder i Jobcon, fordi jeg som en erfaren coach kan hjælpe andre med at finde ud af, hvad de gerne vil i deres arbejdsliv…og det er for mig personligt meget givende.”\nMark Russel Hanger – Du kan læse mere om Mark på hans Linkedin profil\nMark har i mange år arbejdet som højt specialiseret IT-medarbejder i den offentlige sektor og har endvidere mange års arbejdserfaring fra Mellemøsten. Mark har foruden sin dybe IT-viden et unikt kendskab til både det engelske og det danske sprog. Han er med engelsk som modersmål vores garant for, at jobansøgninger og CV’er formuleres på korrekt engelsk.\n“Jeg arbejder i Jobcon, fordi jeg i Jobcon kan lære andre om de mange sprogelige muligheder i det engelske sprog ….og det kan jeg rigtig godt lide.”\nRudekæret 7 - 2840 Holte\nMobil: 60 42 41 40\nFå tips og en guide til at komme i job\n© Copyright - Jobcon


Bønder og krigere | lex.dk – Danmarkshistorien\nDanmark var nu så småt på vej bort fra den kulturelle isolation, som landet havde været i siden slutningen af bronzealderen, da kelternes fremtrængen i Mellemeuropa havde afskåret kontakten mellem nord og syd.\nI årene fra 150 til 50 f.Kr. var de keltiske samfund inde i en sidste stor blomstringsperiode, hvor fundamentale politiske, sociale og økonomiske forandringer fandt sted. De havde udviklet sig fra forholdsvis simple stammesamfund, baseret på et magtfuldt krigeraristokrati, til egentlige statsdannelser, bygget op omkring store befæstede byer, der var basis for vidtstrakt politisk kontrol. Her levede en stor del af befolkningen, og her opstod centre med højt specialiseret kunsthåndværk og en udviklet handel, som også indebar selvstændig møntprægning.\nMen den keltiske civilisation stod for fald. Det nye kraftcenter i Europa var nu den hastigt voksende Romerske Republik. I begyndelsen af det første århundrede f.Kr. omfattede den romerske verden hele Middelhavsområdet, og mod nord og nordvest grænsede Romerriget op til kelterne. I midten af dette århundrede, helt præcist i foråret 58 f.Kr., begyndte Cæsar sin erobring af det keltiske Gallien, og i løbet af syv år havde han sikret det romerske herredømme i området vest for Rhinen, dvs. hele det nuværende Frankrig, Belgien og sydlige Holland. Der må have været flere grunde til, at Cæsar indlod sig på denne langvarige og omfattende militære operation. En af dem var, at han anså det for at være af vital betydning for Rom at sikre sig Gallien som et bolværk mod de germanske stammer på den anden side af Rhinen. Det var kun 40 år siden, at en mægtig germansk folkehær havde truet selve Italien og med nød og næppe var blevet standset af Marius, romernes navnkundige hærfører.\nI årene fra 115 til 101 f.Kr. vandrede en kæmpemæssig menneskemængde gennem Europa. Den bestod af mænd og kvinder, børn og gamle, og deres antal er angivet til 300.000. Selv om størrelsen utvivlsomt er stærkt overdrevet, blev de alligevel en betydelig trussel for Romerriget. De romerske hære blev slået i årene 107 og 106 f.Kr., da de forsøgte at bremse barbarernes fremmarch mod Rom, og det lykkedes først at besejre dem i to store slag, det ene ved Aqua Sextias (det nuværende Aix i nærheden af Marseille) og det andet ved Vercellae på Posletten i året 101 f.Kr.\nSamtidens romerske forfattere omtalte den store skare som kimbrere, teutoner og ambronere og beskrev deres oprindelige stammeområder på en sådan måde, at kimbrerne kunne være kommet fra Himmerland, teutonerne fra Thy eller muligvis fra områderne ved den sydslesvigske vestkyst og ambro-nerne fra Slesvig. Vi skal næppe forestille os, at de store folkemasser, der var på vandring i Europa, udelukkende kom fra Jylland. Her var efter al sandsynlighed deres udgangspunkt, men andre folkegrupper og stammer må være stødt til undervejs. Nogle blev sikkert boende, når andre brød op efter flere sæsoner på en fast lejrplads, og på den måde blev der skabt personlige forbindelser mellem stammefolk over store dele af Europa, hvis de da ikke allerede eksisterede.\nDe tidligste arkæologiske vidnesbyrd om kontakt mellem Danmark og den keltiske verden er vanskelig at datere præcist, men sættes normalt til 150-100 f.Kr. Vi kan derfor ikke med sikkerhed vide, om kimbrertoget, som denne folkevandring betegnes, er årsagen til de mange fund af keltiske genstande i Danmark. Alligevel kan der næppe være tvivl om, at kimbrertoget med sine forskellige udløbere har skabt en række nye kontakter og forbindelser hen over Europa; forbindelser, som udbygges og forstærkes i de efterfølgende århundreder.\nVærket Danmarkshistorien i 17 bind udkom i 2. udgave 2002-5. Teksten ovenfor er kapitlet Bønder og krigere.\nForrige afsnit er Overdrev og øde agre\nNæste afsnit er Urner og brandpletter\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Hedeager, Lotte: Bønder og krigere i Danmarkshistorien på lex.dk. Hentet fra https://danmarkshistorien.lex.dk/B%C3%B8nder_og_krigere


A-kasser slås om selvstændige - Dansk Iværksætter Forening\nCache size: 9.09 MB (311 files)\nA-kasser slås om selvstændige\nHvor ASE og Dana i mange år har haft monopol på at optage selvstændige erhvervsdrivende som medlemmer, er der nu 16 a-kasser, der lukker de selvstændige ind i varmen. Det skyldes, at der kommer flere og flere freelancere indenfor mange forskellige fag, og de traditionelle a-kasser derfor er tvunget til at udvide deres medlemskriterier, hvis de ikke vil miste medlemmer.\nBlandt de mere overraskende a-kasser, der har valgt at åbne op for selvstændige, er Danske Lønmodtageres A-kasse, DLA. Den lokker de selvstændige med en tillægsforsikring, som giver op til 20.000 kroner om måneden oven i den supplerende understøttelse, hvis man som selvstændig bliver ramt af arbejdsløshed. Konkurrencen mellem a-kasserne kommer de selvstændige til gode i form af priskrig på medlemskaberne og bedre tilbud til medlemmerne generelt. Blandt andet har både ASE og Dana meldt ud, at de nu også er på vej med tillægsforsikringer ved ledighed.


Well, har lige f�et et nyt kamera, og ville lige lege lidt med det, har ikke helt tjek p� alle detaljer og finneser om hvordan det bruges endnu, men tog det her billed, og kunne rigtig godt lide det, og ville bare lige sp�rge hvad i synes om det, gerne konstuktiv kritik\nJeg synes: Fokus ligger helt forkert p� den m�lkekarton, som du selv p�peger. Farverne er noget bl� i det.\nKompositionen kan jeg egentlig godt lide, men det �del�gger det desv�rre helt for mig at fokus ligger helt i forgrund.\tG� til toppen af siden\nWell, har lige f�et et nyt kamera, og ville lige lege lidt med det, har ikke helt tjek p� alle detaljer og finneser om hvordan det bruges endnu, men tog det her billed, og kunne rigtig godt lide det, og ville bare lige sp�rge hvad i synes om det, gerne konstuktiv kritik\tDet er da gl�dende at du synes godt om din lillebror, men selve billedet er for utydeligt og er m�ske lidt for bl�t. N�ste gang du "fanger " ham s� s�rg for at f� hele ansigtet med. Det er sj�ldent at halve kroppe og ansigter bliver gode p� et foto. Men bliv bare ved, du skal nok f� et godt billede med dit nye kamera. Der er kun en m�de du kan l�re at kende det p�; ved at tage en masse billeder og pr�ve de forskellige indstilinger. M�ske kunne politikens bog om Digital fotografering gavne???\t[SIZE=7]MOBO: ASUS M2N-E 4Gb. GEIL DDR2 ram * AMD Dual 3800+\nl�rdag, 16. september 2006, 11:50\nEr det fordi du har f�et et nyt mobil kamera og vil h�re vores reaktion p� kvaliteten? For jeg kan alts� ikke helt se noget som helst i det billede. Det ligner noget man har taget med et mobilcam lige over bordkanten. Fokusering ligger helt forkert og sidst men ikke mindst er der da ikke noget interresant at kigge p�?\nNej, jeg har ikke f�et det forkerte ben ud af sengen og du m� ikke mistorst� det - men forst�r bare ikke helt...\t|GIGABYTE P67|Intel i5 2500K|\nl�rdag, 16. september 2006, 12:47\nNej, jeg har ikke f�et det forkerte ben ud af sengen og du m� ikke mistorst� det - men forst�r bare ikke helt...\tTror ikke du har ramt helt ved siden - syn's ogs� det ligner et snapshot med et d�rligt mobilkamera. Og det er s� det. G� til toppen af siden\nl�rdag, 16. september 2006, 12:52\nJeg er ikke s�rlig fascineret. Det er for mig at se bare et utydeligt billed, taget med et billigt kamera og med fokus p� et ret besynderligt sted. Men ok, �velse g�r mester. G� til toppen af siden\nl�rdag, 16. september 2006, 13:30\nnu pakker folk det ind herinde s� vil egentligt lige skrive hvad jeg tror alle de andre t�nker:\nlad da v�re med at poste et billede bare for at poste noget. tag nogle gode billeder og paste dem hvis det er noget specielt. (med specielt mener jeg ikke motivet, men derimod kvaliteten af billedet...du kan evt se mere her i forum for at se hvad de andre paster)\tAsrock FM2A88X Extreme6X, Noctua NH-U14S@AMD A10 7800 3,9ghz maz, 2*8Gb DDR3, 700W PSU, Sapphire R9 270X 4GB OC.\tDette indl�g er blevet redigeret 1 gange, senest redigeret af "Fragman" (16.09.2006, 13:31)\nl�rdag, 16. september 2006, 14:03\nlad da v�re med at poste et billede bare for at poste noget. tag nogle gode billeder og paste dem hvis det er noget specielt. (med specielt mener jeg ikke motivet, men derimod kvaliteten af billedet...du kan evt se mere her i forum for at se hvad de andre paster)\tNU skal du jo t�nke p� at alle starter et sted, og desuden er ikke alle lige kritiske. The Black Bird har jo lov til selv at synes at hans billed er flot, og han lige s� meget ret til at poste det og bede om kritik, som fx _What_ eller andre fra foto-eliten.\nHer skal v�re plads til alle.\tG� til toppen af siden


økologisk din vej til... faglig udvikling, butikshylderne, forbrugeropbakning og politikerne - PDF\nDownload "økologisk din vej til... faglig udvikling, butikshylderne, forbrugeropbakning og politikerne"\n1 økologisk LANDSFORENING din vej til... faglig udvikling, butikshylderne, forbrugeropbakning og politikerne\n2 Økologisk Landsforening - din vej til faglig udvikling og fagpolitisk indflydelse Tæt på forbrugerne og markedet Gert Lassen, Mælkeproducent, 500 ha, 240 malkekøer, opdræt og fedestude, Silkeborg. Selvfølgelig er vi da med i Økologisk Landsforening. Vi får rådgivning, og foreningen har også lavet klima-plan for ejendommen. Noget af det rigtig gode ved Økologisk Landsforening er, at der også er forbrugere med. De giver os landmænd en masse input og viden om, hvor økologien skal hen, så vores produktion kan udvikle sig i takt med markedet. Seks unikke fagudvalg sikrer din branches stemme i politik og landbrugsfaglig udvikling Selvforsyning er min kæphest Henrik Petersen, 60 malkekøer, 117 ha, Leverer mælk til Arla/Naturland, løgumkloster. Deltager i selvforsyningsprojektet Økologisk mælk uden foderindkøb ledet af Økologisk Landsforenings FagligT Team. Som landmand er det spændende at være i sådan et projekt og på den måde bidrage til ny viden, som kolleger kan bruge direkte eller finde inspiration i. Selvforsyning med foder er en af mine kæpheste. På den måde er man ikke afhængig af svingende råvarepriser eller foderstofvirksomheder. Selvforsyning er sådan set interessant for alle husdyrproducenter økologiske som konventionelle. Men jeg synes, at økologi og selvforsyning hænger naturligt sammen det slutter ligesom ringen. Økologisk Landsforening har seks unikke fagudvalg, som skaber fagligt fællesskab og bringer budskaberne fra det praktiske landbrug direkte ind i foreningens politiske arbejde og videre til politikere, myndigheder, rådgivere, forskere, pressen m.fl. Foreningen tæller yderligere to udvalg ud over de landbrugsfaglige: Ulandsudvalget og Virksomhedsudvalget. Fagudvalgene for mælk, kød, svin, planteavl, æg & fjer og frugt, bær & grønt udgør på én gang både græsrødderne og rygraden i foreningens fagpolitiske arbejde. Det er her, nye sager rejses første gang, og det er herfra, de bæres videre. Fagudvalg skaber udvikling Økologisk Landsforening udfører et omfattende landbrugsfagligt udviklingsarbejde via Fagligt Team, der er landets største hold af økologiske rådgivere. Idéerne til ny udvikling opstår ofte i den praktiske dagligdag ude på bedrifterne, og via fagudvalgene bliver de vigtige idéer til udviklingsprojekter i Fagligt Team. Her arbejder man tæt sammen med landmænd, virksomheder, forskere, kokke og detailhandel m.fl. i projekterne. Gennem dit fagudvalg kan du som landmand selv sætte nye idéer eller faglige udfordringer på dagsordenen og være med til at skabe udvikling for dig selv og din branche. 2\n3 Økologisk Landsforening - din vej til faglig udvikling og fagpolitisk indflydelse Æg & Fjerkræudvalget Planteavlsudvalget Frugt, Bær & Grøntudvalget Kødudvalget Svineudvalget Virksomhedsudvalget Ulandsudvalget Mælkeudvalget Det giver politiske resultater Niels Riis, Fjerkræ, 200 ha, økologiske høner og hønniker, Hadsten Dit fagudvalg Varetager dine faglige og afsætningsmæssige interesser skaber nye muligheder for dig både i marken og på markedet. Det er Økologisk Landsforening, der varetager økologers interesser og ingen andre. Man er ikke begrænset af hensyn til konventionelle interesser. Foreningen har rigtig gode kontakter ind til ministerierne og til embedsmænd. Hvis man vil have rejst en fagpolitisk sag over for fødevareministeren, så skal man gå til Økologisk Landsforening. Er din direkte vej til at rejse en fagpolitisk sag og dermed få indflydelse. Bidrager til udviklingsarbejdet i Fagligt Team, så din branche hele tiden udvikler sig og finder bæredygtige og miljørigtige løsninger på faglige udfordringer. Fagudvalgene tæller seks otte medlemmer, som vælges på udvalgenes årsmøder. Årsmøderne finder sted i forbindelse med Økologisk Landsforenings generalforsamling i marts. 3\n4 Økologisk Landsforening - din vej til butikshylderne og forbrugeropbakning Uvurderlig markedsrådgivning Svend Brodersen, Mælkeproduktion, Kartoffel- og planteavl, Forarbejdning og afsætning af egne produkter i Rema 1000, Gram. Nyt koncept sikrer landmændene synlighed i butikkerne Da vi overtog Gram Slot og skulle til at udvikle vores eget koncept og brand, havde vi brug for Økologisk Landsforenings viden og markedsrådgivning. Foreningens Markedsafdeling har været en uvurderlig sparringspartner i den proces og har hjulpet os med alt fra at finde den detailkæde, der var strategisk rigtig at samarbejde med til udvikling af emballage og design. Den store ekspertise på afsætningsområdet og markedsindsigt kan vi ikke finde i en almindelig landboforening. SuperBrugsen, Kvickly og Dagli Brugsen har i 2012 indført en såkaldt Økozone, som gør det lettere for kunderne at finde økologisk frugt og grønt og at se hvilken landmand, der har produceret varerne. Konceptet er udviklet af Økologisk Landsforenings Markedsafdeling sammen med en gruppe økologiske frugt- og grøntproducenter, som er medlem af foreningen. Kunderne møder fem økologiske landmænd på plakater, hyldeforkanter og emballage i butikkerne. Det skaber tillid og kendskab til det, de landmænd står for: naturglæde, omsorg for dyrene og godt håndværk. Når landmanden ikke er anonym, er det sværere for butikskæden at skifte ham eller hende ud fra den ene dag til den anden, blot fordi porrerne kan fås 10 øre billigere fra Spanien. Carina Neergaard, Marketingchef, Corporate Branding, Coop. Økologisk Landsforening er en vigtig samarbejdspartner for os. Vi laver rigtig meget sammen med foreningen og opnår gode resultater blandt andet inden for synlighed af økovarerne og udviklingen af vores økologiske sortiment. Arbejder for din afsætning Økologisk Landsforening samarbejder tæt med alle detailkæder i Danmark om at synliggøre øko-varerne i butikkerne og udvide det økologiske sortiment. Det har sikret vækst trods finanskrise. Foreningen skaber synlighed for producenterne helt ud i indkøbskurvene. Irmas Nordiske Smag er et nyt koncept, hvor 18 økologiske landmænd og deres produkter er i centrum. Foreningen skaber linket til producenterne og samler løbende avlere, grossister, virksomheder og detailhandlen til kontaktmøder, minimesser og produktpræsentationer. Økologisk Landsforening driver en bred vifte af eksportfremstød for økologien og foreningens medlemsvirksomheder. Økologi-eksporten er mere end tredoblet siden Foreningens Fødevarerådgivning har været fødselshjælper til 170 nye produkter fra økoproducenter de seneste tre år. 4\n5 Økologisk Landsforening - din vej til butikshylderne og forbrugeropbakning Økodag en folkelig begivenhed Økologisk Landsforening har siden 2005 koordineret et enestående samarbejde mellem mejerier og mælkeproducenter om Økodag. Over danskere har siden den første Økodag delt glæden ved at se forårskåde øko-køer komme på græs en søndag i april. Alene her i foråret trak Økodag danskere af huse, og køernes forårsspjæt er blevet et fast indslag i TV-avisen. Økodag er eksponent for en kerneværdi i økologien dyr på græs og er samtidig en folkelig begivenhed, som de fleste danskere i dag kender og har hørt om. Sammen sikrer vi forbrugertillid danskere besøgte i 2012 en økologisk gård i forbindelse med Økodag og de Økologisk Høstmarkeder. Økologisk Landsforening sørger gennem målrettet pressearbejde for markant mediedækning af økologien og de økologiske landmænds udfordringer og succeshistorier. Det giver i gennemsnit syv øko-historier i pressen hver dag (overvejende positive). Det svarer til en annonceværdi på mio. kroner om året. ØKODAG er en vigtig løftestang for økologien i Danmark Peter Giørtz-Carlsen Landechef for Danmark, Arla. Økologi udgør det ene ben i Arlas to-strengede strategi på det danske marked. Derfor glæder vi os over samarbejdet med de øvrige mejerier og Økologisk Landsforening om økologisk afsætning og Økodag. Økodag er en stor forbrugersucces, der styrker forbrugernes interesse for økologisk mælk og er en stærk platform for økologiske mælkeproducenter. Dette fællesskab, og den fortsatte udvikling af arrangementet, skal sikre, at Økodag også fremtidigt brænder igennem til glæde for alle. 5\n6 Økologisk Landsforening - din vej til politikerne Økologisk Landsforening stoppede gmo ers fremmarch Uforstyrret interessevaretagelse Frode Lehmann Fmd. Naturmælk, 100 malkekøer, 150 ha, Broager. Som økologer har vi brug for nogen, der kan repræsentere os politisk uden at skulle pleje andre interesser end økologien. Vores interesser som økologer i forhold til gmo er der ikke andre end Økologisk Landsforening, der kan varetage. Andre slår knuder på tungen, når de forsøger at tale økologernes sag i forhold til gmo-spørgsmålet. Økologisk Landsforening har gjort det dygtigt på gmo-området og har som den eneste landbrugsorganisation en klar holdning til gmo som noget skrammel, vi ikke skal i gang med herhjemme. I foråret 2009 proklamerede daværende fødevareminister Eva Kjer Hansen, at det var nødvendigt at åbne op for gmo er i Danmark. Økologisk Landsforening ville det anderledes. Ministeren opfordrede til en saglig debat om gmo og teknikkens fordele og ulemper. Og det fik hun. Foreningen indledte et intensivt lobby- og pressearbejde for at beskytte de økologiske landmænd, økologiske virksomheder og produkter samt naturen mod gmo-forurening. Foreningen gik i dialog med samtlige af Folketingets partier. Ét år senere vedtog Folketinget den 27. maj 2010 enstemmigt en ny og mere restriktiv, national gmo-politik. Økologisk Landsforening var pennefører på meget af folketingsvedtagelsen. Men gmo-historien er ikke slut endnu. Folketinget skal genforhandle den danske sameksistenslov, som skal beskytte de økologiske landmænd bedst muligt mod gmo. Den sag følger vi naturligvis helt tæt til dørs. 6\n7 Økologisk Landsforening - din vej til politikerne Dybt taknemlig for foreningens gmo-indsats Poul Pedersen, Mejeribestyrer, Thise Mejeri. 100 % interessevaretagelse for økologer Jeg er dybt taknemmelig for det arbejde, Økologisk Landsforening har gjort på gmo-området. Det vidner om den respekt, der er om Økologisk Landsforening, at foreningen har fået bremset en politisk proces, som for bare halvandet år siden var ved at gå rigtig stærkt. Foreningen har sikret en tænkepause i arbejdet med gmo-lovgivningen, så tingene kan gøres grundigt og ordentligt. Arbejder 100 % for økologiske landmænd. Økologisk Landsforening løftede Staldskolemodellen op som nyt alternativ til obligatorisk sundhedsrådgivning. Da gyllenedfældningskrav truede med at ødelægge de økologiske kløvergræsmarker, sikrede foreningen, at de økologiske landmænds kløvergræs blev undtaget fra kravet. Gratis økologikontrol. Foreningen har gentagne gange sikret midler til, at øko-kontrollen er gratis for landmænd i Danmark som det eneste land i EU. Støtte til investeringer og afsætning. Økologisk Landsforening har sikret trecifrede millionbeløb til investeringsstøtte til øko-landmænd i ny teknologi og biogas, eksportfremme, produktudvikling og nye afsætningsmuligheder. Alt sammen noget, der skaber udviklingsmuligheder for dig som landmand. Økologisk mad i det offentlige. Efter flere års arbejde lykkedes det foreningen at få et nationalt mål om 60 procent økologi i offentlige måltider. Alle lytter på Christiansborg, når Økologisk Landsforening argumenterer Henrik Høegh, Miljøordfører (V), Tidligere fødevareminister. Økologisk Landsforening udfører en meget målrettet lobbyisme, som altid er timet korrekt i forhold til det politiske arbejde. De er meget målbevidste i deres argumentation og ret insisterende på at få et udbytte/ referat efter politisk forhandling. Generelt er arbejdet fra Økologisk Landsforening på Christiansborg præget af en høj succesrate, dels på grund af deres professionalisme og dels på grund af den store politiske interesse for økologi. Økologi har høj politisk bevågenhed på Christiansborg. Derfor lytter alle, når Økologisk Landsforening argumenterer. Med altid god forberedelse trænger de godt igennem. 7\n8 Dit medlemskab gør en forskel Økologisk Landsforening arbejder helhjertet for økologi og dine interesser Foreningen går forrest i arbejdet for et stærkt marked Tæt samarbejde med supermarkederne og et offensivt arbejde for økologisk salg Et effektivt pressearbejde og populære events sikrer folkelig opbakning og tillid Eksportfremstød og hjælp til produktudvikling øger salg og værdi Foreningen tæller 122 af landets fødevarevirksomheder blandt sine medlemmer Foreningen varetager dine politiske interesser Politisk støtte til eksport, investering, innovation, biogas og forskning Samarbejde med stat/kommune om 60 % økologi i offentlige køkkener En forening hvor økologer selv bestemmer hvilken politik, der føres om gmo m.m. Udvalgene sikrer dig fagpolitisk indflydelse og fællesskab Danmarks eneste branchebaserede organisering inden for økologi Udvalg for mælk, svin, fjerkræ, planteavl, kød, frugt, bær & grønt er din stemme i fagpolitik Fællesskab og netværk med kollegaer fra din egen branche Dertil får du som landmandsmedlem: Landbrugsfaglig rådgivning til medlemspris Avisen Økologi & Erhverv hver 14. dag med nyt fra politik, markedet og marken Magasinet Økologisk hvert kvartal Rabat på foreningens kurser, seminarer og studieture i ind- og udland Målrettet nyhedsbrev fra din egen branche inden for økologi Vær med! Vi vil meget gerne have dig og dine kolleger med i fællesskabet. Jo flere vi er, jo mere styrker det økologernes udviklingsmuligheder og mandat. Du finder Økologisk Landsforening i Økologiens Hus, Silkeborgvej 260, 8230 Åbyhøj, Tlf.: , og på\nfaelles om mere og bedre økologi DIN FAGLIGHED - DIN AFSÆTNING - DIT FÆLLSSKAB FÆLLES OM MERE OG BEDRE ØKOLOGI EN VERDEN AF FAGLIGHED Økologisk Landsforening er en verden af faglig viden. Vores landbrugsafdeling


Branddør forhandles til bl.a. Kbh, Aalborg & Odense | Brandsektionering\nEi260 eller BS 60\nBrandstyring, branddøre og brandsektionering\nLeder du efter en branddør eller brandsektionering til virksomheden?\nHos Crawford Portcenter forhandler vi forskellige former for brandsektionering, såsom branddøre, brandskydeporte og stålglaspartier der er klassificerede som brandsikre bygningsdele.\nVores produkter er fremstillet i den ypperste kvalitet, selvom vi har konkurrencedygtige priser.\nBrandsektionering sikrer bygningen mod kollaps\nVi kan blandt andet levere en branddør, som er klassificeret i brandklassen Ei²60 (BS60) eller Ei²120. Det kan for eksempel være en dobbelt ståldør, en indvendig fyldningsdør eller en glasdør, der er brandsikker i 60 minutter. Vi kan også levere døre i andre brandklasser. Vi er naturligvis behjælpelig med råd og vejledning.\nSamtidig kan vi levere brandsektioneringsvægge i forskellige brandklasser. Brandsektionering benyttes for i eksempel industribygninger og butikscentre, men de kan også benyttes mange andre steder. En brandsektioneringsvæg skal sikre, at taget ikke kollapser ved brand. Det betyder, at den skal bevare sin stabilitet i et bestemt tidsrum, selvom den bliver udsat for brand.\nFå et tilbud på en branddør eller brandskydeport\nDu er velkommen til at høre mere om de danske brandklasser og de nye europæiske brandklasser. Vi kan samtidig fortælle mere om vores produkter. Vi kommer gerne ud for at lave en uforpligtende opmåling, hvorpå vi kan sende et tilbud med en god pris for en branddør og for den ønskede brandsektionering.\nDu kan ringe til os på telefon: 70 20 02 08 for at aftale nærmere, eller du kan skrive til os på e-mail: info@crawforddanmark.dk.


Brænd ukrudtet af på våde dage (OMX:TOP)\nMay 1, 2017 - 2:19 PM CET\nBrænd ukrudtet af på våde dage\nDet er hurtigt og let at komme ukrudtet mellem fliserne til livs med en ukrudtsbrænder. Men det er ikke ufarligt. I årene 2007 til 2016 opstod mindst 1.540 brande ved brug af netop ukrudtsbrændere. Ved at følge nogle enkle tip, kan du minimere brandfaren.\nMinimum 1.540 gange i årene 2007 til 2016 måtte brandvæsnet tilkaldes for at håndtere brande, der var opstået ved brug af ukrudtsbrændere. Det viser en opgørelse fra Beredskabsstyrelsen. De fleste brande sker i sommermånederne og ofte i indkørsler og på terrasser, hvor husejere var i gang med at svitse ukrudtet i bede og mellem fliser og grus.\n"Ukrudtsbrændere er meget nemme at betjene, men de er også årsag til mange skader, fordi brænderen skaber meget høje temperaturer. Den stærke varme har derved nemt ved at antænde tørre blade, kviste og affald på jorden. Høj varme, tørt vejr og lidt blæst er derfor en farlig kombination. Vi anbefaler, at man kun svitser ukrudtet, når jorden er fugtig og der er nogenlunde læ. Hold derfor øje med vejrudsigten og find ukrudtsbrænderen frem, når der er overskyet eller lige efter en regnbyge," siger skadechef Maiken Russ fra Topdanmark.\nMælkebøtten skal svitses — ikke brændes\nUdover at planlægge afbrændingen efter optimale vejrforhold bør man undgå at brænde ukrudtet for hårdt af. Der skal således ikke ret meget varme til, før ukrudtet dør. Ukrudtsplanten skal svitses til bladene bøjer. Så vil planten visne og dø i løbet af få dage.\n"Når man ligefrem brænder ukrudtet, påvirkes området omkring ukrudtet også af den stærke varme og det øger risikoen for brandskader. Vi ser tilfælde, hvor meget tørre plæner eller hække er blevet antændt. Sker det, så kan det nemt brede sig til carporten og huset," siger Maiken Russ.\nDerfor anbefaler Topdanmark, at man fejer området inden man bruger ukrudtsbrænderen og at man har let adgang til fx vandslange eller en spand med vand.\nBeredskabsstyrelsen har udgivet en pjece med såkaldte forsigtighedsbestemmelser, som borgerne skal overholde ved brug af åben ild, herunder ukrudtsbrændere.\nUkrudtsbrændere skal være DG-godkendte og have et DG-mærke, når de forhandles i Danmark.\nBrug kun ukrudtsbrænderen, når planter og jord er fugtig. Pas på i tørre perioder, eller når det blæser meget.\nHold god afstand til letantændeligt materiale, fx hække, plankeværk og bunker af tørre blade.\nUkrudtet skal kun svitses kortvarigt, ikke brændes væk.\nTjek efterfølgende for gløder — er der gløder, skal de slukkes.\nGå aldrig fra en tændt ukrudtsbrænder.\nStil den slukkede, varme ukrudtsbrænder på et underlag, der kan tåle varme, og afmonter gasflasken eller gasdåsen.\nKontakt skadechef Maiken Russ på telefon 21376803


Ugens Kurt: Jane Findahl | AVISEN\n(Foto: Lars Lindskov)\nUgens Kurt: Jane Findahl\n06:00 - 20. april 2020\nI denne uge er Ugens Kurt en kvinde født i Kolding, men opvokset i Fredericia. Hun er uddannet socialrådgiver, men nu arbejder hun som Koncernchef i Odense Kommune. Hun har været med helt i toppen af både fredericiansk og national politik for sit parti, SF – og så ved hun i omegnen af alt der er værd at vide om lokalpolitik. Ugens Kurt er Jane Findahl.\n“Jeg er født i Kolding og har boet i Randers en lille smule af min barndom. Så har jeg været her siden jeg var helt lille, her i Fredericia. Jeg gik i gymnasiet, men jeg gik ud og tog en HF løbende senere”, siger Jane kort om hendes barndom og tidlige ungdom, for “det er jo lidt længe siden”, lyder det med et grin fra Jane.\n“Jeg uddannede mig til laborant og senere til socialrådgiver – og sygehjælper indimellem. To af dem er med hvid kittel, men det er slet ikke det samme. Jeg tror at jeg i virkeligheden var lidt søgende i forhold til om jeg skulle være socialrådgiver, men det skulle jeg altså være”, fortæller hun.\n“Det er en social indignation i forhold til at være med til at skabe forandringer i folks liv for dem der har brug for hjælp og behov. Jeg tror faktisk at det er for alle politikere, at man gerne vil være med til at hjælpe dem der har brug for det. Så jeg tror ikke kun det er fordi jeg er SF’er, at jeg har en social indignation. Men det er det der har drevet mig både fagligt og politisk”, forklarer Jane. “Det jeg rigtig godt kan lide, som man kan bruge mange uddannelser til, men som jeg har brugt min uddannelse til, er at uddanne mig videre som leder. Jeg tænker meget strategisk – og det er godt at have med sig som chef”, fortsætter hun.\n“Jeg startede som nyuddannet i Kolding i et stykke tid, hvor jeg startede på børne- og familieområdet, hvor jeg arbejdede med de familier der havde behov. Så kom jeg til Fredericia og begyndte at opbygge beskæftigelsesafdelingen. Det var i en tid hvor det gik fra AF til Kommunerne. Det er sådan noget jeg tænder på, det synes jeg er virkelig interessant at bygge nyt og organisere. På det tidspunkt kom der ny lovgivning hele tiden – og det var vildt spændende at være med til at få det omsat i praksis lynhurtigt”, forklarer Findahl.\n“Det synes jeg var en enormt spændende tid. Men sideløbende var jeg også politiker. Jeg stillede op første gang ved valget i ’85 og blev valgt der første gang. Det var også for SF. Jeg har aldrig været medlem af andre partier”, siger Jane. “Jeg kommer fra et hjem hvor vi altid har drøftet politik med mange forskellige nuancer. Jeg var medlem og blev spurgt om jeg ville stille op – og det ville jeg gerne. Så kom jeg ind der i 1985”, fortsætter hun.\nHvordan var det at blive valgt?\n“Jeg synes det var ekstremt udfordrende. Politisk var det spændende, men det var en anderledes tid. Der manglede indsatser. Jeg var enlig mor med to børn – og det var enormt svært for mig at komme til møder når de mange mænd havde fri fra arbejde, for det var jo der møderne var. Det var der jeg skulle hente mine børn, så der var en stor ligestillingsindsats der skulle gøres før at der var plads til folk som mig”, svarer Jane, inden hun slår fast, at “Det var i høj grad en tid hvor kvinder ikke var med – og de der var havde voksne børn”.\n“På det tidspunkt havde jeg to børn, en på fire og en på ni år. Så de var ikke ret gamle. Det er i den alder, at man har brug for en voksen. En voksen der kan hente en, lave mad og så videre. Så tidspunkterne passede virkelig dårligt”, fortæller Jane.\n“Det var en daglig kamp for at kunne passe sin mødevirksomhed. Selvfølgelig havde jeg et hamrende godt netværk, ellers kunne det ikke lade sig gøre. Jeg havde mine forældre og nære venner der kunne hjælpe. En ting er at gøre sig det klart, men man tror det er løgn, at møderne ikke kunne flyttes. Men det var svært. Men det blev ændret hen ad vejen”, siger hun og fortsætter: “Det er ikke kun mig, der kom også andre til – og mænd der var med på det. Men det var en kamp hvor man var nødt til at bide sig fast og være vedholdende”.\nDu nævnte tidligere, at du sideløbende begyndte at uddanne dig som leder?\n“Jeg tager en dimplomuddannelse på et år, for jeg kunne ikke bruge så lang tid på det. Jeg bliver valgt igen i ’89, og så sidder jeg der indtil ’92. Jeg gjorde ikke perioden færdig, jeg fik en baby, blev gift og fik et nyt job. Min mand og jeg drev også en café. Så gik jeg ud af byrådet, så min suppleant kunne nå at gøre sig gældende inden valget”, forklarer Jane.\n“Det lykkedes desværre ikke, vi mistede et medlem, så kun Ivan Toftgaard sad tilbage. Så vi aftalte, at jeg stillede op igen i 1997. Der vandt vi så meget plads, at der ikke var socialdemokratisk enevælde. Der lavede vi en aftale med JB og Uffe Steiner. Jeg blev formand for Børn- og Ungeudvalget, medlem i Økonomiudvalget og medlem i Ligestillingsudvalget”, fortæller Findahl og fortsætter: “Det at være politisk chef, formand, er også at lede. Så det var nok der, at jeg fik mit første rigtige lederjob”.\nHvorfor lige Børne- og Ungeudvalget?\n“Det var der min passion var, det var der jeg kunne se at jeg kunne gøre en forskel. Men det var også der Fredericia havde brug for at der blev gjort en forskel. Eksempelvis var der ikke pasningsgaranti. Der lavede jeg en aftale med Uffe om, at det skulle vi indfri i den første periode – samtidig med at skolerne skulle bygges om og indrettes anderledes. Det var meget spændende”, svarer Jane.\nHvordan med job ved siden af den politiske karriere?\n“Jeg havde fået et nyt job, men jeg rejste fra det, fordi jeg også blev valgt som næstformand for SF – og det var også en ledelsesopgave. Den kombination gjorde i virkeligheden at jeg arbejdede fuld tid med politik, ikke som fuldtidspolitiker, men stadig med politik. Men det var mange timer. For som næstformand for SF arbejder man fra Christiansborg”, forklarer Jane, inden hun fortsætter:\n“Det var et meget krævende job. Samtidig havde Lars og jeg en efternøler – og Lars arbejdede også meget i København,. Så det var noget med at når den ene ikke var hjemme, så var den anden. Vi har garanteret tit kunnet vinke til hinanden i togene hver sin vej. Vi planlagde, men det krævede det virkelig også”.\nLars, hvornår er det han kommer ind i billedet?\n“Lars og jeg bliver gift i 1990, vi flytter sammen i 1988 eller ‘89. Det kan jeg ikke huske. Men vi bliver gift i ‘90, for vi har snart tredive års bryllupsdag”, lyder det med et grin fra Jane, der fortsætter: “Han har taget pakken som den var med mine børn, men sådan er det når man flytter sammen. Lars havde boet sammen med to børn, som vi også betragter som vores fælles børn. Vi er oppe på fem børn – og ni børnebørn”.\n“Politik har været en del af vores liv. Lars har altid været freelancer, hvilket også betyder at man ikke har en lønmodtagerkultur – det har man heller ikke som politiker. Vi har aldrig arbejdet 8-16. Så det har også været en del af børnenes liv. Jeg har været vant til at arbejde i utrolig uro med mange unge mennesker ind og ud af dørene, men det befinder jeg mig vel ved. Min mand siger, at jeg er ekstremt social. Jeg vil rigtig gerne være sammen med vores børn, svigerbørn og børnebørn – og venner. Eksempelvis har vi en søndag i hver måned fællesspisning. Det har vi haft i mange år, selv før børnene flyttede hjemmefra. Men det er alle – også med min mor”, forklarer Jane om livet med dine, mine og vores børn, der alle bare ses som fælles børn.\n“Det giver rigtig meget. Det betyder at vi i hvert fald ses der, men vi ses også meget indimellem. Det betyder også at børnene ser hinanden og er sammen – og at børnebørnene er sammen med deres fætre og kusiner”, supplerer hun.\nUdvalgt citat: Familielivet betyder meget for mig\n“Det at have håndbold og fodboldbørn har været en stor del af mit liv. Der er kun ganske få haller i landet vi ikke har været i weekend efter weekend. Det har fyldt meget. Men jeg har altid selv dyrket meget sport, så det har jeg også sørget for at drengene kunne komme til. Men det er også en måde at være sammen på, at vi er taget afsted med børnene, deres kammerater og deres forældre. Så kan man altid lige lave lidt undervejs arbejdsmæssigt”, siger Jane med et grin.\nDet politiske liv har budt på både op- og nedture rent procentmæssigt ved valgene. Men hvordan tænker du om din tid i politik?\n“Det blev til otte år som formand for Børn- og Ungeudvalget. Pasningsgarantien betød også at jeg blev en ret stor bygherre, for der skulle bygges nye institutioner. Der havde jeg et rigtig godt samarbejde med Socialdemokratiet. Det var noget vi var enige om. Vi lavede en langtidsplan sammen. Hele byrådet lavede også en langtidsplan omkring Fredericia C. I stedet for at spare os ud af krisen, så ville vi investere. Det har resulteret i alle byggegrundene i DanmarkC og byggegrundene i Fredericia C. Det er fantastiske projekter, der nu har været rigtig meningsfulde”, forklarer Findahl.\n“Jeg har det sådan, at dem jeg stemmer på skal skabe resultater. At man indfrier noget af det man lover. Kommunalpolitik er et politisk håndværk der skal omsættes. Man skal kunne kompromisser – kan man ikke det, så kan man ikke lave kommunalpolitik. Det kræver først og fremmest at man ved hvilke mål man forfølger. Man er nødt til at have en hovedvej som man forfølger. Så skal man hele tiden være meget vedholdende, det kræver det også. Men man skal hele tiden kunne forklare hvad man gør. At jeg har fået det her, men givet slip på noget andet. Det er kompromiset. Så er der formidlingen af det efterfølgende, det er meget vigtigt”, fortæller Jane om en af hendes vigtigste erfaringer fra politik.\n“Jeg blev genvalgt til byrådet i 2009 – og vi havde 16%. Der mistede S og SF jo flertallet. Det var da træls. Jeg ville meget gerne have fortsat mit samarbejde med Socialdemokratiet og Uffe, så vi kunne have gjort arbejdet helt færdigt, men det kom vi ikke til. Vi sad med fire mandater, meget stærkt, men det var som om at det ikke handlede om politik på den ordentlige måde. Det var meget kaotisk. Et byråd skal ledes, og der skal sidde en stærk leder. Ellers er det svært at samle folk, Man skal sammen opbygge en fælles hovedvej, hvor man hver især kan spille ind. Det kom vi slet ikke til i den periode. Det gik op i meget andet i stedet”, forklarer hun.\nUdover en karriere i byrådet og i SFs øverste ledelse har du været en del af KLs (Kommunernes Landsforening, red.) bestyrelse. Det er ret atypisk når man ikke er borgmester?\n“Jeg blev valgt til bestyrelsen i KL i 2006. Der blev jeg næstformand i Teknik- og Miljøudvalget. Så blev jeg genvalgt i 2010, og der blev jeg formand for Børne- og Kulturudvalget og medlem af formandskabet og Arbejdsmarkeds- og Erhvervsudvalget. Det var områder jeg selv var med til at forhandle frem – og områder jeg havde spidskompetencer indenfor. Både fagligt og politisk. Så det var fire knaldhårde arbejdsår. I øvrigt fik jeg også et nyt job i april 2010 som projektchef for de boligsociale helhedsplaner i Korskærparken og Sønderparken. Det var fire arbejdsår der ville noget”, fortæller hun med et et grin.\n“Det var meget atypisk at det ikke var en borgmester. I SF foregår det på den måde at man stiller op – og der valgte de mig. Det var helt sikkert et stort tillidstegn. Når man sidder i KL’s bestyrelse skal man vide noget om lokalpolitik. Man skal vide noget om hele den komplekse organisation som en kommune er – både organisatorisk og fagligt”, supplerer hun.\nHvordan får man tid til det?\n“Man får tid fordi man har et hamrende godt netværk. Det var kun Mads der boede hjemme på det tidspunkt – og Lars der altid også var der, på trods af at hans arbejde også er flyvsk”, svarer Jane og fortsætter: “Lars har betydet alt. Ellers kan man ikke. Hvis ikke man er enige, så kunne det ikke lade sig gøre. Ikke for mig i hvert fald. Det er i virkeligheden nok hans freelancejob der har passet bedst, at man kan arbejde 24/7”.\n“I 2013 får jeg lige et mandat. Vi fik en kæmpe nedtur – også på landsplan. Det var ovenpå at nogle af vores gode unge politikere forlod os og så videre. Nogle blev totalt udslettet i andre kommuner, så vi var da heldige med at beholde et mandat her”, forklarer Jane om tiden efter det kollapsede regeringssamarbejde, der kostede SF både store politiske navne og eksistensen i mange byråd rundt i landet.\n“Der blev jeg formand for Beskæftigelsesudvalget og Sundhedsudvalget – og jeg var stadig i Økonomiudvalget. Jeg har altid vidst, at jeg ville have et job på et tidspunkt – der kun skulle være mit job. Så søgte jeg den stilling jeg har nu i Odense Kommune og den fik jeg så. En stilling som koncernchef betyder selvfølgelig, at man går ud af byrådet. Det gjorde jeg, og startede der 1. Juni 2015”, fortæller Jane.\n“Det var fedt at træde ud. Jeg har det sådan, at når jeg har truffet beslutningen så gælder det – og så er det gennemtænkt. Jeg er stadig vildt glad for mit job. Det er spændende. Jeg har et godt samarbejde med det politiske udvalg, kollegaer og medarbejdere. Vi har muligheden for at træne folk til at komme i job samtidig med at de kan få hjælp med de sociale udfordringer. Det er en god kombination. Flere danske kommuner gør det nu, for man har set at det er godt at arbejde på den måde – og særligt nu her når man får sammenhængsreformen”, forklarer Jane i forbindelse med et lille sidespring om, at undertegnede selv blev noget overrasket, da man i Fredericia valgte at sammenlægge Socialudvalget og Beskæftigelsesudvalget, som man for længe siden gjorde i Odense.\n“Jeg samarbejder med politikerne og er med til at lave grundlaget for deres politiske beslutninger. Jeg er totalt embedsmand – og det nyder jeg at være. Men jeg nyder også at servicere politikerne og bidrage til at de på bedste vis kan træffe beslutninger. Jeg tænker ikke i, at det er godt jeg har været politiker i forhold til det her, for mine kollegaer tænker jo også over hvad de ville have gjort hvis de var politikere. På ét område kan det være en fordel. Jeg har dyb respekt for politikere, men det ligger latent hos mig. Det er en del af vores demokrati der er helt fantastisk”, siger Jane.\nHvordan driver man lige sig selv gennem et arbejdsliv som dette?\n“For mit vedkommende, for det er ikke ens for alle, der har det krævet, at jeg havde en passion, at jeg vidste hvad jeg ville. Hvilke mål står jeg for? For alt i verden at være vedholdende. Så har jeg været glad for, at jeg har en god portion arbejdskapacitet – og det har jeg fordi jeg synes det er sjovt”, svarer Jane, inden vi må takke af for denne samtale. Selvom det er Coronatid, så har hun arbejde der skal nås og en telefon der ringer – og så var vi vist gået lidt over den aftalte tid.


Ny bog: Carl Holst ser Venstre som en dysfunktionel familie | SønderborgNYT\nNy bog: Carl Holst ser Venstre som en dysfunktionel familie\n28. april 2019 08:06 Politik\nDer er kommet en hård kultur i Venstre, hvor man råber ad hinanden og spekulerer i bagtanker fremfor at passe på hinanden og det fælles politiske projekt.\nSådan lyder det ifølge TV2 Nyhederne fra forhenværende forsvarsminister og afgående folketingsmedlem Carl Holst, der tidligere var formand i Region Syddanmark.\nHan udgiver mandag en ny bog med kritik af sit eget parti, der ifølge Venstre-manden stadig lider under efterdønningerne fra det mislykkede “kongemord” ved Venstres “rabalderhovedbestyrelsesmøde” i Odense i 2014, hvor V-kronprins Kristian Jensen udfordrede partiformanden – og tabte.\nDet efterlod Venstre som “en dysfunktionel familie, som lever på traumerne af det svigt, der ligger i utroskab,” skriver Carl Holst i bogen ‘Carl – prisen for et liv i politik’.\n“Kulturen har aldrig været sådan, at man var onde mod hinanden i den grad, som man er i dag. Jeg er overbevist om, at det er en eftervirkning af, at man har været splittet, klar til duel”, fremgår det af bogen, skriver TV2 Nyhederne.\n28. maj 2014 06:59\nCarl Holst: Der skal være langt til døren i Venstre\n18. marts 2016 10:27\nCarl Holst rykker fremad i Venstre