LEGO® Super Mario™ - Byg sjove ting med LEGO® klodser\nBring din yndlingsfigur ind i den virkelige verden med LEGO® Super Mario™ legesæt!\nEndnu en fantastisk LEGO® Super Mario™ bane!\nVi elsker det, når I deler jeres LEGO® Super Mario™ baner med os! Det er så sejt at se, hvordan I bruger fantasien til at gøre jeres idéer levende. Her er en af vores yndlingsbaner, skabt af LEGO Life brugeren XXXXXX. Der er så mange cool udfordringer her, at vi er sikre på, at alle de andre LEGO Super Mario fans vil få kæmpe fornøjelse ud af at gennemspille banen! Husk at dele jeres kreationer med os, når I er færdige, så I kan få dem vist ligesom XXXXXX.\nNæste gang du tager ind i sodajunglen, skal du passe på kædegnaskere! De små figurer er noget af en mundfuld – de har skarpe tænder og bider hele tiden. LEGO® Mario™ kan hoppe på en platform for at skubbe denne farlige fjende af vejen.\nCool LEGO® Super Mario™ bane!\nSe lige denne fantastiske LEGO® Super Mario™ bane, der er indsendt af LEGO Life brugeren XXXXXX! Der er blevet brugt masser af fantasi til at skabe denne bane, som er fuld af skør kreativitet ... og digitale mønter! Vi elsker, at de baner, I sender ind, aldrig nogensinde er ens! Der er altid et sejt twist, der gør hver enkelt unik. Flot klaret, XXXXXX!\nBliv klædt på til succes med Pingvin-Mario! Når LEGO® Mario™ er iført sin særlige pingvin-dragt, kan du lade ham glide på maven for at vinde ekstra mønter. Det er den perfekte måde at booste dit spil på i de sjove LEGO® Super Mario™ baner, du bygger.\nDine LEGO® Super Mario™ eventyr!\nLad os tale om LEGO® Mario™. LEGO® Super Mario™ universet er fyldt med superseje udfordringer, som du og din interaktive LEGO Mario figur kan gennemføre sammen. Kan du holde tungen lige i munden på den vanskelige Kødædende planterutsjebane? Og kan du holde balancen og undgå at falde ned fra de rystende platforme på Bowsers slot? Eller har du lyst til at teste din præcision på de glidende og roterende platforme i Toads landsby? Så mange udfordringer, så lidt tid!\nDu kender sikkert denne fjende ret godt, da han følger med Startbane-sættet sammen med den interaktive LEGO® Mario™ figur og masser af andre lækkerier. Når han er besejret, kan LEGO Mario indsamle nogle velfortjente digitale mønter! Tiden er inde til at få ram på den goomba!\nMød Bowser Jr.\nLEGO® Super Mario™ Figurer\nSommetider har vi alle brug for en ven, vi altid kan regne med. For LEGO® Super Mario™ er Yoshi helt sikkert en af disse venner! Faktisk holder LEGO® Mario™ så meget af Yoshi, at der vises et hjerte på hans mave, når han hilser på ham – hvor sejt! Yoshi kan godt lide at hjælpe til med at indsamle ekstra digitale mønter i udvidelsessættet Marios hus og Yoshi. Måske vil LEGO Mario lade ham tage en lur i sin hængekøje! Vi vil meget gerne se de kreative måder, du har leget med Yoshi på, så glem ikke at dele :-)!\nTornekugler er nysgerrigt udseende figurer med kugleformede hoveder og 2 lange, tornede grene som ben (eller er de arme?). Hvis LEGO® Mario™ ser en tornekugle stavre omkring i sodajunglen, skal han springe på dens hoved for at besejre den. Men sørg for, at LEGO Mario ikke falder i giftsumpen!\nGør dig klar til eksplosiv action, når du bumper ind i en Bob-omb! Disse livlige, karakterfulde bomber på ben kan springe i luften når som helst, så du må hellere hjælpe LEGO® Mario™ med at besejre dem så hurtigt som muligt. Du kan finde en af dem i Byg dit eget eventyr – skabersæt (71380) og føje den til de spændende baner, du bygger.\nSpinyer er en svær fjende for LEGO® Mario™. Disse seriøst udseende små skabninger har hårde skaller og farlige pigge. Så pas på, når du møder en i sodajunglen. Men hvis du besejrer den, indsamler du ekstra mønter!\nWigglere ser søde ud med en plante, der vokser på deres hoved, men lad dig ikke narre. Disse larvelignende fjender kan være svære for LEGO® Mario™ at besejre. Hvis du støder på en wiggler i sodajunglen, skal du vrikke og slå til den. Kig så efter en superstjerneblok for at låse op for fantastiske evner!\nPas på Larry! Med hans blå hår og hanekam kan du næppe undgå at se ham. Larry, som er medlem af Bowsers Koopaling-slæng og en af lederne af koopa troopa'erne, er klar til at skabe problemer for LEGO® Mario™. Du finder denne livlige fjende i Byg dit eget eventyr – skabersæt (71380). Føj ham til de unikke baner, du bygger, og hjælp så LEGO Mario med at besejre ham!\nHvordan kan man andet end at elske denne lille fyr? Uanset om han kæmper mod fjender sammen med LEGO® Mario™ eller søger efter skatte, har Toad ALTID et stort smil på læben. Og det ville du også have, hvis du var bedste venner med LEGO Mario! Toad medfølger i det enormt farverige udvidelsessæt Toads skattejagt, der kan ombygges igen og igen. Han ved ikke noget bedre end at hjælpe LEGO Mario med at besejre fjender og søge efter den skjulte skat. Har du bygget en Toad-talt fantastisk bane? Husk at dele med de andre LEGO Life medlemmer!\nKødædende planter er de farligste planter, du nogensinde kan støde på! Men LEGO® Mario™ kan besejre dem med din hjælp. Hvis du møder dem i junglen, kan du dreje på karrusellen for at smadre dem af vejen. Hvis du gør det, kan du måske nå frem til rødmøntblokkene og få chancen for at vinde en stor belønning!\nMød Kødædende plante\nHold øje med himlen – måske flyver der en koopa paratroopa rundt! LEGO® Mario™ skal trampe på disse koopa troopa'er med vinger for at komme over store huller og vinde flere mønter. Du finder en i Byg dit eget eventyr – skabersæt (71380), som du kan føje til de sjove baner, du finder på.\nMød Koopa paratroopa\nGør klar til action med Tanooki-Mario! Når LEGO® Mario™ er iført sin interaktive tanooki-dragt, kan du dreje ham rundt og indsamle ekstra mønter, hvis han tramper på sine fjender. Det er en fantastisk måde at booste dit spil på i de imponerende LEGO® Super Mario™ baner, du bygger.\nÅh nej, her kommer han! Den enormt stygge boss, Bowser, bor i sit episke slot, der bevogtes af lava, Boo og Dry Bones-skelet. LEGO® Mario™ ved ikke noget bedre end at ryste Bowsers bro, indtil den store fjende vælter, og han kan udråbe sig selv til vinder, jubii! Hvordan kan du bedst lide at stille Bowsers slot op?\nMario (med dragter)\nDet er mig ... LEGO® Mario™! Du vil sikkert genkende meget i det nye LEGO® Super Mario™ univers, men der er også MASSER af fantastiske nye ting, som vil få dig til at miste pusten! For eksempel LCD-skærmene på hans øjne, mund og mave, der reagerer, mens du leger og spiller! Nå ja, og så kan du få fire seje dragter – Ild-Mario, Propel-Mario, Katte-Mario og Bygge-Mario – der giver dig mulighed for at spille og lege med dine baner på nye og fantastiske måder!\nMød Mario (med dragter)\nTag et kig på LEGO® Super Mario™ sæt\nSupersvampe-overraskelse – udvidelsessæt\nBowsers slot – bosskamp – udvidelsessæt\nKæmp mod den sidste boss Bowser med dette seje udvidelsessæt til din LEGO® Super Mario™ startbane. Vip lavaboblen af vejen for at komme ind på Bowsers slot. Slå Dry Bones-skelettet af den rystende platform. Forsvar dig mod Boo, der jagter dig rundt i tårnet. Tramp på vippeelementer for at hæve Bowsers arme og indsamle belønninger fra ?-blokken og tidsblokken. Ryst derefter broen, indtil Bowser vælter – og sejren er din!\nGør dig klar til action med denne fantastiske Bygge-Mario powerpakke! Klæd din LEGO® Mario™ figur (medfølger ikke) i de specielle bukser og kasketten. Få ham til at trampe hårdt på LEGO klodser for at indsamle mønter. Jo mere han tramper, jo flere mønter vinder du! Det er en klods-knusende genial måde at få det endnu sjovere på med de LEGO® Super Mario™ baner, du skaber!\nKødædende planterutsjebane – udvidelsessæt\nVis dine vippeevner på den kødædende planterutsjebane, og føj nye udfordringer til din LEGO® Super Mario™ startbane. Besejr goomba'en og koopa troopa'en i ørkenen. Hop på tidsblokken for at få mere spilletid. Sæt derefter LEGO® Mario™ på glideplatformen og vippen så hurtigt som muligt for at indsamle mønter. Men pas på – hvis du rammer de kødædende planter, bliver LEGO Mario svimmel!\nMarios hus og Yoshi – udvidelsessæt\nBesøg LEGO Marios hus, og vind mønter på din næste LEGO® Super Mario™ bane! Tal med Yoshi udenfor – hvad vil LEGO® Mario™ sige, og hvor mange mønter får du? Find superstjerneblokken på loftet for at sætte spilletiden på pause, få mønter og meget mere. Hop på goomba'en i haven for at vinde endnu en mønt. Så er det tid til at hvile – gyng LEGO Mario frem og tilbage i sin hængekøje i det helt rigtige tempo, så han falder i søvn!\nBoomer Bill-spærreild – udvidelsessæt\nFøj dette udvidelsessæt til din LEGO® Super Mario™ startbane, og forbered dig på en Boomer Bill-spærreild! Overvind den generte fyr, og hop derefter op på den roterende platform. Vælg den knoppede ende, eller tag en chance med den glatte ende. Jo hurtigere, du kan dreje uden at falde af eller blive vippet ned af Boomer Bills, jo flere mønter vinder du. Få fat i supersvampen for at forhindre, at LEGO® Mario™ bliver svimmel eller såret af ild!\nSe LEGO® Super Mario™ videoer\n71366 Boomer Bill Barrage Expansion Set Mushroom\n71360 Adventures with Mario Starter Course Turner\n71374 Super Mario™ Lifestyle Video\n71360 Adventures with Mario Starter Course Jr. Bowser\n71366 Boomer Bill Barrage Expansion Set Bombs\nTM & © 2020 Nintendo


Genbrugsplads ramt af coronaberedskab: Husmarken lukket for private | faa.dk\nGenbrugsplads ramt af coronaberedskab: Husmarken lukket for private\nPrivate, der vil af med affald på Husmarken, kommer til at vente mindst 14 dage. Arkivfoto\nSom en del af Ærø Kommunes coronaberedsskab har man valgt at lukke Ærøs genbrugsplads for alle private brugere. Flere af de kommunale toiletter er også blevet ramt af den usædvanlige situation.\n16 mar. 2020 kl. 14:53\nÆrø: Private, der tager turen til Husmarken for at komme af med affald, kommer til at køre forgæves de næste 14 dage frem.\nAdgangen til genbrugspladsen er nemlig lukket for almindlige, private brugere.\n- Den er ikke på listen over de kritisk nødvendige funktioner at holde åbne for private borgere. Men vi har fortsat et tilbud om vægt og aflevering af erhvervsaffald, så den del er stadig åben, fortæller teknisk direktør ved Ærø Kommune Kirsten Johansen.\nDen almindelige afhentning af husholdningsaffald er ikke blevet berørt at den kommunale neddrosling af aktiviteter på grund af coronasmitten.\n- Nej, man vil stadig få afhentet husholdningsaffald og også det genanvendelige affald, forsikrer Kirsten Johansen, som også understreger, at den kommunale storskraldsordning heller ikke umiddelbart bliver berørt af den usædvanlige situation.\n- Den kører igen i april, og jeg regner ikke med, at der bliver nogen problemer på den kant. Der behøver jo ikke være andet end den ene vognmand, der indsamler, til stede, lyder vurderingen fra Kirsten Johansen.\nHun kan samtidig fortælle, at Ærø Kommune har måttet lukke for adgangen til flere af de offentlige toiletter på havnen i Marstal.\n- Det handler om at kunne servicere de toiletter, vi har, både med tilstrækkeligt mængder sæbe og så med helt almindelige vedligeholdelse og rengøring, man er forpligtet til. Og det med sæben er vigtigt at understrege. Vi har kun sæbe og ikke håndsprit på vores offentlige toiletter, så hvis man skulle have de tanker, så er der altså ikke nogen grund til at køre rundt og se, om man kunne få noget "gratis" sprit på vores toiletter, siger Kirsten Johansen.


Gratis smagsprøve på 'Personlig kommunikation og branding'\nIBC Kolding tilbyder en gratis smagsprøve på uddannelsen 'Personlig kommunikation og branding'. Her lærer du at kommunikere klart og effektfuldt, så du for alvor kan brænde igennem til dit publikum.\nIBC Kolding tilbyder en gratis smagsprøve på uddannelsen 'Personlig kommunikation og branding'. Her lærer du at kommunikere klart og effektfuldt, så du for alvor kan brænde igennem til dit publikum.Er du i tvivl om, hvordan du klarest formidler den bedste version af dig selv? IBC Kolding tilbyder nu en gratis og uforpligtende smagsprøve på uddannelsen ’Personlig kommunikation og branding’, hvor du via din computer deltager i en introducerende onlineforelæsning med udgangspunkt i uddannelsen og dens indhold.\nLæs mere om uddannelsen og tilmelding her.Er du i tvivl om, hvordan du klarest formidler den bedste version af dig selv? IBC Kolding tilbyder nu en gratis og uforpligtende smagsprøve på uddannelsen ’Personlig kommunikation og branding’, hvor du via din computer deltager i en introducerende onlineforelæsning med udgangspunkt i uddannelsen og dens indhold.


Boat Cover Pole presenningløfter - kun kr. 126.00\nForside / Butik / Default Category / Mærker / Flere mærker... / Diverse / Havnepresenning / Boat Cover Pole presenningløfter\nSuperlet og funktionel presenningløfter i 4 størrelser. Boat Cover Pole kan benyttes sammen med den smarte Boat Vent III, som løftes op til den korrekte position ved hjælp af den teleskopiske Boat Cover Pole. Tilsammen udgør de en enkel og smart ventilati … læs mere her\nVarenummer (SKU): 252410var Kategorier: Default Category, Diverse, Flere mærker..., Havnepresenning, Mærker\nNavn: Boat Cover Pole presenningløfter\nBoat Cover Pole presenningløfter er populær blandt sejlere\nBoat Cover Pole presenningløfter er efter stor efterspørgsel tilføjet i vores varekategori Default Category > Mærker > Flere mærker… > Diverse > Havnepresenning. Vidste du, at du også får hele 30 dages returret hvis du skulle fortryde dit køb din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din Boat Cover Pole presenningløfter fra den meget brugte forhandler Marineudstyr.dk, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. Vi har håndplukket varerne og blandt dem kan du helt sikkert finde noget du kan li, som jo fx kan være den vare du kigger på lige nu. Når du handler online er priserne bedre- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nBoat Cover Pole presenningløfter marineudstyr\nDet er faktisk hver gang, når du shopper rundt online, er du sikret lidt bedre rettigheder, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. efter du har foretaget dit køb på nettet, og du kan finde webshops der giver mere og det kommer dig tilgode som forbruger. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, og prissammenlignen er let at foretage, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at skulle slæbe varerne hjem fra butikken. Shoppen sender din produkter til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, så vælg det, der passer bedst til dig. I dag er der ingen grund til at skulle stå i kø ved en kasse – ved online handel det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\n29 anmeldelser af Boat Cover Pole presenningløfter\nVær den første til at anmelde “Boat Cover Pole presenningløfter” Annuller svar


Jens Visholm Uglebjerg - Ownr.dk\nErhvervsaktiv siden: 26. mar. 2009 (12 år 2 måneder)\nKarrieren startede som: Bestyrelsesmedlem af Butik222 A/S\nStørste underskud: -34.921' DKK Eataly Danmark A/S (2017)\nStørste egenkapital: 2.687.000' DKK Coop Danmark A/S (2020)\nStørste gæld: 9.554.000' DKK Coop Danmark A/S (2020)\nFlest årsværk: 8.361 årsværk hos Coop Danmark A/S (2018)\nLængste aktivitet: Bestyrelsesmedlem af Catering Danmark ApS (3 år 11 måneder)\nDet hele begyndte den dag i 2009 i Butik222 A/S i hvervet som Bestyrelsesmedlem. Hvervet som Bestyrelsesmedlem havde Jens Visholm Uglebjerg i 5 måneder, inden stoppet d. 27. august 2009.\nVirksomheden specialiserede sig dengang indenfor supermarkeder. Virksomheden er dog ikke aktiv længere og det sidste indleverede årsregnskab for 2010 er ukendt. Virksomheden ophørte slutteligt den 22. februar 2010.\nJens har været involveret i mange virksomheder og må betegnes som lidt af en serieiværksætter. Karrieren har indtil nu varet i mere end 8 år 8 måneder.\n25.01.2019\t- Stadig aktiv\n22.02.2021\t- 03.06.2021\nJens Visholm Uglebjerg har haft flere bestyrelsesposter gennem sin karriere, og har bla. været med til at godkende:\nEt positivt årsregnskab i 2020 som bestyrelsesmedlem i Nørrebro 2019 ApS der præsenterede et overskud på 51.121' DKK.\nEt negativt årsregnskab i 2017 som bestyrelsesmedlem i Eataly Danmark A/S der præsenterede et underskud på 34.921' DKK.\nJens har i alt siddet i bestyrelsen hos 12 forskellige selskaber (heraf 2 som formand) og er i øjeblikket aktiv i 3 bestyrelses-roller.\nDen længste periode i en bestyrelse er på 3 år 11 måneder fra 2017 til i dag hos Færch & Co. Gastro ApS.\n• Det bedste regnskab i 2020 var et overskud på 506.000' DKK (Coop Danmark A/S).\n• Det dårligste regnskab i 2020 var et underskud på 25.665' DKK (Færch & Co. Gastro ApS).\n• Den bedste egenkapital i 2020 var på 2.687.000' DKK (Coop Danmark A/S).\n• Den dårligste egenkapital i 2020 var på 818' DKK (Catering Danmark ApS).\nEn af de forbindelser som går igen i Jens' netværk er Jan Madsen.\n


AaB-profiler: Gode chancer for at gå videre i Europa\nNyheder Skrevet af Administrator | 24.10.14 | 09:17\nSelvtilliden og troen på fremtiden har fået en gevaldig vitaminindsprøjtning i Aalborg efter AaB's 3-0-sejr over Dynamo Kiev i Europa League torsdag aften.\nMed resultatet - og Steaua Bukarests sejr over Rio Ave - har AaB, Dynamo Kiev og Steaua alle seks point efter tre kampe, og nu tør de danske mestre tro på en placering som et af puljens to øverste hold\n- Vi står rigtig godt i denne gruppe og med gode muligheder for at gå videre, siger Thomas Enevoldsen.\nHans holdkammerat Kasper Risgård peger på, at torsdagens sejr har overbevist AaB-spillerne om, at de kan være med på dette niveau.\nResultater som 0-4 mod Apoel og 0-6 mod Steaua havde ellers ramt de danske mestre hårdt.\n- Vi fik en rigtig grim oplevelse i den første kamp mod Steaua. Nu har vi så vundet to kampe i træk, og det giver noget selvtillid. Vi har fået nogle hårde slag i Europa, men vi har nu vist, at vi kan spille op mod nogle af de bedste, siger Kasper Risgård.\nHoldene er nu halvvejs gennem gruppespillet, og alt er åbent. Kun Rio Ave er hægtet af i AaB's pulje inden de sidste tre kampe.\n- Efter vores sejr over Dynamo Kiev ved vi, at der er noget at spille for helt til sidste runde, og det er vigtigt for os, siger træner Kent Nielsen.\n- Vi er glade nu, men vi ved også, at det bliver meget svært om to uger i udekampen i Kiev. Kan vi få et point der, har vi afgørelsen i egne hænder, og det kunne være godt, siger træneren.\nThomas Enevoldsen er glad for det program, der nu venter ham og holdkammeraterne.\n- Udekampen i Kiev bliver selvfølgelig svær, men så har vi har en hjemmekamp mod Steaua, hvor vi har lidt at rette op på. I den sidste kamp har vi så Rio Ave, som sikkert ikke har noget at spille for til den tid, påpeger Enevoldsen.\nAaB's næste opgør - udekampen mod Dynamo Kiev - spilles 6. november i den ukrainske hovedstad.


Konflikthåndtering | Få de rette værktøjer her | Kontakt os i dag\nKonflikthåndtering er et stærkt værktøj på arbejdspladsen og i privatlivet. Hos Højmanns hjælper vi jer med at forebygge konflikter og med at løse eksisterende konflikter på en effektiv og konstruktiv maner.\nVi har alle små eller store aspekter ved arbejdet som forstyrre vores arbejdsglæde. Det vigtige er at finde en god måde at løse det på. Vi hjælper jeg med konflikthåndtering ved at finde frem til kernen af problemet og finde frem til en løsning sammen.\nKonflikter og uenigheder er en naturlig del af arbejdslivet og kan være årsagen til store frustrationer på en arbejdsplads, hvilket kan bringe negative efterfølger med sig. Konflikter kan dog også være med til at tvinge positiv udvikling i virksomheden. Hvis arbejdet er gået i stå eller kører i de samme vaner kan det være meget behjælpeligt med konflikter eller ændringer.\nDet er derfor vigtigt at vi på arbejdspladsen har en åben kultur der byder konflikt og konstruktive samtaler velkomne. På den måde kan ansatte trygt tale om uenigheder og påtage konflikter med et konstruktivt fokus.\nNår der er tale om konflikthåndtering er det vigtigste at skabe gode og sikre rammer hvor man kan skabe en fri dialog om problemet. På den måde håndteres konflikten på en sund og effektiv måde for alle parter. Samtidig er det vigtigt at sætte tid til side så alle kan blive hørt og der på den måde ikke er nogen der føler sig overset. En ting er at håndtere konflikt, en anden er at skabe de rette forhold til at håndtere dem ordentligt.\nDe rette værktøjer til konflikthåndtering\nI forløbet vil i få de rette værktøjer der vil hjælpe jer med bedre at kunne håndtere konflikterne på arbejdspladsen og i privatlivet. Nogle gange kan løsningerne være så simpelt som at stille inviterende spørgsmål i modsætning til ironiske eller nedladende spørgsmål. I andre tilfælde løsningen være mere kompliceret. Men vid dig sikker på at vi nok skal finde en løsning.


Strømmen er tilbage i Indien - Globalt | www.b.dk\nBusiness Politiko GLOBALT Tech Viden Kultur AOK Livsstil SPORT Debat Foto TV PLUS Globalt Strømsvigtet, der betegnes som et af verdens største nogensinde, har skabt massive trafikale problemer. Hundredvis af tog stod stille, og lyssignaler gik i sort i hele New Delhi. Foto: ANINDITO MUKHERJEE\nStrømmen er tilbage i Indien\nAf Michael Ørtz Christiansen og Pia Glud Munksgaard, Berlingske Nyhedsbureau 1. august 2012, 11:03 – opdateret 1. august 2012, 11:07\nYour browser does not support jsincludes. Mere fra Globalt Snowden kan være på vej til IslandMens amerikanske myndigheder efterforsker Edward Snowdens omfattende afsløringer af sikkerhedsagenturet NSA, lader det til, at den kontroversielle eksilamerikaner, kan være på vej til Island.\n28Pia Kjærsgaard til Berlingske-blogger: Skam dig\n10:48Ny aftale skal spare milliarder i det offentlige\n09:59DF: Fodslæbende indsats mod hellige krigere\nb.dk/globalt Navn på Taleban-kontor gør Karzai rasende\nANMELDELSE: Svag tale med få konkrete løfter\nNy aftale skal spare milliarder i det offentlige Seneste nyt\n08:47EL glæder sig over nye visumregler\n3DF vender tomlen op til regeringens »røde løber«


Afrodite ringsted jeg er virkelig / 6escort redtube\nBesked fra Michelsen Albert 25-11-2017\nAnmeldelser af, afrodite Ringsted, læs kundernes anmeldelser Afrodite Ringsted - Lidt Sjovere - Startside Facebook Afrodite - Adult - Sjællandsgade 3, Ringsted, Denmark - Phone Virkelig frisk ejer, god og hyggelig stemning, og var virkelig overrasket hvor. 1 review of, afrodite Hvis man søger at udfordre sig selv eller ønsker lidt lækkert lingerie, så er det virkelig en super butik! Ejeren er en dkøn kvinde som absolut. Ringsted /15363410 afrodite /galleri afroditebeliggende i 4100, ringsted er glimrende hvis du leder. Afrodite Ringsted, telefonnummer, adresse, se information for firmaer. Ringsted Afrodite - Video Dailymotion Maj 2017 fremlagde Borgmesterens Afdeling et forslag om at ødelægge kyststrækningen langs strandvejen ved at fylde let forurenet jord. Afrodite i, ringsted sælger alt hvad hjertet Helt igennem fantastisk butik. Escort massage sex Rundt australien vi virkelig ønsker at deltage.\nHun har underholdt hele afdelingen med, at hun bruger den, hver gang hun kører på arbejde.«. Jeg får heller ikke piercingen. Kun den seneste anmeldelse tæller med i virksomhedens TrustScore.\nAlt i alt en dårlig oplevelse. Gudskelov er det heller ikke længere tilladt at sælge produkter, hvor der er alt muligt skrammel.«. Man sætter den bare på sin sadel, og så kører man derudaf. Get Directions local Business, opens Tuesday, hours 2:00 PM - 6:00. Hun virker lidt fraværende dog og lidt som om, at det her bare skal overståes. Da jeg så kommer hjem, kan jeg se, at hun har skudt de to huller i øreflipperne meget forskelligt. Hun viser mig ingenting og står escort sider thai massage haderslev med ryggen til mig og laver hullet. Jeg står så lidt der og har ingen anelse om, hvad jeg egentlig skal gøre med de huller. Valby Hallen har siden fredag lagt gratis sex søges sex danske piger gulv til sex-messe. Vis mere, mogens Fannucchi fra Paradiss i Holbæk. Home, reviews, posts, photos, community, about, sjællandsgade 3, 4100 Ringsted. I to store haller har der været et kæmpe udvalg af handelsstande, som solgte alt lige fra frækt undertøj, sexlegetøj og kostumer, til lak, læder og latex i alle afskygninger. Jeg betaler for det og betaler med sedler, og igen bliver hun fornærmet, fordi jeg ikke har nogle mønter. Men hun var i hvert fald ikke lige min kop. Produkt: Happy Ride »I den sjove afdeling har vi denne her vibrerende cykelsadel. Jeg er ikke helt tilfreds og vil nok ikke gå til Afrodite igen. Hun ekspederer en anden kunde efterfølgende og må stå og vente for at spørgf endnu engang omkring behandlingen af hullerne, hvor jeg dog får et lidt bedre svar, men hun virker igen afvisende. Herefter gratis sex søges sex danske piger kan hun ikke få lukket piercingen og bruger mange kræfter på at det lykkes, hvor jeg imens har rimelig mange smerter (!) Hun får den i og viser mig den i spejlet og ringen er rimelig stor, men det. Eller om hun renser diverse ting. Produkt: Womanizer »Det ligner måske mest et øre-termometer, men man skal ikke tage fejl der er 100 procent orgasme-garanti. BT tog en rundtur blandt standene for at høre, hvilket sexlegetøj der hitter lige. Der er en betydelig forskel på afstanden i mellem og det ser sgu ikke godt. I modsætning til en almindelig dildo, så virker den ved, at den pulserer og suger, når den rører klitoris. Ringer derop og får en tid og møder en frisk kvinde i butikken, city hair næstved escort strapon som er rimelig meget lige. Jeg sætter mig ned og der er desværre kun 2 forskellige øreringe til øreflippen, men sagde hun også i telefonen.


nike sportstøj damer\nnike juvenate herren|nike juvenate herren weiß|nike juvenate herren grau|nike juvenate herren blau|nike juvenate herren 43|nike juvenate herren 45|nike juvenate herren 44|nike juvenate herren 46\nTrim dine tånegle regelmæssigt. 4. Hævelse efter en næse job kan vare i et par dage eller uger, eller for nogle patienter , endnu længere.joanmariewhelan. Skyl med koldt vand eller en blød vaskeklud .\nNår du tilmelder dig Network Marketing vil du have kontrol over, hvor mange penge du kan gøre. Firewalls er et eksempel på sikkerhed betød at beskytte computere mod trusler , der rejser via internettet eller peer -to-peer forbindelser. En reference landing side klart giver oplysninger, der er relevante for den besøgende. Fra denne omstændighed , voksede vildt i popularitet , men stadig besad et problem, der kunne hurtigt betyde en katastrofe , hvis Lowe ikke kunne få det fast . Der er en række årsager til dette ikke mindst som værende inddragelse af nye stoffer giver flere valgmuligheder for patienterne.\nnike juvenate herren 43\nnike juvenate herren 44


Skulder Interventions Projektet (SIP) - Region Midtjylland\nDu er her: Sundhed Faginfo Forskning Skulder Interventions Projekt\nSkulder Interventions Projektet (SIP)\n- forskning målrettet på at hjælpe patienter med ondt i skulderen\nHvis du har problemer med skulderen og derfor henvises til undersøgelse på en af de ortopædkirurgiske afdelinger i Region Midtjylland vil du i forbindelse med undersøgelsen blive bedt om at udfylde et spørgeskema.\nSpørgeskemaet er en del af Skulder Interventions Projektet (SIP). Det er et forskningsprojekt som omfatter alle dele af indsatsen for skulderpatienter. Det er vigtigt at understrege at forskningsprojektet består af flere forskellige dele som samlet set skal medvirke til at gøre behandlingen af den enkelte skulderpatient så god som overhovedet mulig.\nDesuden er der tilknyttet to ph.d. projekter til det samlede forskningsprojekt.\nFor at gøre siden så overskuelig som mulig er informationen opdelt i to dele. En del som henvender sig til patienter med alle de informationer som kan være relevante. Den anden del henvender sig i højere grad til fagfolk som ønsker at vide mere om projektet. Under menupunktet kontakt findes der kontaktoplysninger på de forskere og medarbejdere der er tilknyttet SIP.


FCM: Ingen agent-tvang og fair løn\n/ FCM: Ingen agent-tvang og fair løn\n29.04.2015, 08:29 | Af: Administrator\nFC Midtjylland pådutter ikke unge spillere agenter, og klubbens nigerianske stjerner er lønmæssigt godt med.\nI tirsdagens udgave af BT stiller dagbladet i flere stort opsatte artikler skarpt på en række forhold i FC Midtjylland. På forsiden skriver avisen om ”Ulovlige kontrakter”, og inde i avisen konstateres det som en kendsgerning, at to spillere ”fik udpeget” en agent af klubbens sportsdirektør Claus Steinlein.\nAvisen fokuserer på to væsentlige kritikpunkter: FC Midtjylland tvinger unge afrikanske spillere i armene på bestemte agenter for at kunne kontrollere dem. Og klubbens nigerianske trekløver, Sylvester Igboun, Izunna Uzochukwu og Rilwan Hassan underbetales i forhold til sammenlignelige spillere.\n- Vi tvinger ikke unge spillere til at tage bestemte agenter. Vi anbefaler dem, vi tror, vil være bedst for dem. Vi har oplevet en ung spiller med en udenlandsk agent, der forlangte 300.000 danske kroner netto om måneden efter en håndfuld førsteholdskampe. Det var ikke befordrende for hans muligheder hos os. Fodbolden er en lille branche. Når man samarbejder hen over år, så får man naturligvis tættere relationer med nogle end med andre. Sådan er det i alle klubber, forklarer FC Midtjyllands sportsdirektør Claus Steinlein.\nHan kan heller ikke genkende, at klubben skulle underbetale sine nigerianske stjernespillere.\n- Når man regner de tres samlede årsindtægt ud, så får de langt mere end mellem 50.000 og 70.000 kroner om måneden. Regner man alt med, er der intet efterslæb. De er kommet op gennem vores akademi, og så er man traditionelt lavere lønnet i begyndelsen, end hvis man bliver hentet på en transfer udefra. Sådan var det også for Simon Kjær, Winston Reid, Mads Albæk, Jonas Lössl og andre, der kommer fra akademiet, siger Claus Steinlein.\n- FC Midtjyllands otte nigerianske spillere har seks forskellige agenter. En har pt. ingen agent.\n- Alt i alt samarbejder FC Midtjylland pt med 15 forskellige agenter.


Debat Så er der etableret endnu et lysreguleret kryds på Klampenborgvej. Det betyder, at der er syv lyssignaler på de 1100 meter der går fra Hvidegårdsparken/Trongårdsparken til nedkørslen til Storcentret.\nOg havde det nu været synkroniserede lyssignaler, der gav en grøn bølge, kunne man jo nok have levet med det. Men nej, kører man med de tilladte 60 km/t, skal man det meste af dagen standse for mindst fem ud af de syv signaler. Undlader man at overholde hastighedsgrænsen, kan man med en kraftig acceleration og en hastighed på cirka 70 km/t lige nå fra det ene lyssignal til det andet og over for grønt. Det er ikke særlig miljøvenligt eller sikkert.\nOg så bliver det spændende at se, hvordan trafikken vil arte sig, når ferietrafikken bliver til almindelig hverdagstrafik. I går onsdag var der store problemer i det nordlige kryds ved motorvejen, hvor trafikken mod Klampenborg fra motorvejen og fra Lyngby gik i hårknude fordi krydset ved Hvidegårdsparken/Trongårdsparken ikke er synkroniseret. Og det på en flad onsdag midt i ferieperioden.\nJeg håber, kommunen får kigget på denne synkronisering inden skoleferien er slut – og det gælder for samtlige signaler!\nPubliceret 17 July 2018 16:00


geter.grapur.se › Til sundhed › Glarmester brønshøj\nBillig Glarmester i Grønbæk Huse ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud! Indhent nemt og hurtigt op til 3 tilbud på din glarmesteropgave fra de bedste glarmestre nær dig. Det tager ikke mere end 5 minutter. Læn dig tilbage brønshøj modtag op til 3 gratis og uforpligtende tilbud. Brug for glarmester i Brønshøj København? Skal du bruge en glarmester i Brønshøj København? Så kan du faktisk spare rigtig mange penge på glarmester indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud fra de dygtigste glarmestre nær dig. nakkefilet pulled pork i ovn Husum Glarmester. v/Glarmester Juhl Frederikssundsvej DK Brønshøj Tlf: 38 28 18 Fax: 38 28 08 Glarmester software! Klik. E-MAIL. Se alle glarmestre i Brønshøj. Se hvem der er medlem af de rigtige garantiordninger og har de rigtige autorisationer. Alle håndværkere bliver automatisk.\nGlarmester brønshøj Alle glarmestre i 2700 Brønshøj og omegn\nDenim nederdel tilbud - glarmester brønshøj. Bedømmelser\nDe Blå Mænd er din kompetente håndværker i Brønshøj. Vi har samlet alt fra VVS-installatører og murere til tømrere og elinstallatører under samme glarmester. Se alle murere i Brønshøj. Se hvem der er medlem af de rigtige garantiordninger og har de rigtige autorisationer. Alle håndværkere bliver automatisk. Frederikssundsvej DK Brønshøj. Hurtig service i København! Kolde vinduer stjæler varme fra kroppen og giver træk info@geter.grapur.se Find Glarmester i Brønshøj. Se brugernes anbefalinger og billeder af håndværkerne og deres arbejde, inden du vælger den helt rigtige håndværker. Se her hele listen af vores bedste glarmestre Brønshøj og deres omgivelser anmeldt ved StarOfService samfundet fra Københavns Glarmester. good times middag for to Glarmester Per Lang startede sin virksomhed iog har over 25 års erfaring som selvstændig i branchen. I glarmester er vi et moderne glarmesterfirma med 2 butikker, 4 servicebiler, eget rammeværksted og sliberi, samt 6 kompetente fagfolk. Hos Glarmester Per Lang går vi ikke på kompromis med god service og godt håndværk. Brønshøj sætter glarmester ære i at aflevere et solidt stykke håndværk, uanset opgavens brønshøj.\nGlarmester Brønshøj Frederikssundsvej - glarmestre, vinduer, glas, energiruder, spejle, glarmesterarbejde, lavenergiruder, termoruder, døre, ruder, butiksruder. Vores professionelle medarbejdere kan løse alle former for glarmesteropgaver. Kontakt os og hør hvad vi kan gøre for dig. Se her hele listen af vores bedste glarmestre Brønshøj og deres omgivelser anmeldt ved StarOfService samfundet fra Københavns - Hovedstaden. Vil du vide .\nGav mod til at kæmpe for det, vi glarmester se. Sku ændres fra mørke, fra sort og til hvid Forandringen skete brønshøj vores frost og co. Lis Og i dine.\nGlarmestre Brønshøj - glarmestre, vinduer, butiksruder, energiruder, lavenergiruder, glarmesterarbejde, glas, glasdøre, spejle, autoriserede glarmestre. Glarmester Brønshøj Frederikssundsvej - glarmestre, vinduer, glas, energiruder, spejle, glarmesterarbejde, lavenergiruder, termoruder, døre, ruder, butiksruder. Vores professionelle medarbejdere kan løse alle former for glarmesteropgaver. Kontakt os og hør hvad vi kan gøre for dig. Glarmestre Brønshøj - glarmestre, vinduer, butiksruder, energiruder, lavenergiruder, glarmesterarbejde, glas, glasdøre, spejle, autoriserede glarmestre, autoruder. Glarmestre Brønshøj - glarmestre, akvarieglas, andelsboliger, badeværelser, boligbyggeri, bordplader, brusekabiner, butiksruder, byfornyelsesselskaber, bygge- og. Se alle glarmestre i Brønshøj. Se hvem der er medlem af de rigtige garantiordninger og har de rigtige autorisationer. Alle håndværkere bliver automatisk.\nGLARMESTER BRØNSHØJ glarmester brønshøj MG Glas og Facader ApS er din lokale glarmester, vi udfører opgaver i Hvidovre og Rødovre. Har du brug for en professionel og kvalitetsbevidst glarmester? Olsen Glas er din lokale glarmester i Rødovre, Vanløse og Hvidovre. Vi løser opgaver til gode priser i en høj kvalitet. Kontakt glarmesteren her!\nSe her hele listen af vores bedste glarmestre Brønshøj og deres omgivelser anmeldt ved StarOfService samfundet fra Københavns - Hovedstaden. Vil du vide . Find Glarmester i Brønshøj. Se brugernes anbefalinger og billeder af håndværkerne og deres arbejde, inden du vælger den helt rigtige håndværker.\nGår du med drømmen om et nyt køkken, bad, garderobe eller bryggers. Hos AUBO har vi gennem tre årtier arbejdet hårdt på, at skabe de bedste oplevelser for vores kunder. Vores kompetente AUBO forhandlere altid står klar med sparring og rådgivning, så vi i fælleskab kan finde en løsning, som netop er tilpasset dine behov, ønsker og pengepung. Hos AUBO har vi en løsning for enhver smag.\nDu skal elske Herren din Gud af hele dit hjerte og af hele din sjæl og af hele dit sind. Du skal elske din næste som dig selv. De tre første bud handler om dit forhold til Gud. De sidste 7 brønshøj om dit forhold til glarmester mennesker. Gløgg pris i guld og sølv.\nDagmarkors er en klassisk og tidsløs gave til både dåb og konfirmation. Hos Smykkemester har vi et bredt udvalg af Dagmarkors i guld, sølv og med emalje.\nGlarmester Due tilbyder akuthjælp ved forsikringsskader og har naturligvis døgnvagt hvis uheldet sku Læs mere. Glarmester Det Klare Udsyn geter.grapur.se Din søgning på glarmestre brønshøj gav 11 firmaer og du har nået enden af listen. Populære søgninger. Velkommen til Det klare udsyn siden - Din glarmester i Storkøbenhavn. Vores glarmester har stor Læs mere. Søgeresultaterne fortsætter under annoncen. Husum Glarmester geter.grapur.se Din søgning på glarmestre brønshøj gav 7 firmaer og du har nået enden af listen. Resultater for Glarmester i Brønshøj; kundebedømmelser, priser, kontaktinformationer, åbningstider for firmaer fra Brønshøj med Glarmester nøgleord. Glarmester Brønshøj København\nHUSUM GLARMESTER I/S V/OLE JUHL - KLAUS JUHL. Frederikssundsvej , Brønshøj. Driftsstatus: Aktiv Etableret i: Virksomhedsform. HUSUM GLARMESTER I/S V/OLE JUHL - KLAUS JUHL. Frederikssundsvej , Brønshøj. Driftsstatus: Aktiv Etableret i: Virksomhedsform. geter.grapur.se giver dig firmainformation om Husum Glarmester. Find vejbeskrivelse, kontaktinfo, regnskabstal, ledelse, bestyrelse og ejere.\nOlsen Glas er din lokale glarmester i Rødovre, Vanløse og Hvidovre. Vi løser opgaver til gode priser i en høj kvalitet. Kontakt glarmesteren her!. Vores glarmester kører efter aftale på hele Sjælland, og hver uge er vi i: København City, Nørrebro, Vesterbro, Østerbro, Frederiksberg, Valby, Vanløse, Brønshøj. Søger du en pålidelig glarmester i området omkring Søborg og Gladsaxe? Så er du kommet til det rette sted. Hos Glarmester Niels Larsens Eftf. Med vores store erfaring og kompetente medarbejdere er vi det ideelle udgangspunkt for at levere det ønskede resultat hver gang.\nOpskrift på cheesecake 1 springform. 1,25 dl mandelmel. 0,75 dl kokosmel det som fås i almindelige supermarkeder. agavesirup mere hvis du ønsker en sød bund. 200g cream cheese flødeost.\njan Bor du i Vanløse og er du på udkig efter en dygtig glarmester? Glarmester Vanløse løser alle glarmesteropgaver og står klar til at hjælpe dig. Olsen Glas er din lokale glarmester i Rødovre, Vanløse og Hvidovre. Vi løser opgaver til gode priser i en høj kvalitet. Kontakt glarmesteren her!. geter.grapur.se giver dig firmainformation om Husum Glarmester. Find vejbeskrivelse, kontaktinfo, regnskabstal, ledelse, bestyrelse og ejere.\nOpskrift på svinemørbrad - glarmester brønshøj. Bedømmelser\nButikker og forretninger Husum Glarmester Frederikssundsvej A Brønshøj kontakt Lavenergiruder Husum Glarmester i Stor København, vis Glarmestre i. Billig Glarmeste brønshøj – Spar tid og penge på en - Hurtigt og nemt – Sådan gør du – Den nemme løsning – Billig – Sikker løsning - God Pris - Start Her!. Husum Glarmester in Brønshøj - virksomhedsprofil, telefonnummer, adresse, postnummer, kort med mere. Kvalitetsbevidst glarmester i Gentofte. Gode glasløsninger kræver en dygtig glarmester. Velkommen hos GlarmesterVAD. Vi er en erfaren glarmester, som dagligt håndterer en lang række glasudfordringer i Gentofte, Hellerup, Holte, Lyngby og omegn.\nNu har du fortjent en kold øl. Lige ved hånden og dejlig kold Ølkøleren fra Plastmo kan du fx grave ned i jorden ved udhuset, så du kan få dig en kold forfriskning, når havearbejdet er overstået, og havemaskinerne er stillet glarmester plads. Dine øl eller sodavand vil altid være kolde, for temperaturen i jorden er 6 til 9 grader året rundt. Det er endda en gratis glæde. Det er ligetil Konceptet er helt enkelt.\nØlkøleren sænkes ned brønshøj et 90 cm dybt hul, som du laver med et pælebor.\njan Bor du i Vanløse og er du på udkig efter en dygtig glarmester? Glarmester Vanløse løser alle glarmesteropgaver og står klar til at hjælpe dig. Danske Bank Husum afdeling. Frederikssundsvej , Brønshøj Tlf. 45 12 34 Husum Glarmester Glarmester Juhl Frederikssundsvej - DK Glarmester brønshøj Sådan virker det Indhent tilbud nu! Håndværker Brønshøj - renovering, elektrikere, badeværelser, belysning, håndværkere, el, facader, blikkenslagere, vvs, el-installatører, elinstallatører,. Alt i glas til konkurrencedygtige priser\nHusum Glarmester udskiftning af Døre og vinduer\nDanske Bank Husum afdeling. Frederikssundsvej , Brønshøj Tlf. 45 12 34 Husum Glarmester Glarmester Juhl Frederikssundsvej - DK vandtemperatur middelhavet\nHusum Glarmester. Frederikssundsvej A. Brønshøj. Tlf.: 38 28 18 Fax: 38 28 08 info@geter.grapur.se · geter.grapur.se Har du brug for en glarmester i Brønshøj København? Så klik her og få 3 gratis og uforpligtende tilbud på en glarmester i Brønshøj København. ✓ Nemt ✓ Gratis . tryg skade\nHusum Glarmester I/S, Frederikssundsvej A Brønshøj - Adresse og telefonnummer, mobilnummer, kort og rutebeskrivelse - dk. Læs omkring Husum Glarmester/ DK Glass Trading v/Glarmester Juhl startet i , Frederikssundsvej Brønshøj. Se Klauss CVR-oplysninger. Hos Glarmester Niels Larsens Eftf. har vi mere end 30 års erfaring med alle former for glarmesterarbejde. Med vores store erfaring og kompetente medarbejdere er vi det ideelle udgangspunkt for at levere det ønskede resultat hver gang. Vi kan klare det meste. Som din lokale glarmester leverer vi diverse glarmesteropgaver i Søborg, Gladsaxe og omegn. Find din lokale glarmester. Glarmester By Glarmesterarbejde Autoruder Indramning Facader; Hillerød Glarmesteren. Målsætningen for H. Gurskov & Søn er at fremstå som en kvalitetsbevidst glarmester, der udfører opgaver indenfor traditionelt glarmesterarbejde, special opgaver, indramning m.m. Vi leverer kvalitetsarbejde til konkurrencedygtige priser, og sørger altid . Forsatsparti med dør Hele forsatspartier er en ideel løsning, såfremt man har en større flade, som består af både vinduesareal og dør. Mange huse og lejligheder har vinduespartier, som er tilknyttet en udgang til altan eller terrasse. glarmester i sØborg Leverer glas til hele Storkøbenhavn Vi beskæftiger os med alle facetter af glarmester faget samt udskiftning af døre, vinduer og termoruder i Gladsaxe, Gentofte, Lyngby samt indre by og Storkøbenhavn. Hovedstaden, Hampeland 6 Brønshøj 46 13 63 42 geter.grapur.se Velkommen til Din favorit Glarmester - Os kan du regne med - Med mere end 25 års erfaring sikrer vi Kvalitet og Fornuftige priser til store og små opgaver. Glarmester Per Lang startede sin virksomhed i , og har over 25 års erfaring som selvstændig i branchen. I dag er vi et moderne glarmesterfirma med 2 butikker, 4 servicebiler, eget rammeværksted og sliberi, samt 6 kompetente fagfolk. Hos Glarmester Per Lang går vi ikke på kompromis med god service og godt håndværk. Generelle åbningstider\nHusum Glarmester I/S Læs de nyeste anbefalinger af glarmester i Brønshøj\nLæs omkring HUSUM GLARMESTER I/S V/OLE JUHL - KLAUS JUHL startet i , Frederikssundsvej Brønshøj. Se Juhls CVR-oplysninger. tv stik i væggen\nGlarmester brønshøj 4.3\nFind Glarmester i Brønshøj. Se brugernes anbefalinger og billeder af håndværkerne og deres arbejde, inden du vælger den helt rigtige håndværker. Se her hele listen af vores bedste glarmestre Brønshøj og deres omgivelser anmeldt ved StarOfService samfundet fra Københavns Glarmester.\nSamugor - Friday, May 17, 2019 6:53:31 PM\nHusum Glarmester v/Glarmester Juhl tlf. Frederikssundsvej DK Brønshøj tlf. 38 28 18 50 fax 38 28 08 50 Udskiftning af termoruder Butiksruder Forsatsruder.


Arkitekter i Silkeborg, Midtjylland - de 15 bedste eksperter | Houzz\n168 arkitekter i Silkeborg, Midtjylland\nUdvalgte anmeldelser for arkitekter i Silkeborg, Midtjylland\narkitekter i Silkeborg, Midtjylland\nStår du og skal have tegnet en plantegning til et nyt hus eller et andet spændende projekt, men mangler du en kompatibel arkitekt i Silkeborg, Midtjylland til at klare opgaven for dig? Hvordan man vælger den rette arkitekt til opgaven, skal besluttes gennem flere trin, da det ikke nødvendigvis er alle arkitekter, der kan løse den opgave, du stiller. Derfor er det vigtigt, at du stiller dig selv nogle spørgsmål samt gør dig nogle overvejelser omkring, hvilke krav du gerne vil have opfyldt af det arkitektfirma, du ender ud med at vælge.\nSelvom du måske selv har en masse gode og brugbare ideer til dit byggeprojekt, er det måske ikke helt sikkert, at du har fundet den helt rette endnu. Det er altid godt at få vendt nogle ideer med en professionel, som en arkitekt eller bygningsdesigner, da vedkommende typisk har nogle brugbare input, som du kan benytte dig af. Arkitekten arbejder med projekter som dit til dagligt, og ved derfor godt, hvordan man gør din bolig mere tidssvarende, eller hvordan du får mere plads og bedre dagslys. Der vil altid dukke nogle uafklarede spørgsmål op, som du ikke fik overvejet i første omgang. Derudover er det vigtigt at påpege, at en arkitekt kan se, hvor meget dit hus kan eller skal bære, når det gælder det arkitektoniske og byggetekniske – uanset om du skal have bygget om i din eksisterende bolig, eller skal have bygget en helt ny bolig. Ved at benytte dig af en arkitekt i Silkeborg til dit projekt vil du komme frem til en original løsning, som er tilpasset dine ønsker og behov samt dit hus, som skal bygges eller laves om.\nDer er rigtig mange overvejelser, når den rette arkitekt og arkitektfirma skal vælges til at udføre det projekt, du har i tankerne. Det du kan lægge ud med, er at kigge på lokale boligarkitekter på nettet. Bor du tæt på hovedstaden, vil det være oplagt at kigge søge efter arkitekt København, da der typisk vil være en del at vælge imellem. Nettet er en fantastisk kilde til oplysninger, og det er herfra, du vil kunne vælge og vrage imellem de første, du støder på. Når du har fundet et arkitektfirma eller flere, er det relevant at kigge på, hvor langt væk arkitekterne befinder sig fra dit hjem, da det er rart at kunne komme i hurtigt kontakt med hinanden, hvis noget uheldigt skulle forekomme. Derudover vil det være fornuftigt, hvis du kan komme ud og kigge på nogle af de projekter og nye boliger, arkitekten og arkitektfirmaet har stået for. Det gør det lettere for dig at vurdere, om arkitektens stil, arkitektur og byggetekniske færdigheder er gode nok til at stille dig tilfreds. Tag en snak med den arkitekt og arkitektfirma i Silkeborg du har udset dig, for at se om der er kemi. Det er vigtigt, I kan snakke sammen og give hinanden konstruktiv kritik uden misforståelser opstår.\nSelv ved at følge ovenstående retningslinjer, er der stadig nogle ting, du meget gerne må være opmærksom på, når du vælger en bygningsdesigner; sørg for at læse anmeldelser om arkitekten og firmaet, da det er altafgørende for, hvordan dit projekt kommer til at udfolde sig. Vigtigt er det ligeledes, at du tjekker op på arkitektens og firmaets profil og portefølje af familieboliger, så du har et overblik over, hvilke erfaringer de har gjort sig. Med disse råd og retningslinjer burde du være godt rustet til at finde den helt rette arkitekt i Silkeborg, Midtjylland til dit projekt.\nInden du hyrer en arkitekt i Silkeborg, kan du gennemse vores netværk af 168 arkitekter. Læs kundeanmeldelserne, tjek deres forrige projekter og bed om et tilbud fra de bedste arkitekter i nærheden af dig.


Shop - GreenUs\nDKK 275,00 Kurv\nSe kurv “Dispenser til håndklædeark” er blevet tilføjet til din kurv.\nViser 1–16 af 126 resultater\nBatterier klistermærke 15 cm\nBatterier klistermærke 5 cm\nBin Avenue udendørs affaldssk\nDKK 8.265,00 Ekskl. moms Tilføj til kurv\nBin Bullet affaldsspand hvid\nDKK 1.325,00 Ekskl. moms Tilføj til kurv\nBin Bullet affaldsspand sort\nBin Commerz 3 sortering\nDKK 10.995,00 Ekskl. moms Tilføj til kurv\nBin Rustfri affaldsbeholder\nDKK 3.400,00 Ekskl. moms Tilføj til kurv\nBlød plast klistermærke 15 c\nBlød plast klistermærke 5 cm\nDKK 275,00 Ekskl. moms Tilføj til kurv\nDrikkedåser klistermærke 15\nFarligt affald klistermærke 1\nFarligt affald klistermærke 5\nFlex Maxi Square udtræk\nDKK 899,00 Ekskl. moms Tilføj til kurv\nFlex Midi Square udtræk\nDKK 795,00 Ekskl. moms Tilføj til kurv


Vindstød uden stormstyrke Hansen, Nana Wesley; Mailand, Mikkel - PDF\nVindstød uden stormstyrke Hansen, Nana Wesley; Mailand, Mikkel\nDownload "Vindstød uden stormstyrke Hansen, Nana Wesley; Mailand, Mikkel"\n1 university of copenhagen Vindstød uden stormstyrke Hansen, Nana Wesley; Mailand, Mikkel Publication date: 2015 Document Version Også kaldet Forlagets PDF Citation for published version (APA): Hansen, N. W., & Mailand, M. (2015). Vindstød uden stormstyrke: Overenskomstfornyelsen 2015 i den offentlige sektor. (FAOS foskningsnotat udg.) FAOS, Sociologisk Institut, Københavns Universitet. (FAOS Forskningsnotat; Nr. 145). Download date: 09. okt\n2 145 Vindstød uden stormstyrke Overenskomstfornyelsen 2015 i den offentlige sektor Nana Wesley Hansen & Mikkel Mailand April 2015 ISBN Forskningscenter for Arbejdsmarkeds- og Organisationsstudier Sociologisk Institut Københavns Universitet Øster Farimagsgade København K Tlf: Fax:\n3 FAOS Forskningsnotat Indholdsfortegnelse Indholdsfortegnelse... 2 Resumé Indledning Mange bække små - de generelle forlig og økonomien Uenighed om realløn og skyld Det økonomiske resultat Fire vigtige organisationsforlig Et fælles papir om arbejdstid for lærerne Forenkling og uddannelsesløft perspektivrigt aftale, der blev afvist Arbejdstid på det kommunale døgnområde Forlig om arbejdstid på sundhedsområdet Tværgående diskussioner Parallelle magtspil og dialogprocesser Projekter, bløde aftaler og usikkerhed Vetopunkter og demokrati Vedligeholdelses- eller perspektivforlig? Referencer...16\n4 FAOS Forskningsnotat Resumé Overenskomstfornyelsen i 2015 gav igen økonomisk smalle forlig. Men denne gang fik man reallønsstigninger. En anden væsentlig nyhed er de aftalte ændringer i reguleringsordningen, der binder lønudviklingen i den offentlige sektor til den private sektor. Desuden opnåede man resultater i forhold til bl.a. det psykiske arbejdsmiljø, ligestilling, efteruddannelse af ufaglærte, samt projekter, der skal understøtte den danske model og samarbejdet lokalt. Ved organisationsbordene foregik derudover flere interessante forhandlinger: Der blev skabt en ny fælles forståelse om arbejdstid mellem KL og lærerne. Endvidere var KL tæt på en aftale med FOA, der indebar en sammenskrivning af overenskomster og introducerede en banebrydende ret og pligt til efteruddannelse for ufaglærte, men forliget blev efterfølgende underkendt af FOA s bestyrelse. Til gengæld lykkedes det for KL og FOA at opnå en aftale om forenkling af arbejdstid på døgnområdet i kommunerne, som også involverede Sundhedskartellet og Socialpædagogerne. Ydermere landede man endnu engang nye aftaler om arbejdstid på hospitalerne på det regionale område. I notatet diskuteres afslutningsvis tendenser i anvendelse af forhandlingsstrategier, usikkerheder og fortolkningsmuligheder i forligene, samt demokrati i organisationerne. Endelig konkluderes det, at OK2015 samlet set var mindre dramatisk og indeholder flere perspektiver end vedligeholdelsesforligene i 2011 og 2013, omend bølgerne også under OK2015 gik højt omkring flere forhandlingsemner. 1. Indledning Stilhed efter storm spåede vi i overskriften på vores forskningsnotat om optakten til overenskomstfornyelsen i 2015 (Hansen & Mailand 2014). Vores forventninger var, at de økonomiske rammebetingelser, behovet for at genskabe tillid efter det konfliktfyldte OK2013 og det kommende folketingsvalg sandsynligvis ville skabe et mere roligt forløb end i Denne analyse blev yderligere styrket af de afdæmpede udmeldinger fra parterne. Særligt det forestående folketingsvalg mente vi ville have betydning. Selvom den socialdemokratisk ledede regering har været villig til at gennemføre reformer og andre tiltag, der har været upopulære i deres vælgerskare, forventede vi ikke, at de vil lægge sig ud med store dele af den lille million vælgerne i den offentlige sektor ved at gå hårdt til dem. Efter at forhandlingerne er afsluttet og forligene godkendt kan det fastslås at stormen måske nok udeblev, men at der dog kom nogle kraftige vindstød undervejs i forløbet. Forhandlingsprocesserne og forliget vil blive analyseret og diskuteret nedenfor. Afsnit 2 omhandler de generelle forlig på det statslige, det kommunale og det regionale område og den økonomiske ramme for forligene. I afsnit 3 stilles\n5 FAOS Forskningsnotat skarpt på fire forskellige temaer ved de specifikke organisationsforhandlinger. I afsnit 4 findes en tværgående diskussion og samlet vurdering af OK Mange bække små - de generelle forlig og økonomien I de offentlige overenskomstforhandlinger er der et hierarki, hvor det statslige forlig til en vis grad lægger rammerne for forhandlingerne på henholdsvis det kommunale og regionale område. Det var da også finansministeriets forhandlinger med forhandlingskoalitionen CFU og med Akademikerne, der blev afsluttet den 6. februar som de første. Forliget indebar en treårig overenskomstperiode og lønstigninger, der med al sandsynlighed sikrer reallønsstigninger (størst i periodens sidste år), som var et krav fra lønmodtagerne efter lønmæssigt meget magre forlig i 2011 og Arbejdsgiverne kunne samtidig glæde sig over, at lønstigningerne ikke blev større, end at de kan kaldes for samfundsøkonomisk ansvarlige. Som noget nyt aftaltes ændringer i den reguleringsordning, der binder lønudviklingen i den offentlige sektor til lønudviklingen i den private. Det holdt hårdt og drøftelserne herom var med til at trække forhandlingerne ud (se nedenfor). På lønområdet havde man internt i CFU helt usædvanligt opnået enighed om at stille krav om et særligt lønløft til de lavestlønnede. Men Finansministeriet savnede argumenter for, hvorfor løn under kr. var for lav en løn og ville ikke give særlige lønløft til bestemte grupper, uden at det var forbundet med kvalifikationsløft eller andet. Desuden frygtede de en afsmittende virkning på de lavtlønnede i den private sektor. Lavtlønskravet blev derfor afvist, men til gengæld fik de lavtlønnede et løft i pensionen. Af øvrige resultater fra det statslige område kan nævnes et rejsehold, der skal tage sig af psykiske arbejdsmiljøproblemer, en ekstra uges forældreorlov med fuld løn øremærket fædre og fælles indsatser for centralt at understøtte samarbejdet lokalt. Sidstnævnte projekt var meget højt prioriteret på begge sider af forhandlingsbordet i forberedelsesfasen op til forhandlingerne. Projektet indeholder bl.a. partsfælles rådgivning i forhold til at håndtere udfordringer i det lokale samarbejde. Som et udtryk for hierarkiet i forhandlingerne genfindes aftalerne om løn og reguleringsordning, om psykisk arbejdsmiljø og øremærket løn under forældreorlov til fædre i de kommunale og regionale generelle forlig. Men der er også særlige fingeraftryk. På det kommunale område bl.a. i form af et uddannelsesløft i projektet Fra ufaglært til faglært (der skulle understøtte lignende projekter ved organisationsforhandlingerne, som vil blive adresseret nedenfor) og ændringer i medarbejder- og tillidsrepræsentantsystemerne, herunder en markering af værdien af den danske model. På det regionale område tog fingeraftryk-\n6 FAOS Forskningsnotat kene bl.a. form af midler til kompetenceløft, projekt om samarbejde i regionerne og et forskningsprojekt om psykisk arbejdsmiljø. 2.1 Uenighed om realløn og skyld Det statslige forlig indeholder flere interessante elementer, og forhandlingerne var samlet set velforberedte og processuelt velfungerende. Men i kernespørgsmålet om økonomien forløb forhandlingerne langt fra optimalt. Dialogen op til præsentationen af kravene den 17. december forhindrede ikke, at CFUs forhandlere oplevede, at de blev taget på sengen af Finansministeriet med nye udregninger af lønudviklingen og hvor meget de offentlige lønmodtagere skyldte. Finansministeriet blev på deres side senere i forhandlingsforløbet overraskede, da CFU argumenterede for, at kun stigninger i grundlønnen skulle tælle med i imødekommelse af kravet om sikring af reallønnen. Den forventede reststigning (der bl.a. stammer fra de lokale lønforhandlinger) ville CFU ikke tælle med, da de ikke mente lønmodtagerne ville se det som relevant i forbindelse med sikring af reallønnen. Selve Finansministeriets beregninger, der ligner beregninger fra DA bl.a. præsenteret i DA s nyhedsbrev Agenda (Agenda 24. oktober 2014), blev afvist af CFU. CFU mente, at der med måling i andre kvartaler ville fremkomme helt anderledes resultater. Endvidere argumenterede CFU, at det ville være umuligt at få stemt et forlig hjem ved urafstemningerne, der indeholdt fald i grundlønnen. 2.2 Det økonomiske resultat Finansministeriets beregninger kom da heller ikke direkte til at danne grundlag for forliget. Finansministeriet droppede dem modvilligt sent i forløbet, og CFUforliget endte med at indeholde reallønstigninger, også selvom reststigning og udmøntning fra reguleringsordningen ikke medregnes. Til gengæld fik Finansministeriet tre indrømmelser på økonomien: For det første det såkaldte privatlønsværn, der ændrer reguleringsordningen således, at hvis lønudviklingen i den private sektor løber foran lønudviklingen i den offentlige sektor, efterreguleres lønnen i den offentlige sektor fortsat kun med 80 procent, men hvis lønnen i den offentlige sektor stiger mere end i den private sektor, efterreguleres med 100 procent i den offentlige sektors lønninger. På den måde vil lønmodtagerne i den offentlige sektor ikke komme til at skylde yderligere, end de i Finansministeriets optik allerede gør, uanset lønudviklingen. For det andet fik Finansministeriet en suspension af reguleringsordningen i 2015 forstået på den måde, at der ikke sker nogen udmøntning fra ordningen pr. 1. april 2016 uanset lønudviklingen i staten og den private sektor i 2015, som det formuleres i bilaget til CFU-forliget. For det tredje fik Finansministeriet en hensigtserklæring, der lyder: Parterne er enige om, at det er en fælles målsætning at bringe den i 2008 indledte forskel i lønudviklingen mellem de private og statslige til ophør i næstkommen-\n7 FAOS Forskningsnotat de overenskomstperiode (fra 2018 og frem). Hensigtserklæringen blev formuleret i forhandlingernes sidste timer. Men da flere af CFU-forhandlerne havde forladt Moderniseringsstyrelsen, hvor forhandlingerne foregik, for at deltage i organisationsforhandlinger andet steds i Købehavn, og da forhandlerne var under pres for at få afsluttet, endte det med, at ikke alle havde set erklæringen, før den blev underskrevet. Det var endnu uhensigtsmæssighed i forløbet og vagte nogen utilfredshed, da ikke alle fraværende forhandlere kunne slutte op om hensigtserklæringen. Den præcise mening af hensigtserklæringen har endvidere været diskuteret efterfølgende på lønmodtagersiden. Det er betegnende, at selvom privatlønsværn, suspension af reguleringsordning i 2015 og hensigtserklæring som følge af hierarkiet i forhandlingerne genfindes i de kommunale og regionale forlig, så er hensigtserklæringen formuleret anderledes i de to sidstnævnte og udtrykker ikke samme grad af konsensus. 3. Fire vigtige organisationsforlig Nogle af de mest perspektivrige forløb under OK 2015 fandt imidlertid sted ved organisationsbordene og handlede om forenkling af aftaler og arbejdstid. Det gjaldt særligt på det kommunale og regionale område. For det første var det ved det kommunale forhandlingsbord, at gennembruddet blev skabt for en fælles forståelse om arbejdstid mellem KL og lærerne. Derudover havde KL havde spillet ud med ønsker om sammenskrivning af overenskomsterne for de lavest uddannede. I disse forhandlinger, hvor FOA var den centrale part, arbejdede man med banebrydende ideer om ret og pligt til efteruddannelse for ufaglærte. Men som det vil fremgå af nedenstående faldt forhandlingerne dog til jorden. KL og FOA var endvidere involveret i forhandlinger om forenkling af arbejdstid på døgnområdet i kommunerne, som udover KL og FOA også involverede Sundhedskartellet (SHK) og Socialpædagogerne (SL). Ydermere landede man endnu engang nye aftaler om arbejdstid ved organisationsbordene på det regionale område. 3.1 Et fælles papir om arbejdstid for lærerne Lærernes krav om arbejdstid ved de kommunale og de statslige organisationsforhandlingerne var overenskomstrundens absolutte spændingsmoment. I optakten havde arbejdsgiverne kategorisk afvist at kunne flytte sig på arbejdstidsspørgsmålet. Både Finansministeriet og KL holdt fast i Lov 409, som var blevet vedtaget af et bredt flertal i Folketinget ved lovindgrebet i LC, med formand Anders Bondo Christensen i spidsen, fremførte derimod, at man havde behov for ny aftale om arbejdstid til at løse problemer, med hvad de oplevede som dårligere rammer for undervisning og et forværret psykisk arbejdsmiljø på Folkeskolerne, der var opstået med implementeringen af det nye regelsæt for regulering af arbejdstid og Folkeskolereformen. Desuden stod det klart, at LC under ingen omstændigheder kunne acceptere at ratificere lov 409 ved at ind-\n8 FAOS Forskningsnotat gå overenskomstaftale med lignende bestemmelser. Under optakten havde en række aktører på den baggrund udtrykt nervøsitet for om situationen kunne udvikle sig til endnu en lærerkonflikt. Forhandlingerne mellem LC og KL skulle da også vise sig at blive temmelig vanskelige. Udadtil brugte man dog i mindre grad medierne end ved OK Først sent i forløbet kom der skred i forhandlingerne og de fastlåste positioner blev blødt op. KL-direktør og chefforhandler Sine Sunesen trådte ind i forhandlingerne, og åbnede op for, at selvom KL ikke ville indgå ny arbejdstidsaftale, kunne man diskutere en række andre ting. Anders Bondo Christensen bragte på den baggrund nye emner i spil, som man i LC anså for væsentlige for at få Folkeskolen til at fungere. I midten af februar formulerede parterne et fælles papir om arbejdstid. I slutfasen, da papiret havde taget form, syntes der imidlertid at opstå usikkerhed om KLs tilslutning til aftalen. KL indkaldte utraditionelt både formandskab og senere bestyrelse til godkendelse af aftalen. Nogle kilder mener, at modstanden skyldtes pres fra Finansministeriet, mens andre peger på, at arbejdstid var så kontroversielt et emne på baggrund af OK 2013, at man måtte have klare politiske mandater for at handle. Fredag den 13. februar skulle Forhandlingsfællesskabet have påbegyndt de afsluttende forhandlinger på det generelle område, men forhandlingsleder Anders Bondo Christensen meldte til KL, at Forhandlingsfællesskabet ikke ville forhandle før LC-forliget var på plads. For at holde låg på forhandlingsforløbet og forvirre journalisterne valgte hele forhandlingsdelegationen imidlertid alligevel at troppe op i KL om fredagen, selvom parterne var fuldt klar over, at man ikke ville forhandle færdigt, før LC var på plads. Imens man fejrede FOAformand Dennis Kristensens fødselsdag, afventede man spændt det interne spil i KL. KL s formandskab godkendte arbejdstidspapiret. Men LC blev alligevel lagt under stærkt pres for at give indrømmelser. Forhandlingerne syntes på et tidspunkt at være tæt på at bryde sammen, men så trak KL sig lidt. Lørdag mødte KL s bestyrelse op, men først efter et mange timer langt møde godkendte også de forhandlingsresultatet. Forløbet men denne dobbelte godkendelse af forhandlingsresultat kunne tyde på, at formandskabet enten ikke var enigt, eller at de havde en stærk formodning om, at ikke alle i bestyrelsen ville bakke op om et resultat. Det fælles papir om arbejdstid skal ifølge forhandlingsprotokollen styrke samarbejdet og dialogen og hermed bidrage til, at Folkeskolen og lærerarbejdet fremstår med den respekt og anerkendelse, som det fortjener. Papiret nævner også, at parterne er opmærksomme på adgangen til at indgå lokale arbejdstidsaftaler, at planlægningen skal sikre tid til forberedelse, og at man skal gennemføre et forpligtende samarbejde om opfølgning på indsatsen i forhold til det fælles forståelsespapir i skoleåret 2015/16. I det fælles papir konstateres det, at arbejdstiden fortsat reguleres ved Lov 409, men resultatet kan alligevel ses som et nyt fundament for at genetablere tilliden mellem lærere og forvaltning både centralt og decentralt. Selvom tek-\n9 FAOS Forskningsnotat sten om lokalaftaler er et ekko af lov 409, er teksten udtryk for en mere positiv opfattelse af disse, end der var indeholdt i de signaler KL udsendte efter afslutning af OK2013. Efter forhandlingerne på det kommunale områdevar der yderligere to efterspil. For det første skulle man forhandle med LC i forhold til friskoler mv. på statens område. Finansministeriet var ikke begejstrede for resultatet fra de kommunale forhandlinger, og lagde ikke op til lette forhandlinger. Her syntes der at være en stærk udbredt bekymring for, om lokal forhandling vil resultere i en begrænsning af ledelsesrummet på skolerne. Resultatet blev dog et lignende fælles papir, med lidt anderledes formuleringer, men hvor tillidsrepræsentanten i mindre grad er i fokus som samarbejdspartner. For det andet blev Sine Sunesen pludseligt fyret fra KL, inden organisationsforhandlingerne var helt afsluttede. KL har været tavse om fyringen, og fyringen er derfor ikke officielt blevet kædet sammen med arbejdstidsforhandlingerne på lærerområdet. Men det højspændte forløb i KL kunne tyde på, at stærke kræfter har måtte brydes internt, før man kunne lande et forlig. 3.2 Forenkling og uddannelsesløft perspektivrigt aftale, der blev afvist Som det eneste af de fire udvalgte temaer handler dette tema ikke om direkte om arbejdstid, men om et forsøg på samtidig at forenkle overenskomsterne og løfte ufaglærte til faglært niveau. Forsøget kunne have fået vidtrækkende konsekvenser, men faldt til jorden. De offentlige arbejdsgivere (bl.a. KL) har længe ønsket en reduktion i antallet af overenskomster, der er langt højere i den offentlige end i den private sektor. KLs ønske skyldes blandt andet, at de mener færre og bredere overenskomster kunne give en lettere og mere fleksibel arbejdstilrettelæggelse. En sammenskrivning af overenskomster var da også en af tre overordnede temaer i KLs debatoplæg til OK På det kommunale arbejdsmarked findes store grupper af ufaglærte blandt FOAs og 3Fs medlemmer, men alt tyder på, at det er den faglærte arbejdskraft, der bliver særligt brug for i den offentlige sektor fremover. Indenfor flere fagområder har der også i de senere år været bevægelser fra ufaglært til faglærte, bl.a. ved oprettelse af helt nye typer stillinger, der inkluderer tidligere ufaglærte jobfunktioner. Men i optakten til OK 2015 fik KL og FOA kridtet banen af til en aftale, der både indeholdt en sammenlægning af overenskomster og et løft af alle ufaglærte grupper til faglært niveau. Det var ikke muligt at få 3F med i planerne, muligvis fordi de som den klart mindste organisation på området frygtede at blive for meget policy-taker og for lidt policy-maker i en sådan aftale. Mens forenkling helt klart primært var i KLs interesse, kunne det siges at være mere sammensat med uddannelsesløftet. Tydeligvis havde FOA en interesse i at få løftet sine ufaglærte medarbejdere, hvilket potentielt kunne give både større arbejdstilfredshed, højere prestige, bedre mulighed for avancement, og højere løn. Men selvom uddannelsesløftet ville koste, havde KL også en\n10 FAOS Forskningsnotat interesse heri, da det kunne føre til bedre kvalitet i servicen og øget effektivitet igennem større funktionel fleksibilitet (at medarbejdere udfører flere arbejdsfunktioner). Langt hen af vejen lykkedes øvelsen. Ved de generelle forhandlinger blev KL og Forhandlingsfælleskabet enige om at støtte op med projektet Fra faglært til ufaglært, hvortil der var allokeret 20 millioner kr. Efter langstrakte forhandlinger fik parterne også sammenskrevet overenskomsterne til én fællesoverenskomst med en række fagspecifikke protokollater. Der var også skabt enighed om at uddannelsesløftet skulle have karakter af en ret og pligt til at efteruddannelse til faglært niveau. På den måde var det ikke bare en mulighed, som kunne fravælges, men en nødvendighed. Først den 3. marts var aftalen på plads, men da den derefter skulle godkendes af FOAs hovedbestyrelse, blev det et markant nej. Hovedproblemet var, at én af fire af FOAs hovedgrupper, pædagogerne, lønmæssigt mente de ville tabe på aftalen. Det skyldes, at i modsætning til de fleste andre kommunalt ansatte, så tæller ancienniteten erhvervet som ufaglært med ved løft til faglært niveau på det pædagogiske område. Ifølge aftalen skulle denne anciennitet i fremtiden ikke være en lønstigningsparametre, hvis man overgik til at være faglært. Dette kunne pædagogerne i hovedbestyrelsen godt acceptere fremadrettet, men ikke for dem, der var i lønforløb allerede. FOA forsøgte efterfølgende at få KL med på en aftale uden pædagogerne, men KL takkede nej. De mente, det var afgørende at få denne gruppe med, da det var her de regnede med at kunne få de største gevinster ved et uddannelsesløft. Altså faldt hele aftalen, som nogle af forhandlerne betegnede som et overenskomstinitiativ, der på sigt kunne have betydet et meget væsentligt løft af hele kvalifikationsniveauet i den offentlige sektor og samtidig forenklet et aftalemæssigt kompleks område. 3.3 Arbejdstid på det kommunale døgnområde Arbejdstidsreglerne på det såkaldte kommunale døgnområde var et andet af KLs tre højst prioriterede områder. Det kommunale døgnområde dækker plejehjem, væresteder, handicapcentre og botilbud mm. Her ønskede KL i tråd med kravet om færre og bredere overenskomster mindre komplekse og mere fleksible rammer, der bl.a. skulle hjælpe arbejdstilrettelæggelse og vagtplanlægning. Konkret gik KL bl.a. efter, at aftenvagterne skulle starte kl. 18 i stedet for kl. 17, at der skulle indføress12-timers vagter, at fire-døgns varsel blev erstattet af et ét-døgns varsel; og at varsel for overarbejde og merarbejde blev afskaffet. Lønmodtagerorganisationerne opfattede dette som drastiske arbejdsmiljøforringelser, der også for nogles vedkommende ville have lønmæssige konsekvenser, og afviste dem derfor alle. Men det lykkedes alligevel KL, FOA, SHK og SL at få harmoniseret tre aftaler på døgnområdet delvist, omend der stadig eksisterer tre regelsæt. Den nye aftale har betydning for medarbejder på døgnom-\n11 FAOS Forskningsnotat rådet og harmoniseringen betyder ændringer i regler relateret til bl.a., arbejdstidsnorm, aften/weekend periode, pension og funktionstillæg for aften- og nattjeneste. Desuden afskaffes den for pædagogerne vigtige såkaldte 37/3-aftale, der betød, at man efter 37 timers arbejder efter kl. 14 fik ret til tre timers afspadsering, så alt arbejde efter kl. 17 afspadseres med samme faktor, uanset hvornår man møder, samtidig med at ulempetillægget forhøjes. Aftalen træder først i kraft 1. april Forlig om arbejdstid på sundhedsområdet På det regionale område var lægerne igen i fokus for de regionale arbejdsgivere (RLTN). Ved overenskomstforhandlingerne i 2013 opnåede man et gennembrud med overlægerne (dvs. Foreningen af Speciallæger, FAS) omkring både vagt og udetjeneste, og dette ville RLTN gerne bygge videre på. På baggrund af en stigning i antallet af især overlæger, men også speciallæger, i perioden , ønskede de regionale arbejdsgivere især at diskutere en ny stillingsstruktur. FAS var nøglen til løsningen herpå, men forhandlingerne var svære, da FAS mente at have givet sig rigeligt ved den tidligere runde i Resultatet blev en aftale om et periodeprojekt frem til næste overenskomstrunde, hvor parterne i fællesskab skal se på mulighederne for at lave ændringer. Et projekt som også vil komme til at handle om muligheder for videre kompetenceudvikling for speciallæger og overlæger. Ydermere aftalte man at udvide tjenestebegrebet igen, så overlæger nu kan være i almindelig tjeneste frem til kl 21 mod betaling. I forhandlingerne med Yngre Læger opnåede man flere håndfaste og overraskende resultater. Begge parter har efterfølgende udtrykt stor tilfredshed resultaterne. For arbejdsgiverne var det en sejr at få afskaffet fællesvagtbestemmelser, som lagde en række begrænsninger på muligheden for at organisere vagter på tværs af afdelinger, mens det for de yngre læger var en sejr at få indført en belastningsgrænse på 16 timers vagter. Resultatet blev opnået på baggrund af fælles drøftelse af, hvordan man forholder sig til de nye store sygehusenheder, hvor der er akut flow af patienter døgnet rundt. Resultatet forandrer mulighederne for at organisere arbejdet. Fra et fokus på en opdeling af arbejde i 8 eller 16 timers vagter, fokuserer man nu på timers arbejde både nat og dag, således at den samme læge kan gå igen fra kl 8 om morgenen til kl 20 eller 21 om aftenen, og i et tilsvarende antal timer om natten. Også i forhandlingerne med SHK, FOA og HK arbejdede man med forhandlinger om arbejdstid. Resultat heraf er endnu et periodeprojekt, som skal lede frem til forhandlingerne i Her skal man diskutere, hvordan arbejdstidsreglerne kan understøtte den fælles opgave, der skal løses på tværs af faggrupperne omkring patienten. Dette projektarbejde gennemføres således også på tværs af organisationerne med det formål at afdække, om der er behov for nye arbejdstidsregler og hvordan den nuværende arbejdstilrettelæggelse fungerer. Selvom dette resultat måske nok er mindre håndfast, anses også dette projekt for perspektivrigt af parterne.\n12 FAOS Forskningsnotat Tværgående diskussioner På tværs af de generelle forlig og organisationsforligene kaster OK 2015 lys over forskellige aspekter af aftalesystemet i den offentlige sektor, som vi diskuterer i dette afsnit. Vi ser på henholdsvis tendenser i anvendelse af forhandlingsstrategier, på indhold af forligene, og på demokrati i organisationerne. Endelig giver vi en samlet vurdering af OK 2015 forligenes karakter. 4.1 Parallelle magtspil og dialogprocesser Ved statens forhandlingsbord var reguleringsordningen et vigtigt emne ved forhandlingerne i 2013, men op til forhandlingerne i 2015 forventede lønmodtagerne ikke, at der ville blive lagt op til forandringer (Hansen og Mailand 2014). Som nævnt ovenfor præsenterede Finansministeriet alligevel CFU for nye beregninger af reguleringsordningens effekter så sent som ved præsentationsmødet, altså efter at de indledende drøftelser var afsluttet. Det viste sig dog, som ovenfor beskrevet, at medvirke til at forhandlingerne blev særdeles svære, som også den manglende afklaring i forberedelsesfasen af hvordan reallønstigninger udregnes, gjorde. Den mangelfulde forberedelse på et så teknisk kompliceret forhandlingsområde er også utraditionelt. Forberedelse af centrale forhandlingsemner er simpelthen en fordel for at kunne kontrollere forhandlingsprocessen og for effektiviteten af det komplekse offentlige forhandlingssystem, hvor brede forhandlingskoalitioner og enkelte organisationerne forhandler parallelt med samme arbejdsgivere (Due og Madsen 1996). Det er muligt, at disse forhandlingsteknikker - med at fremlægge nye beregninger relativt sent i forhandlingsforløbet og ikke skabe fælles forståelse af indholdet i begrebet realløn - har været bevidste strategier med henblik på at presse modparten. I alle overenskomstforhandlinger er der da også et element af udmattelseskrig, som trækker på strategiske og spilorienterede forhandlingsteknikker, hvor man fx bevidst forsøger at trætte og isolere modparten og dermed svække deres evne til at koordinere og lave modtræk (Schelling 1960; Goffman 1969). Selvom arbejdsgiverne uden tvivl opnåede et væsentligt resultat med privatlønværnet, er der efter forhandlingerne reelt fortsat ikke enighed om grundlaget for, hvordan man beregner reguleringsordningens effekter, når det kommer til hvorvidt de statslige lønmodtagere skylder. I den mellemliggende periode vil det derfor sandsynligvis heller ikke blive let at skabe enighed hvordan gæld (eller ikke-gæld) skal håndteres i Dele af CFUs modstand mod den statslige hensigtserklæring og den efterfølgende anderledes formuering af hensigtserklæringen på det kommunale og regionale område indikere endvidere intern uenighed på lønmodtagersiden om skyldnerproblematikken. Det kan vise sig at være en fordel for den statslige arbejdsgiver, når de ved næste runde\n13 FAOS Forskningsnotat igen adresserer reguleringsordningen. Man må derfor formode, at lønmodtagerorganisationerne får skabt klarhed om deres position inden da. Hele forløbet omkring lønspørgsmålet på det statslige område kunne være en form for distributiv forhandlingspraksis, hvor man handler strategisk ved at tilbageholde information og/eller bevist opererer med flertydige begreber som man ofte ser i lønrelaterede forhandlinger, hvor gevinst for den ene part betyder tab for den anden (Walton & McKersie 1965). Samtidig ser vi også en anden type forhandlingsteknik blive anvendt. På det statslige område havde man fx brugt lang tid på at forberede en række andre emner, som man opnåede resultater på til gavn for begge parter, såsom projekterne om samarbejde og om arbejdsmiljø. Dette byggede videre på erfaringer fra forhandling af SU-aftalen i Ikke bare ved det statslige, men også ved det regionale bord, arbejder man bevidst med forhandling, som bygger på sådanne integrative forhandlingsteknikker med henblik på at etablere plussums-spil, hvor begge parter kan vinde ved forhandlingsbordet (Walton og McKersie 1965). I optakten til OK 2013 kørte man processer med såkaldte interessebasserede forhandlinger på både det statslige og det regionale område. Teknikken er integrativ og går ud på, at man i gensidig dialog afdækker hinandens behov og interesser, og derved afsøger muligheden for at finde fælles kreative løsninger. Sådanne processer må nødvendigvis starte tidligt i optakten til forhandlingerne, og måske endda tænkes som en fortløbende proces, hvor man fortsætter arbejdet med et svært emne i perioderne mellem overenskomstrunderne. Som det fremgår af ovenstående, er man da også nået frem til konkrete resultater ved OK 2015 ved brug af sådanne teknikker. OK2015 viser således, hvordan både distributive og integrative forhandlingsteknikker fortsat sameksisterer i det offentlige forhandlingssystem. Historiske analyser af forhandlingssystemet har fundet, at forhandlingerne i det offentlige imidlertid oftere søges gjort integrative fremfor distributive (Due og Madsen 1996). Der er da også intern uenighed forhandlerne imellem, hvor legitim den distributive form er, men faktum er dog, at den bruges igen og igen af begge parter, 4.2 Projekter, bløde aftaler og usikkerhed Forligene på både statens, det kommunale og det regionale område bærer præg af mange projekter, fælles forståelser,hensigtserklæringer og lignende, hvor de håndfaste resultater fortsat er noget uafklarede. I den sammenhæng kan nævnes projekterne om samarbejde og om psykisk arbejdsmiljø og hensigtserklæringen på statens område, projektet med fokus på den danske model på det kommunale område og det fælles papir om arbejdstid aftalt både på det statslige og kommunale område med LC, samt de mange projekter aftalt på det regionale område. Der er dog forskel på, hvori usikkerheden består i forhold til henholdsvis projekterne og de bløde aftaler i form af hensigtserklæring og fælles forståelse.\n14 FAOS Forskningsnotat Der er ikke noget nyt i, at man aftaler projekter i forbindelse med overenskomstfornyelserne, som der arbejdes med i de mellemliggende perioder. Usikkerheden ligger i, at udkommet afhænger af engagement fra begge parter for at lykkes. I forhold til de her nævnte projekter er der tilsyneladende reelle intentioner blandt parterne om at ville samarbejdet, men hvorvidt disse indfris, vil kun fremtiden vise. Hensigtserklæringen og det fælles forståelsespapir mellem KL og LC synes at afføde anderledes usikkerhed om indhold. I forhold til hensigtserklæringen vil man blandt lønmodtagerorganisationerne i den mellemliggende periode have behov for at afklare med sig selv, hvorvidt man har accepteret statens beregning af skyldsspørgsmålet som følge af udmøntning fra reguleringsordningen, eller om man fortsat vil udfordre denne i På samme måde er der allerede nu rum for fortolkningen af det, man har nedskrevet i det fælles papir om arbejdstid med lærerne på det kommunale område. Som nævnt ovenfor åbnes der fx op for lokale aftaler. Samtidig er KL stadig betænkelige ved aftaler, som ligger bånd på ressourcer, mens lærerne stadig er af den holdning, at der mangler ressourcer i Folkeskolen. Hvilken type lokale aftaler, som vil blive indgået, er således ikke entydigt. Om og hvordan papiret vil få reel betydning for arbejdstiden på skolerne vil vise sig med tiden. Det er muligt, at det rent faktisk vil opfylde målsætningen om et mere tillidsfuldt samarbejde parterne imellem, men det har også potentiale til at kunne blive brugt strategisk forskelligt af parterne i den mellemliggende periode. 4.3 Vetopunkter og demokrati Alle overenskomstfornyelser aktiverer organisationernes interne demokrati. Også på arbejdsgiversiden er formelle fora involveret i godkendelse af forligene indgået af Finansministeriet, KL og Danske Regioner/ RLTN. Men det hører til sjældenhederne, at processerne i disse fora reelt har betydning for overenskomstfornyelserne. Et af de sjældne eksempler er KLs bestyrelses beslutning om ikke at tilslutte sig en lockout af BUPL under OK2008. Et andet eksempel er den ovenfor beskrevne inddragelse af KLs formandskab og bestyrelse i godkendelsen af det fælles papir om arbejdstid, der godt nok ikke førte til, at aftalen blev forkastet, men dog alligevel fik konsekvenser. Det er for det meste processer og godkendelse på lønmodtagersiden, der er mest tidskrævende og får de mest afgørende konsekvenser. Det skyldes først og fremmest, at lønmodtagerorganisationerne ikke nøjes med at lade repræsentative organer som en hovedbestyrelse eller et repræsentantskab godkende forligene, men også gennemfører urafstemninger, hvor medlemmerne tager stilling til organisationens eget forlig eller til forlig for hele forhandlingsområder. På den måde skal forligene igennem en slags dobbelt godkendelse. Når forlig forkastes af organisationerne selv, sker det oftest ved urafstemninger. Men som KL-FOA aftalen om forenkling og uddannelsesløft ovenfor illustrerer, kan det også ske inden processen når så langt.\n15 FAOS Forskningsnotat Forskellen mellem de offentlige arbejdsgiveres og arbejdstageres godkendelsesprocesser kan beskrives som en forskellig vægtning mellem demokratityper. Godkendelsen er i begge lejre indlejret i repræsentativt demokratiske organisationer, men hvor arbejdsgivernes godkendelsesproces ret entydigt bygger på det repræsentative demokrat, har arbejdstagernes godkendelsesprocesser elementer af deltagerdemokratiet (Held 1987) indbygget. I disse processer spiller repræsentative organer ganske vist også en væsentlig rolle, men deres tilslutning til et forlig er ikke nok medlemmerne skal også høres. Forskellen spiller ikke bare en rolle når forligene er indgået, men spiller - sammen med koalitionskarakteren på lønmodtagersiden (Due og Madsen 1996) - også en rolle under selve forhandlingsprocessen. Det blev under OK2015 tydeligst illustreret i CFU-forhandlingerne. CFU er en forhandlingskoalition, der består af gruppering af de kortuddannede repræsenteret af OAO (Organisationen af Offentligt Ansatte ), af de mellemlangt-uddannedes repræsenteret af SKAF (Stats- og Kommunalt Ansattes Forhandlingsfællesskab), og af de højtuddannede repræsenteret af Akademikerne. Det giver problemer, hvis grupperingerne ikke er taget i ed, hvilket var tilfældet med hensigtserklæringen om skyldnerproblematikken. I CFU oplevede ikke alle, at modparten udtrykte forståelse for, at en forhandlingskoalition som CFU ikke kan reagere helt så hurtigt og hierarkisk i beslutningsprocesser som flere af de politiske partier kan, Finansministeriet forhandler med i andre sammenhænge. Elementet af deltagerdemokrati på lønmodtagersiden har imidlertid konsekvenser for flere andre forhold end beslutningstempoet. Et af disse er, at antallet af hvad der med inspiration for EU-forskningen (fx Martinsen 2013) kan kaldes veto-punkter generelt er højt på lønmodtagersiden i den offentlige sektor. Med andre ord er der mange aktører, der kan blokere for tiltag - også efter at forlig er indgået. Antallet af veto-punkter afhænger af flere forhold, bl.a. afstemningsreglerne indenfor de det pågældende overenskomstområde. På nogle afstemningsområder er afstemningsreglerne formuleret sådan, at de reducere antallet af veto-punkter og dermed reelt muligheden for at forkaste forlig. Et eksempel på betydningen af veto-punkter fra OK 2015 er afstemningen i FOAs hovedbestyrelse, hvor flertallet stemte nej til aftalen om ret og pligt til efteruddannelse af hensyn til, og i solidaritet med, et mindretal (pædagogerne, der allerede var i lønforløb). Det positive ved det høje antal veto-punkter kan således siges at være, at det forhindrer et mindretal i at blive klemt - det negative, at tiltag, som har bred tilslutning, kan blokeres. 4.4 Vedligeholdelses- eller perspektivforlig? I forbindelse med vores analyse af optakten til overenskomstforhandlingerne, optegnede vi tre scenarier for OK 2015 (Hansen & Mailand 2014). Et af scenarierne var et rent vedligeholdelsesscenarie, hvor den gældende overenskomst bliver vedligeholdt uden væsentlige nyskabelser eller kvantitative forbedringer af eksisterende aftaler. Scenariet foreskriver en gentagelse af OK 2011 og OK\n16 FAOS Forskningsnotat (minus undervisningsområderne) med smalle forlig, hvor resultater inden for de klassiske overenskomstemner er minimale og hvor der er få eller ingen udviklingsorienterede resultater. Et andet scenarie kaldte vi perspektivscenariet. Det var også formuleret som et relativt smalt scenarie, for den økonomiske ramme var nu engang smal. Men i modsætning til i vedligeholdelsesscenariet indeholder perspektivscenariet udbygning af tryghed og velfærdsgoder, som fx pension, efteruddannelse og barsel, og/eller aftaler på nogle af de mere utraditionelle overenskomstemner, fx for at styrke den danske model. Det sidste scenarie fremstillede vi som det mindst sandsynlige: Konfliktscenariet. Efter at forventningerne til store sværdslag omkring arbejdstidsspørgsmålet på døgnområdet, den betalte frokostpause og reguleringsordningen var dæmpet noget, og lønmodtagernes frygt dermed aftaget, stod arbejdstidsspørgsmålet på LCs forhandlingsområder tilbage som det eneste emne, hvor der på forhånd kunne anes blot en marginal risiko for konflikt. Efter at forhandlingerne nu er afsluttet, og forligene stemt hjem, kan vi konstaterer, at konfliktscenariet blev undgået, og at det ganske rigtigt var på LCs undervisningsområder, man kom tættest på en konflikt. Men uden at den planlagte tidsramme blev overskredet og med et ja ved urafstemningerne. Spørgsmålet er så om forligene bedst kan beskrives som vedligeholdelseseller perspektivforlig. Da KL-FOA aftalen om forenkling-uddannelsesløft faldt på gulvet, mistede OK 2015 sit potentielt mest vidtløftige resultat. Men i forhold til vedligeholdelsesforligene i OK 2011 og OK 2013 (minus undervisningsområderne) er der dog stadig i højere grad tale om forlig med perspektiver i. For at opsummere noget af det væsentligste blev det til mere i lønningsposen, en historisk ændring af reguleringsordningen, midler til uddannelsesløft af ufaglærte, arbejdsmiljømæssige tiltag, ligestillingstiltag, tiltag om samarbejde og tillid og markeringer af værdien af den danske model. Og selvom det ikke blev til store sammenlægninger af overenskomster i stor stil, blev de første spadestil til forenklinger taget på det kommunale område. Sidst, men ikke mindst, kom det til en fælles forståelse, en slags mulig borgfred, om lærernes arbejdstid. På det kommunale område blev der også rapporteret om bedre forhandlingsklima og mere konstruktivt forhandlingsforløb end ved de to foregående overenskomstrunder. Men det er trods alt ikke kun perspektiver for en offentlig aftalemodel back on track som OK 2015 tegner. Bl.a. forhandlingsprocessen om økonomi på det statslige område og godkendelsesprocessen omkring lærerarbejdstidsteksten med efterfølgende fyring af den forhandlingsansvarlige KL-direktør viser, at OK 2015 ikke helt blev stilhed efter storm.\n17 FAOS Forskningsnotat Referencer Due, J. og J.S Madsen,. (1996): Forligsmagerne. De kollektive forhandlingers sociologi. København: Jurist og Økonomforbundets Forlag Goffman, E. (1969): Strategic Interaction. Conduct and Communication No. 1. Philadelphia: University of Pennsylvania Press Held, D. (1987): Models of democracy. Oxford: Polity Press. Hansen, N. W. og M. Mailand, (2014): Stilhed efter storm. Forventninger til OK FAOS forskningsnotat nr Københavns Universitet Mailand, M (2014): Overenskomstforhandlinger under pres OK2013 i den offentlige sektor. FAOS. Københavns Universitet Martinsen, D.S. (2013): Danmarks implementering af EU-politik. Politica 45 (4), Schelling, T. C. (1960): The Strategy of Conflict. Cambridge, Massachusetts: Harvard University Walton, R.E. and R.B. McKersie, (1965): A Behavioral Theory of Labor Negotiations An Analysis of a Social Interaction System. New York: McGraw- Hill.


Maltas parlement godkender spil regulationer FindFairCasinos\nMaltas parlement godkender nye spil regulationer\nMathias Jensen Publiceret 31/05-2018\nMaltas parlement har godkendt nye regler for regulationerne af licenseret spil operationer, både landbaserede og online. Yderligere, giver lovforslaget yderligere styrke til Maltas spilmyndighed til at opretholde de nye standarder.\nIfølge Maltas spilmyndighed, vil den nye spil lovgivning blive indført på Malta licenserede iGaming udbydere fra juli, hvor landbaserede operatører vil være subjekt for den nye lovgivning fra januar.\nGennem den nye spillovgivning, forklarede regulatoren at deres "overvågnings rolle" vil blive forbedret noget som tillader dem at "løfte Maltas jurisdiktions profil ud fra et lovgivningsmæssigt perspektiv". Ifølge regulatoren vil det specifikt inkludere ansvar for håndhævelse og overholdelse i forhold til administrativ og kriminel retfærdighed, spiller beskyttelse og anti hvidvaskning. Yderligere vil det give Maltas spilmyndighed chancen for forbedrede regulativ styrke og gøre det muligt for dem at mægle på en "forholdmæssig måde."\nHeathcliff Farrugia, CEO for regulatoren, sagde at denne forandring er en "meget vigtig milepæl for Maltas spilmyndighed". Han sagde "Den nye lovgivning etablere meget robuste overholdelse og håndhævelses styrke og strukturer der ligge det nødvendige fundament til at fortsætte deres styrkelse af spillerbeskyttelse".\nIfølge Maltas spilmyndighed, spil lovforslaget påkræver at licenserede operatører til at lave en liste af "hoved personale" for specifikke virksomheds ledere. Individerne i disse roller, forklare det, vil blive subjekt til "direkte kontrol og målrettet kontrol" Deres spiller support afdeling bliver ansat som det officielle mellemled mellem klagere og tjenesteydere.\nI spil lovforslaget, står der også at det er blevet sendt direkte mod at styrke processen for licenserede udbydere til at forsikre ansvarlig gaming og report enhver forundrende sportsbetting transaktion. Yderligere, forklare de at den tilbyder "objektivt orienterede standarder", opmuntrende innovation og fremgang indenfor industrien.\nI konklusion, forklarede regulatoren at den nye lov vil være subjekt til kontrol af andre EU lande, i overensstemmelse med den tekniske regulations informations system process. De har påbegyndt et samarbejde med licenserede operatører, mens de søger efter at skabe "retningslinjer på applikationen og fortolkning af de nye love og politikker".\nFinansiel service, digital økonomi og innovation parlement sekretær Silvio Schembri er blevet rapporteret til at sige at Maltas spilmyndighed vil over de næste par år, udføre periodiske inspektioner af effekten af disse nye regler, og rådgive ministre"på opnåelsen af dets objektiver, med et hovedfokus på kunde sikkerhed og integritet."\nSchembri konkluderede, “jeg vil gerne sige tak til Maltas spilmyndighed for at flytte den regulative agenda for spil service i fremtiden, samt identificere områder for yderligere og fortsatte forbedringer.