Elværks-krøniken Fra elektricitetsværk til kulturhus på 100 år - PDF\nElværks-krøniken Fra elektricitetsværk til kulturhus på 100 år\nDownload "Elværks-krøniken 1914-2014. Fra elektricitetsværk til kulturhus på 100 år"\n1 Elværks-krøniken Fra elektricitetsværk til kulturhus på 100 år 1\n2 Redaktion: Anne-Marie Jørgensen Kenneth Jensen 2 Layout og offset: Kenneth Jensen - kennethjensen.dk Udgivet af Kulturhuset Elværket Copyright 2014.\n3 Indholdsfortegnelse Forord 4 Frederikssund Elektricitetsværk 5 Et hus til kulturen 16 Fremtidens elværk\n4 Forord Året 2014 er på mere end én måde et festår for det gamle elektricitetsværk i Frederikssund. I år er det nemlig dels 20 år siden det gamle elværk blev omdannet til det, der stadig er kommunens største kulturhus, men det er også hele 100 år siden, at huset blev bygget og indviet til dets oprindelige formål; at forsyne byens borgere med elektricitet. To så store begivenheder fortjener at blive markeret. Derfor begyndte vi i husets bestyrelse allerede for over et år siden at drøfte, hordan vi bedst kunne gøre dette - gerne med skyldig respekt for husets historie og for de mange funktioner det har haft - og stadig har den dag i dag - til glæde for mange af borgerne i vores kommune. Tanken om en krønike vandt hurtigt fodfæste i bestyrelsen: En lille bog med hele husets historie helt tilbage fra 2014 og frem til i dag - og meget gerne med vidnesbyrd fra nogle af de personer, der selv har været en del af husets historie gennem årene. I januar holdt vi således en stor fødselsdagsfest, da kulturhuset fyldte 20 år, og her i april måned fejrer vi huset igen; nu med en række arrangementer, der illustrerer mangfoldigheden i husets dagligdag. Uden de mange forskellige brugeres sprudlende liv og mange kreative idéer og arrangementer havde vi slet ikke det fantastiske hus, som vi glædes ved hver dag. Ulig en krønike, der jo normalt kun ser tilbage i tiden, så har vi i vores krønike valgt også at skue lidt fremad og drømme lidt om fremtiden i sidste kapitel. Som altid i vores hus er det nemlig drømmene der driver værket, og rykker os videre. Rigtig god læselyst! Kenneth Jensen bestyrelsesformand Resultatet sidder du, takket være en enorm indsats fra historiker og tidl. borgmester, Knud B. Christoffersen, og leder af lokalhistorisk arkiv, Anne-Marie Jørgensen, nu med i hænderne: Elværks-krøniken. En stor tak skal der også lyde til de øvrige medvirkende i krøniken. Uden vidnesbyrd og fortællinger fra såvel nutid som fortid og fremtid var det ikke lykkedes at få skrevet denne bog. Krøniken er dog kun én af mange ting, som vi fra husets side har sat i søen for at markere både kulturhus- og elværks-fødselsdagene. 4\n5 Frederikssund Elektricitetsværk v/ Knud B. Christoffersen Drømmen om et elektricitetsværk Da Frederikssund fik sit gasværk i 1893, havde Roskilde haft gas i 30 år og Hillerød i 25 år. Selv om gassen endnu havde mange år foran sig, så var elektricitet fremtiden. Odense og Køge havde allerede fået deres elektricitetsværker i Planerne om opførelse af et gasværk startede i byrådet i sommeren Der var røster fremme om at springe gassen over og gå direkte til elektricitet med det samme. Det var tiden ikke moden til. Beslutningen om at opføre et gasværk blev taget i oktober 1892, og værket stod færdigt den 1.november Frederikssunds gader gik straks over til oplysning med gas. I hjemmene nød man den ny og bedre belysning. I dag 120 år senere står de gamle gaslampestandere fortsat i nogle af vore gader, men som standere til vejskilte. Det var et stort skridt fremad for mange, både små og store virksomheder, der nu kunne gøre brug af gasmotorer. Hovedparten af kraft til maskiner kom dog fortsat fra dampmaskiner med drivbånd. Det viste sig snart ikke at være nok. Slagteriet fik eget lille elværk til belysning med 60 glødelamper fra starten af december Andre store virksomheder ønskede også mulighed for eldrevne maskiner. Skibsværftet fik omkring 1910 sit eget elektricitetsværk. Disse kendsgerninger lagde pres på byrådet. I marts 1899 havde en ingeniør Holtemann søgt om at få koncession på at drive elektricitetsværk i Frederikssund i 25 år. Byrådet svarede henholdende. (IP 30/3 1899) De kritiske erhvervsfolk hævdede, at byens udvikling ville gå i stå, hvis der ikke kom elektricitet til byen. Selskabet Tuborg Klampenborg Elektriske Sporvej blev dannet i I 1903 opførte selskabet Skovshoved Elværk, som foruden sporvejene også forsynede områder omkring sporvejslinjerne med elektricitet i takt med sporvejsudbygningen, hvilket også førte til det bredere navn Nordsjællands Elektricitets- og Sporvejs Aktieselskab forkortet NESA. I 1907 påbegyndte Skovshoved Elværk nord for København en produktion af højspændt vekselstrøm med 10 kv spænding på det primære forsyningsanlæg og 380/220 V på lavspændingsnettet. I ensretterstationer ændredes vekselstrømmen til den jævnstrøm, som sporvogne og kundernes el-apparater krævede. De valgte spændinger blev hurtigt normen i Danmark, og gradvis gennemførtes en ændring af forbrugsapparaterne, så vekselstrøm kunne anvendes direkte. I 1908 nedsatte byrådet et udvalg, der skulle undersøge sagen. Det bestod af købmand Axel B. Lange, jernstøber H.P. Larsen og sagfører O. Nøkkentved. Det blev et lidt slumrende udvalg. Vel blev sagen undersøgt med lidt sagkyndig bistand, men uden efterfølgende initiativer og beslutninger. Man ville ikke undergrave gasværket, som man var meget glad for. Først i 1911 gik man ind i mere seriøse overvejelser. På byrådsmødet i marts foreslog urmager P. Olsen, at der på ny nedsattes et udvalg til at undersøge betimeligheden af et Elektricitetsværk. Den gamle sagfører Nøkkentved fandt, at elektrisk lys var et Luksuslys, som kun få ville være interesseret i, men det havde dog interesse som kraft, indrømmede han. I Frederiksværk, der allerede havde fået sit elværk, var elektricitet meget dyrere end gas. Købmand Axel B. Lange var også skeptisk. Han henviste til et tidligere afholdt borgermøde om sagen, hvor kun mennesker var mødt op. Hvis interessen ikke var større, ville han stemme imod. Udvalget blev dog 5\n6 nedsat som foreslået. For at de samme tre atter ikke skulle sylte sagen, blev udvalget udvidet med to nye medlemmer. Blot en måned senere blev et detaljeret og argumenterende forslag fremlagt og trykt i Isefjordsposten. Redegørelsen var omfattende og tryktes i afsnit over syv dage. Det var udarbejdet af civilingeniør J.P. Spangenberg. Hans forslag til placering, bygning og indretning, maskiner og ledningsnet blev i det store og hele fulgt i den endelige projektering. Han henviste gentagne gange til indhøstede erfaringer fra andre steder i landet og især til det elværk, som han var i gang med at opføre for Kerteminde. Det blev taget i brug den 19. oktober I Frederikssund byråd var man fortsat ikke klar til at beslutte sig. I april 1913 nedsattes endnu et udvalg, der skulle undersøge sagen. I maj besøgte udvalget 8 elværker. Det var ikke længere en pionergerning at bygge et elværk. Roskilde fik elværk i Selv landkommunerne var i gang med at bygge elværker. I slutningen af 1913 besluttede Slangerup sogneråd at opføre og drive et kommunalt elværk, da borgernes interesse herfor var stor. I Frederikssund var man også tæt på en endelig beslutning, men et nyt forslag sinkede processen. Nordsjællands Elektricitets- og Sporvejs Aktieselskab tilbød at udbygge sit forsyningsområde til også at omfatte Slangerup og Frederikssund, og de indledte forhandlinger med de to kommuner om at overlade leverancen af el til selskabet (NESA). De to kommuner skulle blot selv anlægge ledningsnettet i byen, binde sig for levering i 25 år og desuden garantere at aftage et vist antal kwh. årligt. I Frederikssund ville man gerne handle, men fandt, at kommunen også skulle tjene på en el-leverance. Man ville heller ikke acceptere en betingelse om hvorvidt Slangerup ville med eller ej. Desuden krævede 6 udvalget 10 % af selskabets fortjeneste ved el-salget til kommunen. NESA ville gerne give indrømmelser og forhandlede videre. NESA s direktør Aage Rørbye Angelo søgte at overbevise byrådet om den større fortjeneste, som kommunen ville få ved at overlade opgaven til NESA, men rådgiverne overbeviste byrådet om, at det var bedst selv at eje, da levering fra NESA både ville blive for dyr og for risikabel. Foruden økonomien var driftssikkerheden ved eget værk bedre end naar man skal have den gennem en Traad fra Skovshoved. Byrådet var nervøs for, at afsætningen ikke ville blive stor nok. På samme møde besluttede man sig derfor for at optage forhandlinger med lejren i Jægerspris og med Frederik d. VIIs Stiftelse med henblik på eventuelt el-salg dertil. I virkeligheden burde de have været mere bekymret for at bygge for småt, men det er bagklogskab. Udvalget indstillede derfor, at Frederikssund opførte et eget værk. I byrådet mente redaktør Kostrup, at sagen intet hastværk havde. Slagteri, jernstøberi, bådebyggeri og biograf havde allerede egne værker. Herimod svaredes, at det havde de jo, da de ikke vedblivende kunne vente på byrådet. Udvalgets indstilling blev vedtaget. Kun den radikale murermester A. P. Petersen og venstremanden, Jens Peter Kostrup (Frederiksborg Amts Avis) stemte imod. Som det var sket før, når større anlæg i byen var til behandling, indsamlede en del af byens borgere underskrifter til en protestadresse. Den fik 257 underskrifter. Den 11. september kom sagen til anden og endelig behandling. Der var ikke noget nyt i sagen. Kostrup og Petersen søgte stadig at udsætte beslutningen. Det lykkedes ikke. Beslutningen stod ved magt. Udvalget kunne gå i realitetsforhandlinger med rådgivere og entreprenører. I Slangerup afviste de også NESA tilbud og besluttede sig for eget værk. Den 14. august 1914 var man klar med maskinerne, og to dage efter sendte man den første strøm ud til de første forbrugere. I 1927 måtte\n7 man i Slangerup bede NESA om hjælp til supplerende leverancer. Til dette formål anskaffedes en AEG ensretter, så NESA s vekselstrøm kunne omdannes til lokal jævnstrøm. Elværket blev nedlagt i 1932, og NESA fik den fremtidige leverance i Slangerup samt omliggende landkommuner. Ved samme lejlighed fik man vekselstrøm. Beslutningen tages og bygningen opføres De sidste økonomiske beregninger foretaget af ingeniørerne Knud Degn og Ernst Johansen blev forelagt byrådet. Værkets placering bestemtes af samdriften med vand- og gasværk. I marts 1914 forelagde elektricitetsudvalget resultatet af undersøgelser og forhandlinger. På et ekstraordinært byrådsmøde i begyndelsen af marts besluttede man sig endegyldigt for at opføre og drive eget elværk efter ingeniørerne Degn og Johansens skitserede planer. Arkitekt Gerhard Rønne skulle tegne huset. Tegningerne lå færdige i april To lokale håndværksmestre fik opgaven med at opføre huset. Det var tømrermester G. Christensen og murermester A. Petersen. Elværkets arkitekt blev Gerhard Rønne ( ) der tog afgangsprøve fra akademiet i Han var de første år ansat hos en række kendte arkitekter, Albert Jensen, H.B. Storck, Carl Brummer og hos stadsarkitekten i København. Et par år efter arbejdet med elværket i Frederikssund etablerede han sig med selvstændig tegnestue. I 1911 havde han opført en elværksbygning i Bandholm. Opgaven i Frederikssund var ham således ikke fremmed. Tidens arkitektoniske reformbevægelse Bedre Byggeskik optog ham og ses endnu klart - trods senere tilbygninger - i Kulturhuset Elværket. Arkitekt Gerhard Rønnes tegning af elværket. 7\n8 I Frederikssund tegnede han også villaen til ejeren af Mariendals Mølle, bagermester Lars Peter Hansen, der fik huset opført i Frederikssund i året Gerhard Rønne havde dog tegnet huset en del år tidligere, idet huset først var opført på Ordrupvej 67 i Gentofte kommune, men revet ned sten for sten og genopført i Frederikssund på matr. 227b. I Gentofte skulle villaen give plads for et nyt etagebyggeri og derfor nedrives. I 1915/1922 tegnede han Sjælsølund i Hørsholm. Det var et skovfogedhus i to etager med muret facade af røde sten og skrabefuger. Facaden er symmetrisk opbygget med et centralt placeret indgangsparti. Også toldkammerbygningen i Bandholm (1917) tegnedes af ham. Rønne blev senere, som mange andre af tidens arkitekter, tilhænger af funktionalismen. Hans kendteste bygning blev Shellhuset i København, der opførtes i Det er dog mere kendt for dets skæbne, end for dets arkitektur. Det var olieselskabet Shells hovedkvarter indtil Gestapo under besættelsen gjorde det til sit hovedkvarter. Det blev som bekendt bombet af englænderne (RAF) i marts Gerhard Rønne tegnede også lystbåde. Han var selv en dygtig sejler og fik i 1941 Kongelig Dansk Yachtklubs fortjenstmedalje i guld. Bevaret er sejlbåden Runa, som han byggede i 1909 sammen med ingeniør Knud Degn, der også var med ved opførelsen af elværket. Runa ejes i dag af Danmarks Museum for Lystsejlads på Valdemars Slot på Tåsinge. Det er Danmarks ældste sejlførende lystbåd. 8 Bagermester Lars Peter Hansens villa, der var tegnet af arkitekt Gerhard Rønne. Oprindeligt opført i Gentofte, men pillet ned og flyttet til Frederikssund i Maskinerne indkøbes og sættes i gang Der blev en ny fælles ledelse af gasværk, vandværk og elværk ved Enoch Alfred Christiansen (siden 1930 navneforandring til Hembo). Han havde hidtil været maskinmester for driftsbestyreren ved de kommunale værker i Kalundborg. Hembo fortsatte som leder af de kommunale værker indtil I den store maskinsal anbragtes en 65 HK dieselmotor fra A/S Atlas og med en dynamo på 440 KW fra Thomas B. Thrige. Hertil kom en 60 HK gasmotor fra Gjetting, I en sidebygning op til maskinhallen indrettedes akkumulatorbatteriet, hvis glaskar var så store, at de senere kunne udbygges til en større ydeevne. I den øvrige bygning var der kontor, lager og værksted. For at hindre den syreholdige luft fra batterirummet i at trænge ind i maskinhallen forsynedes døråbningen med to døre, hvor imellem der ventileredes. I begyndelsen af oktober 1914 kunne man sende strøm ud i ledningsnettet. Redaktøren af Isefjordsposten noterede for det første, at strømmen var ude i henhold til planer og løfter, og for det andet konkluderede han:\n9 Øverst ses husets 60 HK gasmotor fra Gjetting, og nederst ses salen med en 65 HK liggende tocylindret Atlas dieselmotor og en 40 kw Thrige dynamo. 9\n10 I det lange Løb vil Elektriciteten dog nok vise sig at være bedre og billigere end Gas, thi de fleste tænker vistnok ikke paa, hvilke Synder denne har paa Samvittigheden. Lad os blot tænke paa vore Gardiner og vore Blomster. I længden bliver Elektriciteten baade det bedste og billigste Lys. Lys i hjem, gade og virksomhed Den 4. oktober var alt på plads, og strømmen blev leveret til de hen ved 275 indtegnede kunder. Trods krigs- og krisetider kom der flere kunder på nettet. Mange små og mellemstore virksomheder nød godt af elforsyningen. Også handelen nød godt heraf, da butikker og vinduer nu kunne oplyses med det hvide lys. I 1915 tegnede J.L. Ridter det ny elværk til det københavnske dagblad Aftenposten. Det var et led i en lang række bygningstegninger, der mellem 1907 og 1916 bragtes i bladet. Her præsenteredes moderne arkitektur, også kaldet tidløs arkitektur, men senere kendt som Bedre Byggeskik. Tegningerne ledsagedes bl.a. af disse ord: Medens der til Byens Gadebelysning, som hidtil, vil blive anvendt Gasglødelys, har Tilslutningen af Lamper til privat Brug været ret livlig, og navnlig har Værket været velkomment for adskillige større og mindre Industridrivende, som strax er gaaet bort fra deres tidligere Gasmotorer for at anvende Elektricitet. Af Byens større Virksomheder er der et Maskinsnedkeri, som udelukkende anvender den kommunale Elektricitet, og en Maskinfabrik, som har installeret Kraft til Reserve. Nogle Gaarde, som ikke før har haft Drivkraft, drager nu ogsaa Nytte af Elektriciteten. Gadebelysningen blev der som sagt ikke lavet om på med det samme. Der blev i 1920erne gjort nogle forsøg på Højdevej, da den blev anlagt, men først i 1925 besluttede byrådet at omlægge gadebelysningen til el. Den første store strækning blev fra Sommerlyst ved togstationen og videre gennem Jernbanegade, Østergade, Havnegade og Færgevej til Bi-lidt. Derudover fik kun Kirkegade el-lamper. Frederiksborgsgade havde endnu i 1932 gaslamper. Den sidste lygtetænder var Dorthea Larsen i Skyllebakken. Det var også her de sidste gasgadelamper blev slukket i Byens virksomheder opgav hurtigt deres små gasmotorer og private små elværker og sluttede sig til den kommunale elforsyning. Krigs- og krisetid Prisen for el startede på niveau med gennemsnittet i danske købstæder på 4 øre pr kwh til lys og det halve for kraft. 1. verdenskrig var i fuld gang og forårsagede energiproblemer, da der blev stor mangel på kul og olie på grund af engelsk blokade og tysk uindskrænket ubådskrig. Det var tid til at finde på nødløsninger. I 1917 forsøgte værket sig med vindkraft. Byen købte gårdejer Andreasens mølle syd for åen og ombyggede den til el-produktion. I både 1917 og 1918 måtte værket indføre restriktioner og i perioder hel lukning af forsyningen. Vindkraften blev atter opgivet i Udvidelser Det relativt lille elværk kunne ikke følge med efterspørgslen. Efter bare fem år havde man opsat over 600 målere. I 1921 blev ledningsnettet udvidet til Oppesundby Villaby og året efter til Engbæk. Valget stod mellem at udvide elværket eller indgå aftaler med NESA om levering af supplerende el. Man valgte det sidste. Da NESA leverede højspænding og vekselstrøm, måtte der investeres i et ensretteranlæg og en transformator. Det var et kviksølvsdamp-ensretteranlæg med tilhørende transformeranordning og højspændingsinstrumentering leveret af AEG, København. Anlægget kunne omtransformere og ensrette strømmen fra volt veksel til 440 volt jævnstrøm. Dette ny anlæg blev taget i brug i november\n11 målere, 1262 til lys og 132 til kraft. Levering og priser blev fastlagt i femårsaftaler. I 1930 opførtes den lille højspændingsbygning øst for hallen. Den blev tegnet af arkitekt R. Rasmussen, som omkring denne tid tegnede en del andre byggeopgaver for Frederikssund kommune. I det første besættelsesår startede Kyndbyværket ved Kyndby Strand (officielt kaldt Isefjordsværket I/S) sit første afsnit. Værket havde en kapacitet på 2 30 MW. Det blev det første landsdelsværk, som var et interessentskab dannet af NESA, Nordvestsjællands Elektricitetsværk (NVE) og Frederiksberg Kommune. Fra da af modtog Frederikssund strømmen derfra. Midt under krigen kunne Frederikssund elværk prale med at have landets billigste el. I Frederikssund kostede det 40 øre pr. kwh, mens gennemsnittet for 66 danske byer var på 62,5 øre. Under besættelsen faldt forbruget, dels på grund af mørklægningen, der påvirkede både gade- og privatforbrug. Det var dog kun en parentes i et ellers støt stigende energiforbrug. Der var på grund af krigen også ekstraordinære udfald. Brev til gas- og elektricitetsbrugerne under krigen. I 1936 indgik byrådet en ny kontrakt med NESA om levering af 800 KW elektricitet årlig. Aftalen var frem til 1. april Sådan fortsatte det i årene fremover. Fra da af købtes strøm hos NESA. Hele væksten i forbruget blev klaret ved merindkøb hos NESA. I 1935 udgjorde værkets egenproduktion kun få procenter af den samlede forbrug. På det tidspunkt var der Elforsyningen blev år for år udvidet og moderniseret. I februar 1961 satte NESA en ny 50 kvstation i drift. Herfra fik Frederikssund siden sin forsyning. I 1947 begyndte værket at levere vekselstrøm direkte pr. kabel fra transformerstationer til de store virksomheder. I 1950 rådede elværket over 9 transformerstationer. Året efter begyndte værket at levere vekselstrøm til privatkunder. Det skete ved opførelsen af boligblokkene i Nørreparken. Vekselstrøm var fremtiden. Oppesundby Villaby fik vekselstrøm i 1951 og året 11\n12 efter hele den centrale del af byen. Det var en længere proces. Først i 1965 blev jævnstrømmen endeligt afbrudt. Da E. A. Hembo gik på pension i 1949 afløstes han af Sven Skaarup og han igen af V. Kirt-Hansen i Elværkets endeligt Elværkets maskiner arbejdede støt, men kun ganske få procent blev produceret på det gamle værk. I 1951 demonterede man gasmotoren med tilhørende dynamo. Tilbage var så kun en 65 HK dieselmotor. Den kørte for sidste gang natten mellem 6. og 7. oktober Den sidste maskine fik lov at stå nogle få år som en reserve, men reelt kunne den ikke stille noget op set i forhold til det år for år stærkt voksende forbrug ude i byen. Reelt ophørte elværket med at fungere til det formål, det var bygget til, i vinteren 1950/51. I bygningen fandtes dog fortsat ensretterne og batterier. I 1969 var prisen for en kwh 14 øre. Først i 1965 kunne man helt afslutte omstillingen fra jævnstrøm til vekselstrøm. Det kom således til at tage næsten 20 år at gennemføre omlægningen. Herved kunne elværksbygningen frigives til andet formål. Den nåede således netop at kunne fejre 50 år, så var udviklingen løbet fra den. Ensrettermaskiner, tavleanlæg og batterier blev nedtaget og solgt. Kontoret blev flyttet til bestyrerboligen ved gasværket. Den forladte bygning blev derefter overgivet til kommunen, der udlejede den til Civilforsvaret, der indrettede den til undervisningslokaler og magasin, samlet herefter kaldt CF-gården. Civilforsvarets magasin og garage Civilforsvarsstyrelsen med det tilhørende Civilforsvarskorps var oprettet i Det var en afløser for Statens Civile Luftværn fra I Frederikssund fik man straks efter et lokalt korps. I 1951 gav byrådet kroner til udbygning af civilforsvaret i Frederikssund. Den reelle udgift var beregnet til kr. I april 1969 fik civilforsvaret en helt ny kommandocentral under Handelsskolen. Indtil da havde den ligget under kæmnerkontoret på Torvet. Samtidig fik de bevilling til opførelse af 8 garager ved CF-gården. Undervisning i CF-gården. Gasværkets nedlæggelse Der blev fortsat produceret gas til husholdningerne (kogegas) i de centrale bydele. I 1963 besluttede byrådet, at gasværkets drift skulle indstilles over nogle år. Det betød rent praktisk, at gasbrugerne skulle have ændret installationen i deres køkkener. Nedlæggelsen skete i tre etaper, så installatører og kunder kunne få en passende frist til omstillingen. De sidste år kørte det med store årlige underskud. Ved kommunesammenlægningen i 1970 skete der ikke ændringer. Oppesundby (uden Villabyen) var og forblev forsynet fra NESA, og Græse-Sigerslevvester fortsatte forsyningen fra EFFO. Vejbelysningen blev dog en fælles opgave. Civilforsvaret fik 28 år i den gamle elbygning. I 1990 blev akkumulatorrummet indrettet til spiserum for de ansatte ved de kommunale værker. 12\n13 Luftfoto af Frederikssund med Elværket og Gasværket, år 1938/1939. Foto: Sylvest-Jensens luftfoto, Hillerød. 13\n14 Elforsyningen sælges til NESA i 1999 I takt med tidens privatiseringsbølge kom Frederikssunds el- og varmeværk i spil. NESA bød på begge forretninger, og kommunen valgte at sælge. Egentligt salg var der ikke tale om, da virksomhederne var forbrugerejede, dvs. skulle hvile økonomisk i sig selv. Kommunen, der gennem årene havde lånt især fjernvarmen mange penge, fik herved sit udlæg betalt tilbage. De derved indkomne ekstra penge i kommunekassen brugtes til en gennemgribende renovering af Havnegade og Østergade. NESA s dage var også ved at være talte. Gentofte kommune solgte i 2004 sine aktier (aktiemajoriteten) til Elsam. I 2006 fusionerede Elsam, DONG, Energi E2, Københavns Energi og Frederiksberg Forsyning til Dong Energy. Kulturhus eller Aktivitetshus? Elværket som Civilforsvarets magasinbygning. Elværkets indretning i tiden som CF-gård. 14 I forbindelse med den store rådhusudbygning, der fandt sted i 1984 og 1985, var det lykkedes at overtale byrådet til at skåne den gamle magasinbygning fra nedrivning. Magasinbygningen blev tilmed besluttet renoveret og indrettet til kulturelle formål. Der var dem, der gav udtryk for skepsis, om der virkelig var behov for et sådant sted i Frederikssund. Den 20. september kort før byrådsvalget - kunne Langes Magasin indvies som kulturhus. Det blev en succes. Huset blev udstyret med hjælpemidler, der gjorde det anvendeligt for mange foreninger og projekter. Allerede på dette tidspunkt var der nogle, der tænkte større. Den store elværksbygning kom i fokus. I andre byer var de gamle elværker forandret til såkaldte kulturhuse, så hvorfor ikke i Frederikssund? Det var ikke det rigtige tidspunkt i Nu var alle enige om, at Langes Magasin først skulle stå sin prøve. Det ville være halsløs gerning, at man på dette tidspunkt kunne fremme et sådant projekt. Først da Langes Magasin var i fuld aktivitet, og mange foreninger og grupper måtte vente længe eller helt forgæves, var det politisk klogt at tænke større tanker.\n15 Kulturhuset Elværket I 1993 besluttede byrådet at omdanne CF-gården til et Aktivitetshus. Der var i starten ikke enighed om behovet for et sådant hus. For at få et kompromis i stand i byrådet (budgetvedtagelsen) stillede de konservative, af angst for langhåret finkultur, krav om, at stedet skulle hedde Aktivitetshus, ikke Kulturhus. Det var der siden nogen, der glemte. Arkitektfirmaet Mangor og Nagel blev sat på opgaven. Forslag og færdige tegninger forelå 30. marts Opgaven bestod både i at bevare bygningens bygningsmæssige kvaliteter og modernisere huset til nutidens krav med bl.a. køkken og toiletter. Det skete ikke uden dispensationer i forhold til gældende bygningsregulativer. Vigtigst var det at bevare det gamle træloft, ligesom den gamle kran fik lov at blive. Det nyopførte elværk i Foto: Johannes Hansen. 15\n16 Et hus til kulturen v/ Eskild Marcussen og Anne-Marie Jørgensen Da Frederikssund vandt Danmarks Radios Bydysten i 1996, var det næsten nye Kulturhuset Elværket i centrum. Det var her, byens borgere mødte op, iført nattøj og paraplyer, og med hyggeligt sammenhold var med til at sikre, at det blev Frederikssund, der vandt. Forud for indvielsen af den 80 år gamle elværksbygning som et mødested for kulturbrugere i Frederikssund Kommune var der blevet arbejdet flittigt, først og fremmest blandt kulturens græsrødder. I 1988 ønskede det daværende byråd med borgmester Jørgen Christiansen i spidsen, at borgerne i vid udstrækning skulle inddrages i udarbejdelsen af kommunens fremtidige politik. Der var et ønske om at revidere og opdatere den eksisterende politik på alle områder, og borgernes input blev efterlyst under titlen Frederikssund år En lang række borgere og foreninger indleverede mange forslag og ønsker, som alle blev præsenteret ved et borgermøde på Åbjergskolen. Der var i denne sammenhæng to interessante forslag. En gruppe foreninger med bl.a. en musikarrangør (Frederikssund Viseklub) og en amatørteatergruppe (Klapsalven) havde udarbejdet et forslag, hvor den dengang nyligt nedlagte Frederikssund Station kunne indrettes til et kulturhus. Det andet forslag blev fremlagt af Gruppe 86, en amatørkunstnersammenslutning sammen med billedkunstnere og undervisere i billedkunst Emma Løsecke Nielsen og Ines Sørensen samt sociolog Carsten Høymann Olsen. 16 En af husets flittige brugergrupper blev teatergruppen Klapsalven. Herover ses plakaten fra deres revy i 1999, der ikke kun blev århundredets men også en af gruppens sidste revyer. Forslaget var at indrette det tidligere elektricitetsværk til kulturhus. Ideen var at skabe Et kulturelt fritidscenter i Frederikssund for de, der ønsker at udfolde og udvikle sig kreativt gennem arbejde med maleri,\n17 grafik, foto, drama og andre kreative og kunstneriske aktiviteter. Projektet ville kunne realiseres gennem brug af de gamle el- og gasværksbygninger med omkringliggende areal. De henviser i skitseprojektet endvidere til, at en lang række kommuner har etableret noget lignende i gamle el- og gasværksbygninger. De tænkte også på, hvordan driften af fritidscenteret skulle organiseres, nemlig gennem en fællesforening med en bestyrelse, der er ansvarlig overfor kommunen. Foreningens medlemmer skulle være grupper, klubber, foreninger m.v., som var interesseret i at benytte og udvikle centeret. Folkene bag de to forslag blev hurtigt enige om, at der kun skulle arbejdes for eet kulturhus i byen, og det gamle elværk var den klare favorit. Der blev hurtigt dannet en forening kaldet Kulturhusgruppen, og foreningens formål var naturligvis at få etableret Kulturhuset Elværket! Kulturhusgruppen Arbejdet i Kulturhusgruppen blev delt op i to velkoordinerede spor, et politisk/organisatorisk og et praktisk. På det første spor arbejdedes der frem mod en politisk erkendelse i den lokalpolitiske verden for nødvendigheden af et lokalt kulturhus med stor og bred inddragelse af husets brugere i både det organisatoriske liv og den praktiske drift. Det skulle med andre ord være et brugerstyret kulturhus. Rundt omkring i landet fandtes allerede en lang række lignede huse, og nu var turen kommet til Frederikssund. Kulturhusgruppen fik sammen med politikere og forvaltningsfolk udarbejdet idégrundlaget for, hvordan Kulturhuset Elværket skulle fungere og drives. Derefter blev der udarbejdet vedtægter for den formelle forening, Elværksforeningen, der skulle drive Kulturhuset Elværket, samt en driftsoverenskomst mellem Frederikssund Kommune og Elværksforeningen. I vedtægterne er der, foruden de klassiske om formål (være rammen om åbne kulturelle arrangementer), generalforsamling etc., også en paragraf om bestyrelsens sammensætning. Her står, at bestyrelsen skal sammensættes af fem personer fra foreningslivet, der skal repræsentere hovedområderne teater, kunst (maleri, skulptur), musik, almen kultur (frimærkesamlere, hønseavlere, oplysningsforbund, osv. osv.) samt ældreområdet. Hertil kommer to personer udpeget af byrådet. Altså en meget bredt repræsenteret sammensætning. At sikre denne brede sammensætning var en blandt mange gode idéer, som Kulturhusgruppen hentede ved besøg i andre kulturhuse på Sjælland. Driftsoverenskomsten indeholder, foruden meget andet, en passus om, at der skal ansættes en person i en fuldtidsstilling som pedel/daglig leder, hvis opgave primært er at facilitere husets brugere. I det praktisk orienterede spor arbejdedes der på at arrangere forskellige events og i det hele taget demonstrere, at en professionelt arbejdende amatørgruppe godt kunne udvikle og gennemføre komplekse arrangementer med mange forskellige aktører. Resultatet blev i første omgang nogle mindre events. Bl.a. om at sætte spor hvor en gruppe mennesker i fællesskab trak en stor kalkblok gennem gaderne fra den nye station til det gamle elværk, et lidt underfundigt spor dér i gågaden. En anden var spiraldagen, hvor der flere steder rundt omkring i gader og stræder pludselig blev skabt spiraler af håndstore sten, enten rå eller farvede, et sjovt billede på, at tingene både hænger sammen og går i ring. Et Sund I 1990 lykkes det Kulturhusgruppen, ved at ansøge og få tildelt midler fra Kulturministeriets udviklingspulje for samarbejde mellem amatører og professionelle, 17\n18 at skabe mulighed for at få den anerkendte kunstner Kirsten Dehlholm, der også dengang var leder af performancegruppen Hotel Pro Forma til Frederikssund. Sammen med folk fra Kulturhusgruppen og over 100 andre medvirkende skabte Kirsten Dehlholm forestillingen Et Sund i og omkring Falkenborgskolen en lørdag aften i september. En Forestilling, hvor mange af skolens udendørs rum og en spektakulær kælder blev omdannet til smukke, mærkelige og underfundige billeder/tableauer, alle skabt ved hjælp af lys, lyde, rekvisitter, mennesker, bevægelse og det enkelte billedes rammer. Publikum blev ledt gennem skolen fra billede til billede. En ganske usædvanlig oplevelse, men også en aha-oplevelse for både publikum og medvirkende. Det karakteristiske ved bygningen er maskinhallens indvendige udformning, især hvad angår loftsbeklædningen. Akustikken i hallen er fortræffelig, og det vil derfor være naturligt at anvende den som miniteatersal. Mulighederne er talrige, fra koncert (dog kun akustiske instrumenter), visesang og sangkor til mindre teaterforestillinger eller foredrag og filmfremvisning. Han beslutter sin redegørelse af med, at en skulptur på forpladsen ikke ville være at foragte. Frederikssund Kommune holdt lørdag den 9. maj 1992 en Kulturtemadag, og på mødet var det gennemgående tema ønsket om et kultur- og aktivitetshus i byen. Nogle foreslog et Aktivitets-kraftcenter i midtbyen, der kunne sende gode vibrationer ud i periferien. Andre ønskede et stort kulturhus i det nedlagte jernstøberi på havnen med bibliotek, musik og teatersal, og atter andre efterlyste et samlingssted til pensionisterne. Kulturhusgruppen foreslog selvfølgelig, at Elværket blev omdannet til et kultur- og aktivitetshus, som skulle være et sted, hvor man kan gå hen, når man keder sig, uden, at der er bestemte aktiviteter på bestemte dage. I forbindelse med, at Frederikssund Kommune senere i 1992 opfordrede kommunens borgere til at komme med konkrete ideer til elværkets indretning som aktivitetshus, formulerede forhenværende driftsbestyrer på Frederikssunds kommunale værker, Villy Kirt Hansen, et forslag til, hvordan elværksbygningen kunne anvendes til aktivitetshus. For ham var det vigtigt at bevare bygningens originale udseende så meget som muligt. Bronzeskulopturen Min indre svinehund af kunstneren Jens Galschiøt fik i 2002 fast plads foran Elværket. Foto: kennethjensen.dk. 18\n19 Der kom senere en skulptur på forpladsen, men måske af en noget anden udformning, end Villy Kirt Hansen havde forestillet sig. I begyndelsen af 1993 blev der så nedsat et byggeudvalg bestående af repræsentanter fra byrådets tekniske udvalg og kultur- og fritidsudvalget og med formanden for Kulturel Fællesforening, Carsten Høymann Olsen, som brugerrepræsentant. ÅbningsBilleder Kulturhusgruppen havde god fremdrift efter Et Sund, og byrådet bevilgede midler til det gamle elværks renovering og indretning. Hele idéen om et brugerstyret kulturhus i Frederikssund blev alment anerkendt og støttet. Kulturhusgruppens sidste opgave var at stå for selve åbningen af Kulturhuset Elværket. Gruppen fik, i samarbejde med instruktør Peter Holmgaard fra performancegruppen Kom De Bagfra, skabt forestillingen ÅbningsBilleder. Denne forestilling afspejlede i høj grad den grundlæggende idé om et kulturhus tiltænkt og brugt af en meget bred brugergruppe. Forestillingens mange tableauer blev alle afviklet som en glidende strøm gennem salen, drømmene der svæver, ældre mennesker brygger kaffe, musikere, der vågner og spiller, børn, der leger, gymnaster, der danser smukt med store balloner, folkedansere danser, kor, der synger gående baglæns, Knud Christoffersen, borgmester holder åbningstalen, osv. osv. ÅbningsBilleder blev opført første gang fredag den 21. januar 1994 og gentaget de to næste dage. Over 20 forskellige foreninger og mere end 130 personer var involveret i denne skelsættende begivenhed. Borgmester Knud B. Christoffersens tale ved indvielsen den 21. januar 1994: Du kære gamle hus, du strømmens motorhus. I nittenfjorten skabt for at give os kraft til hjem og virksomhed. Du har vor kærlighed. Du blev til, før verden gik af lave, men for byen blev du en dejlig gave. Du varslede en ny tid. Din motor sled med flid. Du gav os strøm, en fortryllende drøm, da ny teknik blev hvermandseje, og fædre mindre hverdagsmøje. Vær hilset du gamle hus! Her er vi så! Vi er kun glade amatører, der bygger videre på det, vi hører. Vi er kun dværge, men står på kæmpers skuldre. Vi bygger videre på det, som skabtes af andre, men vi vil også selv verden forandre! Vi er blot en del af kulturlivets mangfoldighed, men hævet over jantelovens middelmådighed. Nu skal du, kære hus, i al beskedenhed atter være rammen for gavnlig virksomhed. I dag, hvor fritid og foreningsliv, arbejdsløshed og kulturliv er knyttet nøje sammen, skal du være rammen om os alle sammen. 19\n20 Vær hilset du gamle hus her i sangens stille sus. Et kulturpalads blev du ikke sådan til punkt og prikke men for folkelighed et værested og for skabertrang et arnested. Vær hilset du kære hus! Her er vi så! Engang gav du os elektricitet, Nu skal vi give dig aktivitet. Du skal være et fristed et handlingens og åndens fristed. Intet skal være for stort og intet for småt. Også små ting kan være stor kunst. Læg du bare ryg og rum til, så skal vi nok gøre vort til, at du på ny producerer dynamisk kraft som glæde, livsmod og virketrang. Så til slut jeg ønske vil Jer alle held og lykke til. Knud B. Christoffersen, der selv var helt nytiltrådt borgmester i januar 1994, holder åbningstalen. 20\nKulturhuset Elværket Bestyrelsens beretning 2008\nKulturhuset Elværket Bestyrelsens beretning 2008 2008 - forandringens år? 2008 blev om noget et travlt år - men også et år med en del forandringer i Kulturhuset Elværket. Et rekordår blev det også. Hvis


Torben ryger lige inden $55, $10.000GTD Finalebord – 1stpoker.dk\nTorben ryger lige inden $55, $10.000GTD Finalebord\nUd på aftenen mandag skrev Torben Sørensen til 1stpoker at hvis vi kedede os (gør vi sjældent) så kunne vi da lige følge hans vej til et finalebord hos 888poker hvor han lagde super godt med i en $55 turnering med $10.000 garanteret. Men det gik desværre ikke helt som planen og når vi nu sidder der, så ser vi naturligvis også når det slår fejl og at spilleren ryger ud.\nNæsten lige da vi var kommet online hos 888poker, så kom denne hånd (artikel billede) hvor de var 17 spillere tilbage og Torben “Tralllle” klikker og spilleren “Bullflag” så vælger at skubbe med 22 og her snapper “Tralllle” og blev så reddet af riveren.\nDer var rigtigt mange kampe på bordet og man kunne ikke få lov til at se et flop uden at betale dyrt, men lige præcis i denne hånd luskede spilleren “simbadlion” sig med, men Torben mente det skulle koste en slat mere og raisede preflop. Det var “simbadlion” med på og betalte hurtigt, hvor spilleren så checker retur til Torben der skyder tungt ud, med det resultat at der skubbes allin. Så var Torben fanget og valgte at kalde for at se han var bagud og dette var enden med 11 spillere tilbage.\nSurt at ryge på dette tidspunkt, men dette sker desværre også når man spiller online eller live for den sags skyld.


Ændringsønsker der ikke imødekommes\nNyheder - på vej\nGennem kontakten med brugerne indsamler Landssupporten og projektlederne ønsker til ændringer i VITAS. Ændringerne vil løbende blive behandlet og beskrives på denne side med angivelse af status.\n20.02.2018: Mulighed for at mulighed for at genfremsende IGU-kladder (119048)\nDer ønskes mulighed for at genfremsende IGU-kladder via papirflyverikon, på samme måde som man kan genfremsende de øvrige kladder.\n20.02.2018: Ændringsønske oprettet\n16.02.2018: Ønske om felt med mødetidspunkt (118979)\nDer ønskes et felt med mødetidspunkt, placeret lige efter ugentlig timetal på bevillingen. Dette felt ønskes ikke obligatorisk.\n16.02.2018: Ændringsønske oprettet\n08.02.2018: Mulighed for at ændre kontaktoplysninger, efter at ansøgning og bevilling er godkendt (118759)\nKontaktoplysning er registreret forkert, fx med en forkert e-mailadresse, som bevirker, at en 'fremmed' modtager mailen i stedet for den person, som den er tiltænkt. Kontaktpersonen er ikke længere i virksomheden, eller har fået ny mail.\n08.02.2018: Ændringsønske oprettet\n05.02.2018: Note-ikon ønskes vist på alle oversigter (118624)\nI Greve Jobcenter bruges noten meget for at holde overblik, og for at sikre, at der ikke er flere medarbejdere, der behøver at handle på sagerne.\nNår der er tilknyttet en note, ønskes note-ikon vises i oversigterne over Forlængelser og Ophør, på samme måde som note-ikonet vises i oversigterne 'Ansøgninger', 'Bevillinger' og 'Søg'.\n05.02.2018: Ændringsønske oprettet\n01.02.2018: Det ønskes tydeliggjort, at medarbejderrep. skal være ansat på p-nummeret (118524)\nDet skal fremgå af ansøgningen, at den medarbejderrepræsentant, der underskriver, skal være ansat på p-nummeret, sådan at virksomheden kommer til at skrive under med tro og love på, at dette er tilfældet.\n01.02.2018: Ændringsønske oprettet\n22.01.2018: Mulighed for at indsende ansøgning om skånejob uden ansøgning bliver automatisk afvist (118116)\nJobcenter ønsker at ansøgning om skånejob ikke vil blive automatisk afvist af system, jobcenter ønsker at behandle disse selvom system kommer med advarsler.\n22.01.2018: Ændringsønske oprettet\n15.01.2018: '101 Mail til virksomhed' - Mulighed for redigering af udgående mails (117849)\nMulighed for at kunne redigere i den default-meddelelse, som virksomhederne modtager, når ansøgningen er sendt til jobcenteret, og hermed foretage en forventningsafstemning i forhold til behandlingstid.\n15.01.2018: Ændringsønske oprettet\n09.01.2018: (IGU) Registrere uddannelsesdage i Uddannelsesplanen, der ikke er hele tal (117473)\nPå baggrund af lovgivningen om AMU-uddannelsesforløb for tosprogede, så ønsker kommunerne at have mulighed for i kontrakten for Integrationsgrunduddannelsen i VITAS at registrere uddannelsesdage i Uddannelsesplanen, der ikke er hele tal. AMU-kurser bliver opgjort i kvarte, halve og trekvarte dage.\n09-01-2018: Ændringsønske oprettet\n19.12.2017: Borgers cpr-nr på tillægsbevilling (111424)\nDet ønskes at borgers cpr-nr. på en bevilling tillige fremgår af tillægsbevilling på Mentor\n19.12.2017: Ændringsønske oprettet\n05.12.2017: Spørgsmål vedr. uddannelse på Voksenlærling (110273)\nSpørgsmålet 'Har voksenlærlingen en erhvervsuddannelse, akademisk uddannelse eller anden erhvervsrettet uddannelse' ønsket altid stillet.\n10.11.2017: Tilføje tekst om muligheden for at underskrive med pen, hvis medarbejderrepræsentant ikke har e-mail (109279)\nJC vil gerne have tilføjet tekst om, at det er muligt at underskrive med pen, når medarbejderrepræsentanten ikke har en mailadresse. Pt bliver man kun informeret om, at medarbejderrepræsentant kan skrive under med enten sit eget NemId-nøglekort eller et medarbejdercertifikat (nøglefil).\n10.11.2017: Ændringsønske oprettet\n03.11.2017: Sorter brugere i aktive og inaktive (109053)\nJC ønsker at kunne sortere deres brugere med aktive og inaktive. Samt mulighed for at trække en liste til excel.\n03.11.2017: Ændringsønske oprettet\n03.11.2017: Ekstra kolonne til at søge på p nr. (109055)\nJC ønsker en ekstra kolonne i udsøgning under Bevilling og Tilbud, så der kan udsøge på p nr.\n31.10.2017: Flytning af sager mellem 2 jobcentre (108925)\nDer ønskes en smidig arbejdsgang når sager flyttes mellem 2 kommuner. Det kunne være advisering, måske via boblerne. Håndtering af oplysninger i Vitas skal være nemt tilgængelige.\n31.10.2017: Ændringsønske oprettet\n27.10.2017: Mulighed for arbejdsgiver at udfylde borgers overenskomst- og pensionsforhold (108839)\nJC ønsker at arbejdsgiver selv har mulighed for at udfylde borgers overenskomst- og pensionsforhold på en ansøgning om løntilskud.\n27.10.2017: Ændringsønske oprettet\n23.10.2017: Mulighed for oprettelse af ny 'Jobcenter default' tekst på Mentor bevilling (108657)\nGrunden til, at vi ønsker at kunne indsætte en standardtekst på mentorbevillinger er, at nogen virksomheder ikke ved, at de selv skal søge tilskuddet hjem og hvordan de skal gøre det.\n23.10.2017: Ændringsønske oprettet\n20.10.2017: Mulighed for stopfunktion ved underskrift (108574)\nJC ønsker en stopfunktion i Vitas, så arbejdsgiver ikke kan skrive under som både virksomhed og medarbejderrepræsentant.\n20.10.2017: Ændringsønske oprettet\n19.10.2017: Mulighed for at markere, at der ikke skal være medarbejderhøring i Fast-track-sager (borger i kontaktgruppe 8 – Tilmeldt uden ydelse) (108531)\nKommune vil gerne kunne markere, at en fast-track-ansøgning på en borger i kontaktgruppe 8 (Tilmeldt uden ydelse) ikke skal underskrives af en medarbejderrepræsentant\n19.10.2017: Ændringsønske oprettet\n17.10.2017: Ændre teksten til spørgsmålet "Er der i virksomheden etableret eller aftalt arbejdsfordelingsordninger?" (108461)\nJC ønsker at ændre formuleringen af spørgsmålet, så man kan undgå et muligt opmærksomhedspunkt/advarsel i ansøgningen.\nForslag til ny formulering: Er der aftalt eller etableret arbejdsfordelingsordninger på hele virksomheden, eller på det P-nummer/den afdeling hvor løntilskudsansættelsen skal foregå?\n27.10.2017: Efterkommet, afventer implementering\n11.09.2017: Liste med brugere og deres teamtilknytning (105446)\nDet ønskes mulighed for at eksportere/udskrive listen med brugere (incl tem, e-mail og status på enten Excel eller PDF.\n11.09.2017: Ændringsønske oprettet\n06.09.2017: (VL) Opdeling af fane '2. Voksenlærlingen' (105293)\nNår jobcentret starter ’Ansøgning om voksenlærling’ via ’Virksomhedssupport’ ønskes fane 2 opdelt. Jobcentret kan angive oplysninger på borgeren og virksomheden kan besvare spørgsmålene omkring 'Oplysninger om uddannelse', 'Oplysninger om beskæftigelse' samt omkring 'Offentlig støtte'.\n31.10.2017: Ændringsønske efterkommet. Afventer implementering.\nFunktionalitet tilpasses så oplysninger gemmes pr. felt og ikke pr. fane.\n04.09.2017: VL, Rækkefølge i oplysninger, vedr. grundforløb, RKV og udd-aftale (105177)\n1. At virksomheden skal tage stilling til ja eller nej, om voksenlærlingen har været på grundforløb. Hvis nej, går virksomheden videre. Hvis ja, skal virksomheden oplyse start (og slutdato) for det relevante grundforløb.\n2. At virksomheden skal svare på, om personen har fået en RKV – ja eller ned. Hvis nej, går virksomheden videre. Hvis ja, så skal virksomheden oplyse startdato for RKV.\n3. At virksomheden – men først efter at have svaret på grundforløb og RKV – skal skrive start og slutdato på uddannelsesaftalen.\n04.09.2017: Ændringsønske oprettet\n04.09.2017: VL, besked til JC, når virksomheden registrerer supplerende oplysninger (105178)\nAutomatisk melding til jobcentret, når virksomheden kommer med supplerende oplysninger. Baggrund: I øjeblikket får jobcentermedarbejderen ikke en melding, når jobcentret har bedt om ekstra oplysninger og virksomheden har (efter)udfyldt nogle oplysninger fx vedr. RKV og grundforløb.\n25.08.2017: National liste - muligt at søge på regioner (104888)\nDer ønskes at det er muligt at søge på regioner på den nationale liste. At der oprettes en kolonne med drop-down med menu på alle regioner.\n25.08.2017: Ændringsønske oprettet\n25.08.2017: Mødeadresse på ansøgning overføres til bevilling (104894)\nVedr. mødeadresse på ansøgningen, ønskes det overføres til bevillingen, hvis det er anderledes end virksomhedens adresse.\n06.09.2017: Efterkommet, afventer implementering\n21.08.2017: Mail sendt vedr. mentor til arbejdsgiver, tilføjelse af info om udbetaling ab 405 (104719)\nDer ønskes at der i mailen henvises til at søge om mentortimer gennem virk.dk på ab 405 udbetaling af mentor timer etc.\n21.08.2017: Ændringsønske oprettet\n21.08.2017: Mentorfunktionens indhold, antal time pr. uge (104718)\nDer ønskes at det gøres tydeligt om det er minutter eller evt. laves til felter til både timer og minutter.\n18.07.2017: Tilbage til søgeresultat under kladder (102946)\nDer ønskes at det er muligt at bruge tilbage knappen under kladder, til at komme tilbage til en liste der er fremsøgt i stedet for at vende tilbage til den fulde liste.\n01.08.2017: Efterkommet, afventer implementering.\n17.07.2017: Statistik for forlængelser (102923)\nMulighed for exel udtræk af 'Statistik over forlængelser\n17.07.2017: Ændringsønske oprettet\n14.07.2017: Mentor - beskrivelsesfelt ønskes obligatorisk (102903)\nDet ønskes, at feltet ’Beskrivelse af mentorfunktionen og mentorens arbejdsopgaver’ gøres obligatorisk\n14.07.2017: Ændringsønske oprettet\n11.07.2017: Oversigt over alle kommunens aktive IGU-aftaler (102645)\nFor at få overblik over, hvor mange aktive IGU-aftaler, der er oprettet på kommunens borgere, ønskes et nyt punkt i menu-linjen: ’IGU’. Ved klik på ’IGU’ skal alle kommunes aktive IGU-aftaler vises, så man på den måde kender det aktuelle antal ved besvarelse af spørgsmål fra politikere og pressen.\n11.07.2017: Ændringsønske oprettet\n07.07.2017: Oversigt over tekster og mails, samt info om hvornår de sendes (102603)\nDer ønskes et samlet overblik over, præcist hvilke tekster og mails, der sendes hvornår i forløbet.\n07.07.2017: Ændringsønske oprettet\n23.06.2017: Ny status ”Set af virksomhed” på kladder sendt til virksomhed (102060)\nSom virksomhedskonsulent vil det være nyttigt at kunne se i VITAS, om virksomheden er opmærksom på ansøgningskladden, dvs. om de har set den, men endnu ikke reageret.\nDet kunne fx fremgå af historikken.\n23.06.2017: Ændringsønske oprettet\n21.06.2017: Statistik på ansøgninger opstartet via virksomhedsupport vs. af virksomheden selv (101992)\nSe statistik for andelen af indgående ansøgninger, som er opstartet af Jobcentret via virksomhedssupport og hvor mange virksomhederne selv udarbejder.\n21.06.2017: Ændringsønske oprettet\n21.06.2017: Flere filtrerings muligheder i statistik over ansøgninger (101991)(91915)\nTrække en statistik over ansøgninger der er godkendte og som på godkendelsestidspunktet havde en rød trekant markeret fordi der er belæg for en afvisning, og hvad grunden til afvisningen er.\n26.06.2017: Afventer implementering, forventet primo 2018.\n20.06.2017: Det skal være mere tydeligt for arbejdsgiver, når en kladde slettes (101936)\nNår en arbejdsgiver klikker på ’Afbryd’, skal knappen i den efterfølgende dialogboks omdøbes til ’Slet’ for at gøre det tydeligt, at kladden slettes ved klik på knappen.\n21.06.2017: Efterkommet, afventer implementering.\n20.06.2017: Ønske om tilføjelse af link i den mail, der sendes til arbejdsgiver, når han skal godkende en bevilling (101932)\nI den mail, der sendes til arbejdsgiver, når han skal godkende en bevilling, findes der kun et link til godkendelse af bevillingen. Der ønskes tilføjet et link, der giver arbejdsgiver adgang til VITAS.\n20.06.2017: Ændringsønske oprettet. Analyse iværksat\n20.06.2017: Et jobcenter ønsker, at der åbnes for disse obligatoriske felter, når der svares 'ja' til spørgsmålet om 'Er praktikken tiltænkt en bestemt person?' (101898)\nFelterne, der ønskes:\n* Fravær på virksomheden meldes til (kontaktperson på virksomheden – navn og telefon nr.)(Valgtfrit):\n20.06.2017: Ændringsønsket oprettet. Analyse iværksat\n20.06.2017: Ny kolonne med borgers cpr-nummer på oversigt over ansøgninger (101636)\nDer ønskes en ny kolonne med borgers cpr-nummer på oversigten over ansøgninger.\n14.06.2017: Ændringsønske oprettet\n30.05.2017: Nyt søgekriterie 'Teams' i Statistik over ansøgninger/bevillinger (101050)\nMulighed for at vælge et team, i en liste over jobcentres teams.\nNår der søges på team skal søgningen udsøge en oversigt over\nden gennemsnitlige liggetid for alle medarbejderes ansøgninger/bevillinger, der er medlem at det valgte team uanset om ansøgningen/bevillingen er tilknyttet medarbejderen eller blot det pågældende team.\n30.05.2017: Ændringsønske oprettet\n23.05.2017: Visning af medarbejder telefonnummer (100857)\nodtaget et ønske om, at at der bliver mulighed for at indsætte jobcentermedarbejderens telefonnummer i brugeradministrationen (ikke obligatorisk) og at dette telefonnummer vises for virksomhederne ved bevilling mm.\n23.05.2017: Ændringsønske oprettet\n19.05.2017: Mulighed for fast vedhæftning af dokument (100564)\nØnske om mulighed for fast vedhæftning af dokument på bevilling\n19.05.2017: Ændringsønske oprettet\n15.05.2017: Ny kolonne 'Ønsket startdato' på sendte kladder (100514)\nPå sendte kladder ønskes tilføjet kolonne 'Ønsket startdato'.\n17.05.2017: Efterkommet, afventer implementering.\n02.05.2017: Advarsel ved tilkobling/modtagelse af gentagen VP (99810)\n02.05.2017: Ændringsønske oprettet\n01.05.2017: Ved skift mellem fanerne Godkendelse og Afvisning ønskes teksten gemt (99104)\nNår man på en ansøgning skifter mellem fanerne Godkendelse og Afvisning, forsvinder tekst, man har indskrevet. Teksten ønskes gemt ved skift mellem fanerne.\n10.04.2017: Ændringsønske oprettet\n23.03.2017: Fritekstfelt i opsummeringsfanen, som tydeligliggøres på ansøgningslisten (98193)\nEn løsning, med et særlig fritekstfelt i opsummeringsfanen, som så gøres mere tydelig på ansøgningslisten over indkomne ansøgninger.\n23.03.2017: Ændringsønske oprettet.\n20.03.2017: Statistik på antal sager på medarbejderniveau (98002)\nDer ønskes mulighed for at se statistik på medarbejderniveau, i forhold til ansøgninger og bevillinger.\n20.03.2017: Ændringsønske oprettet.\n03.03.2017: Det skal fremgå tydeligt hvis Virksomhed ønsker at blive kontaktet (97473)\nNår virksomhed har markeret at de ønsker at blive kontakt:\n03.03.2017: Ændringsønske oprettet\n24.02.2017: ’Intern note på sagen’, skal fremgå af søgeliste (97206)\nDet ønskes vist på søgelisten, hvis der er en ’Intern note på sagen’.\n24.02.2017: Ændringsønske oprettet.\n23.02.2017: Vejledning til excel-ark-funktion (97140)\nVejledning indeholdende beskrivelse af excel-ark funktion ønskes.\n23.02.2017: Ændringsønske oprettet.\n08.02.2017: Oprette jobcenterspecifikke standardtekster (96717)\nMuligheden for at sætte standardtekster ind i feltet til godkendelse eller afvisning af ophør, på samme måde som på bevillingerne m.m.\n23.06.2017: Ændringsønsket er opdateret med ønsket om at kunne oprette brugerdefinerede standardtekster i en liste med afkrydsningsmulighed/ciffermarkering således, at flere standardtekster kan kombineres frit i den konkrete situation. Der ønskes mulighed for ciffermarkering 1,2,3 etc, så de ønskede tekster kan udvælges og ordnes i den angivne rækkefølge i den konkrete sag.\n08.02.2017: Mulighed for tillægsinfo ved praktik/løntilskud (96711)\nØnske om, at det er muligt at vinge af, hvis virksomhedspraktik/løntilskud kombineres med ordinære timer med tilhørende vejledning – f.eks. hvornår en arbejdsgiver er forpligtet til at udarbejde ansættelseskontrakt, hvornår man skal betale feriepenge og pension.\n22.05.2017: Efterkommet, afventer implementering.\n07.02.2017: Knappen ”overtag ansøgning” ændres til ”sæt ansvarlig” (96668)\nDet foreslås at knappen ”overtag ansøgning” ændres til ”sæt ansvarlig”, så man kan vælge frit blandt kollegerne. Det er temmelig bøvlet nu, vi skal åbne ansøgningen og finde ansvarlig, bakke tilbage – trykke på sæt ansvarlig, sætte flueben ved tilbuddet og sætte ansvarlig på. Det var meget nemmere, hvis ”overtag” kunne ændres til ”sæt ansvarlig”\n13.02.2017: Efterkommet, afventer implementering.\n17.01.2017 Det ønskes gjort tydeligt, at godkendelse af ansøgning ikke er en bevilling (96096)\nDer ønskes indføjet en tekst under Jobcenterkommentar, når en ansøgning er godkendt. Denne tekst skal tydeligt gøre arbejdsgiveren opmærksom på, at borgeren ikke må starte i virksomhedspraktikken eller løntilskudsansættelsen, før der foreligger en godkendt bevilling.\nDerudover ønskes den samme besked i den e-mail, som arbejdsgiveren modtager, når ansøgningen er godkendt.\n17.01.2017: Ændringsønske oprettet\n16.01.2017 Fjernelse af automatisk afvisning (96418)\nVi oplever desværre frustration hos arbejdsgivere, som forsøger at lave ansøgninger som automatisk bliver afvist af VITAS. Ideen med den automatiske afvisning er principielt god nok, hvis systemet f.eks. konstatere, at forholdstalskravet øjensynligt ikke er opfyldt. Og det er faktisk her kernen i problemet opstår! VITAS kan kigger objektivt på antal ansatte og antal i aktivitet – og dermed afgøres om ansøgning skal afvises. Men desværre er tallene jo kun halvdelen af forholdstalskravet, da en startdato er lige så vigtig. Vi oplever netop, at ansøgninger afvises UDEN hensyntagen til den angivne startdato. Konkret har arbejdsgiver det maks antal i aktivitet, men søger om et løntilskud som forlængelse af en praktik – (og denne ansøgning SKAL være på plads inden udløb af praktikken, hvis man ønsker at undgå huller i aktiveringen) Men fordi arbejdsgiver på ansøgningstidspunktet jo har kandidaten i praktik, så afvises ansøgningen automatisk med henvisning til at forholdstallene ikke er opfyldt - SELVOM startdatoen er angivet til at være efter afslutningsdatoen af praktikken og forholdstallene her jo automatisk vil være i orden! (...)\n09.01.2018: Er løst ved at, Virksomheden skal svare på, om forholdstal er opfyldt på starttidspunkt for forløb.\n13.01.2017 Ny kolonne ønskes i 'Virksomhedssupport’ i oversigten 'Ansøgninger' (95980)\nI Virksomhedssupporten kan der i oversigten 'Ansøgninger' ligge mange ansøgninger, så det kan være svært at finde de ansøgninger, som man selv har oprettet. Der ønskes en nemmere måde at finde 'egne' ansøgninger, fx en ekstra kolonne, som viser, hvem der har oprettet ansøgningen.\n13.01.2017: Ændringsønske oprettet\n21.12.2016 Notifikation når jobcentret godkender praktikaftale til leverandøren (95404)\nLeverandør til Jobcenter København, har spørgsmål omkring håndtering af praktiketablering, når København overgår til Vitas.dk. Der ønskes mulighed i systemet vitas for, at leverandør kan få besked fra Vitas.dk, når en praktikaftale er godkendt af Jobcentret/kommunen.\n21.12.2016: Ændringsønske oprettet\n22.11.2016 Særlig aftale, mulighed for registrering allerede på ansøgningen (94325)I forhold til feltet særlig aftale som findes i bevillingsdelen, ønsket at dette laves til et felt i ansøgningsdelen, hvor feltet ikke er et ”SKAL” felt som skal udfyldes. Dette er et ønske fra jobkonsulenter som forbereder ansøgningen og allerede fra start kender fx skånebehov som skal udfyldes i dette felt.\n22.11.2016: Ændringsønske oprettet\n27.10.2016 Skifte ansvarlig på en kladde (93337)\nDet skal være muligt at skifte ansvarlig på en kladde.\n27.10.2016: Ændringsønske oprettet.\n20.10.2016 Tekstændring på automatisk udsendt ophørserklæring (93063)\nI automatisk udsendte ophørserklæring i VITAS står der i indledende tekst at ”Løntilskud ophører om 7 dage”….\nDet ønskes i stedet, den konkrete dato angives. Så er virksomheden fri for at kigge i bevillingen, når datoen på ophøret skal sættes.\n24.10.2016: Vi tilføjer oprindelig start- og slutdato øverst i forlængelses- og ophørsblanketten.\nEfterkommet, afventer implementering\n10.10.2016: Skjule 'Inaktive brugere' i brugeradministration (92690)\nDer ønskes mulighed for at skjule 'Inaktive brugere' i brugeradministration.\n23.02.2017: Ændringsønske opdateret.\nDer er revisionsmæssige årsager til, at man ikke selv kan slette de inaktive brugere.\nMulig løsning vil være, at slette brugere der blev inaktiveret 5 år tilbage i tiden. (Lav prioriteret)\n26.09.2016 Oplysning om virksomhedstype ønskes på bevillingsbilledet (92129) Virksomhedstypen fremgår kun af ansøgningen – den har vi brug for i bevillingen.\n07.12.2016: Efterkommet, afventer implementering\n19.09.2016 Ønske om at kunne se advarsler på ansøgninger - historik (91915)\nDer er et ønske om, at det skal være muligt, at se, hvilke advarsler, Vitas har givet på en ansøgning. Både når der er givet en bevilling- og når der er givet et afslag på en ansøgning. Det ville være meget brugbart i forbindelse med ledelsestilsyn. Det er ønsket at det alene er Jobcentre der kan se ’gamle advarsler’.\n26.09.2016: Efterkommet, afventer implementering forventet primo 2018.\n19.09.2016 Ønske om at kunne se ’Angivelse af arbejdstid’ på bevilling (91919)\nAngivelse af arbejdstid ses på ansøgning. Der er ønske om at 'Angivelse af arbejdstid' også skal kunne ses på bevillingen. I forbindelse med optrapning af arbejdstiden, fra f.eks. 15 timer til 37 timer, fremgår det ikke af bevillingen og det er en væsentlig oplysning ift. arbejdsgiveren.\n26.09.2016: Efterkommet, afventer implementering.\n13.09.2016 Ønske om borgers navn skal fremgå af oversigten over ansøgninger, for virksomheden (91990)\nNår en virksomhed kigger i oversigten over ansøgninger, at borgerens navn også fremgår / får en kolonne. På samme måde som listen over bevillinger.\n28.10.2016: Efterkommet, afventer implementering.


Farvel 2019 – Rasmus Foged\nEt begivenhedsrigt år er gået, og jeg vil tage mange gode minder med ind i det nye år. Det vigtigste er utvivlsomt, at klimaforandringerne endelig blev taget alvorligt. Borgere over hele verden gik på gaden for klimaet, politikere i mange lande flyttede sig markant og selv Nik & Jay skrev en sang om det.\nDet blev også et år, hvor jeg fik sat masser af grønne fingeraftryk på Region Midtjylland – blandt andet i det grønneste budgetforlig nogensinde i regionen.\nPå den sociale bundlinje har vi forbedret medarbejdernes vilkår på flere måder. Plejepersonalet har blandt andet fået ret til fuldtid i alle fem regioner, hvis de ønsker det – et forslag oprindeligt stillet af Alternativet, Kristendemokraterne og Psykiatri-Listen). Vi mangler stadig at få indført ret til deltid, men der er stor anerkendelse af, at der er gode grunde til at arbejde på deltid.\nDen såkaldte “5-års-regel” for speciallæger har jeg brugt meget energi på at få udfordret. Selvfølgelig skal det være kvalifikationer, der er det bærende for, om en speciallæge kan blive overlæge – og det er vist ved at på plads nu!\nVi har også sikret fortsat fokus på vilkårene i Psykiatrien i Region Midtjylland. Vi har tilført flere penge og sat gang i byggeriet af et nyt sengeafsnit. Det er et langt, sejt træk, og vi er slet ikke i mål endnu, men vi bevæger os i den rigtige retning.\nArbejdsmæssigt har det også været et spændende år, hvor jeg efter 8,5 år med administrativ ledelse rykkede “frem i frontlinjen” som leder af vores afdeling for straffesager ved Retten i Aarhus. Jeg er virkelig glad for at være kommet helt tæt på domstolenes kerneopgave igen og nyder både de nye faglige og ledelsesmæssige udfordringer – selvom jeg godt kunne bruge lidt flere timer i døgnet 😉\nPå hjemmefronten er det en fornøjelse at følge mine skønne børns udvikling. Katrine og Jakob er nu midtvejs i hhv. 3. og 1. klasse på Skovvangsskolen. Mads rundede 4 år i sommers synes nu selv, han er et af de store børnehavebørn…\nDet blev også i 2019, Jakob og jeg begyndte at løse professorterninger og deltog i vores første officielle turnering i Speedcubing Aarhus. Det var i hvert fald noget, jeg ikke ligefrem havde regnet med for et år siden! 🙃\n2019 blev også året, hvor jeg undgik flyrejser. I sommerferien tog vi på interrail i Tyskland og Holland, og til Folkemødet på Bornholm fyldte jeg bilen helt op med Alternativister i stedet for at flyve med regionen. På mine 2 studieture med regionen til Holland og Belgien valgte jeg også tog (og lidt bus) i stedet for fly. Det var lidt ensomt at rejse alene i stedet for sammen med de andre, og det tog meget længere tid, men det er noget af det, vi skal gøre mere af, og jeg vil gerne gå foran!\nDer er sket meget mere i årets løb – ikke mindst min nylige beslutning om at melde mig som kandidat til posten som politisk leder i Alternativet – men jeg vil slutte for nu og bruge resten af dagen på at hygge med familien.\nRigtigt godt nytår til jer alle! 🥳\nLink til Dråber af Lys:\nPrevKandidat til politisk leder af Alternativet\nBorgerting i Region MidtjyllandNext


Sådan Planlægger Du En Havevæg - Nyttige Råd Om Reparation. Lav Dine Egne Hænder\n10 Tips til fjernelse af skimmel og mugg\nVigtigste › Tips ›Sådan Planlægger Du En Havevæg\nSådan Planlægger Du En Havevæg\nVærktøj og materialer kræves\nDe forskellige funktioner i en havevæg\nTyper af dekorative havevæg\nHvordan vælger du dine walling materialer\nSådan skæres mursten\nDe typer af bånd, der anvendes i murværk\nMørtel og mørtel tilsætningsstoffer\nLagring af materialer\nSådan blandes mørtel\nBlanding morter med hånden\nBrug af en mixer\nEn havevæg i mursten eller sten kan være dyrere end et hegn, men det bliver vejr attraktivt og varer hele livet. Du skal have byggetilladelse til en væg over 1 meter høj på kanten af en offentlig motorveje og for enhver fritstående væg over 2 meter høj. Du har måske brug for en konstruktionsingeniørs specifikation for store fastholdelsesvægge - men du bør ikke virkelig prøve disse i al fald uden nogen erfaring med mindre ambitiøse byggeprojekter.\nSelv om teknikkerne til opbygning af en mur er ret ligetil, skal du planlægge og designe det korrekt, hvis det skal være stærkt og stabilt. Designet af din væg afhænger i vid udstrækning af, hvad du bruger det til.\nHavevægge har mange anvendelser, såsom:\nHolder jorden tilbage, så du kan oprette et terrasseret område, eller stoppe en stejlt skrånende bank fra at kollapse.\nAt skabe en solid barriere ved siden af en vej eller sti for at reducere støj eller for privatlivets fred.\nAt opdele en have i forskellige områder, eller give ekstra plads omkring en funktion som en terrasse eller dam.\nAt give en lav, solid base, som du kan lægge hegn på, eller bygge piers for at understøtte en overhead struktur som en pergola.\nDu kan bygge en havemur fra mursten, natursten eller rekonstitueret sten. Der er en bred vifte af rekonstitueret sten på markedet, lavet af betonblokke, der er færdige og farvede for at ligne sten.\nTeglsten er det billigste materiale og kommer i en række farver, afhængigt af typen af ler, de er lavet af og fremstillingsprocessen. De kan også være farvet eller flettet, og har en grov eller glat tekstur. Brugte mursten har ofte et forvitret udseende, der passer ind i gamle husmure, men de er ikke billige - og der er normalt ingen måde at fortælle om de er frostbestandige.\nDu kan købe natursten fra stenbrud eller genvindingsværfter, men det er meget dyrt. Den sten du køber i sin naturlige tilstand kaldes tilfældige ruiner eller klæded stone. Halvklædt sten skæres i forholdsvis ensartede blokke med ujævne overflader, mens fuldt klædt sten med maskinskårne ansigter hedder Ashlar. Muren vist her er bygget med halvklædt sten.\nEn ægte tørstenmur er bygget af sten, der er omhyggeligt udvalgt, så de er helt stabile uden at skulle bruge mørtel til at binde dem sammen. Denne væg er en halvtørr stenmur. Det ligner en sand tørmuren mur, men har skjulte mørtelleder.\nDisse vægge er lavet af rekonstituerede stenblokke, der giver dig mulighed for at skabe udseendet af en tørstenmur til en brøkdel af prisen for den rigtige ting.\nAt vælge materialetypen til din havevæg er kun starten på processen. Hvis du bygger en mursten, skal du også bestemme mønsteret (eller "obligationen"). Og det materiale du vælger, skal du sørge for at have en passende mørtel.\nNår du beslutter dig for, hvilken type materialer der skal bruges til din havevæg, er det værd at tage hensyn til følgende ting.\nMaterialet dit hus er bygget fra - samt andre huse og vægge i umiddelbar nærhed.\nDit budget. Natursten er langt den dyreste løsning, og priserne varierer fra region til region. Mængden af dressing, som stenen har modtaget, afspejles også i prisen - perfekt skåret Ashlar sten er dyrere end udklædt sten. For at udarbejde en hård pris, prøv at tillade 1 ton sten til ca. 3,3 kvm m af færdig stenværk. Men husk dette er en omtrentlig figur, da sten varierer i størrelse og vægt.\nDu skal være meget præcis, når du bygger en mur med mursten, da de er mindre tilgivende end natursten. Men når du har mestret de grundlæggende teknikker, finder du teglbygning er meget hurtigere end at lægge sten.\nRekonstitueret sten er ret let at lægge og er ikke for dyr. Da stenene kommer i varierende størrelser, kan du estimere det antal, du skal bruge ved at dividere væggenes område med dimensionerne af de blokke, du planlægger at bruge.\nFor at opbygge en hvilken som helst mursten skal du tage fat på skæreklodser. Men selvom det ikke er lige så nemt som en professionel murer gør det til at se ud, bør du ikke finde det for svært at mestre.\nMål mursten med en lineal, og mærke skærelinjen på alle fire sider med en blyant. Tryk let på en bolster med en klubhammer for at score langs skærelinien helt rundt om teglstenen.\nDerefter lægger du det - indrykket (eller "frøen") nedad - på græs eller sand, og ramt bolderen fast for at skære lige igennem den. Sørg for, at du altid bærer beskyttelsesbriller, når du skærer mursten eller blokke.\nEn mur er lavet af lag af mursten (kendt som 'kurser') cementeret sammen med mørtel. Mønsteret, hvor mursten er bygget, kaldes "bond". Ideen om en obligation er at forskyde de vertikale morterforbindelser, så de ikke er på samme sted i to eller flere på hinanden følgende kurser.Dette spredes vægens belastning langs længden, hvilket gør den stærkere og mere stabil.\nDe tre typer af obligationer, der oftest anvendes til havevægge, er båndobligationer, engelske obligationer og flamske obligationer. Når du arbejder på antallet af mursten, skal du bruge en bestemt obligation, tilføje en ekstra 5% for at gøre det muligt at skære mursten og brud.\nDu kan danne dette mønster ved at lægge alternative kurser af trækkere og overskrifter. Indsæt dronningstænger inden sidste hoved for at opretholde forskudte leddene i enderne af din væg og i retvinklede hjørner. Du skal bruge ca. 120 mursten pr. Kvadratmeter.\nHoveder og par af parallelle strækninger veksler på hvert kursus for at lave en dobbelthudsvæg. Brug dronninglukkere på alternative kurser til at forskyde leddene. Du skal bruge ca. 120 mursten pr. Kvm.\nDu bør bruge denne type binding til enkelthud vægge tykkelsen af en enkelt mursten og dobbelthud vægge, når de er forbundet med vægbånd. Læg alle teglstenene langsomt med det lange ansigt eksponeret. Halvsten (halv-flagermus) udfylder slutningen af alle andre baner på en lige væg, således at hver lodret samling centrerer på teglene over og under. Og for at lave hjørner, bare skiftehoveder og bøjler. Du skal bruge ca. 60 mursten pr. Kvadratmeter.\nMørtel er, hvad der stikker murstenene eller stenene sammen i en mur. Almindelige formål mørtel er en blanding af blødt sand, lime, cement og vand; eller blødt sand, cement, blødgøringsmiddel og vand. Hydreret kalk tilsættes til mørtel for at bremse tørreprocessen, hvilket stopper den fra revner. Det gør også mørtel lettere at bruge.\nBlødgørere og frostsikringsmidler skaber små luftlommer i blandingen, hvilket gør det glattere. Disse bruges som erstatning for kalk under koldere forhold. Frostproofer giver en vis beskyttelse mod frysning, men kun i tilfælde af svage frost - så det er bedst at ikke bygge din havevæg i frostforhold.\nFølg altid producentens anvisninger, når du tilføjer blødgøringsmidler til blandingen, da for meget vil gøre din mørtel for svag.\nNogle murværk sementer har blødgøringsmiddel allerede blandet med dem. Du kan også få poser af mørtel, der kommer færdigblandet til de korrekte proportioner. Selv om de er dyrere, kommer de til gode for mindre job. Og hvis du vil, kan du købe forskellige farvede mørtel til at matche forskellige walling materialer.\nEn 25 kg sækpose, med de øvrige ingredienser blandet i proportionerne vist i bordet, er nok til at lægge ca. 55 mursten.\nAlmindelig mørtel (moderate forhold) 1 del cement\n1 del kalk\n6 dele blødt sand\nStærk mørtel (svære forhold) 1 del cement6 dele blødt sandblødgøringsmiddel\nMeget stærk mørtel (udsat for sne, tung vind og regn) 1 del cement\n4 dele blødt sand\nHold dine mursten og mørtelmaterialer tørre, indtil du er klar til at bruge dem. Det er en god ide at dække mursten, sand og aggregeret med et plastikark. Prøv også at hæve poser cement ud af jorden og dække dem med et plastark eller opbevare dem indendørs.\nTil de fleste formål kan du måle mørtelingredienser med en skovl. Men på nogle typer af væggen (som fx mursten eller spidssten) vil det ødelægge overfladen, hvis mørtelmængden varierer i farve. 'Måling' morteren holder op med at ske - idet du måler proportionerne af blandingen mere præcist ved hjælp af en spand snarere end blot en skovl. Tegn en linje på indersiden af en spand med en felt-tip markør, der angiver en enhed af blandingen. Skov derefter ingredienserne igen i spanden, og sørg for, at hver mål er i niveau med linjen.\nDu kan blande mørtel manuelt eller med en cementblander - der er ingen reel fordel ved at blande det med hånden, medmindre du kun har brug for en lille mængde.\nDu skal bruge mørtel inden for to timer efter at have lavet det (og mindre i varmt vejr), så bland så meget som du tror du kan bruge i den tid. Som en meget grov vejledning, lad cirka to minutter lægge hver mursten.\nBland din mørtel på en plan overflade som et plader af krydsfiner - og hvis du bruger en mixer, skal du sætte den på flad jord. Tillad ikke, at mørtel eller beton tørrer på dine værktøjer. Rengør dem med en stiv børste fra tid til anden.\nDet er vigtigt at bære beskyttelsesbriller, handsker og ansigtsmaske ved blanding af mørtel eller beton. Og sæt aldrig dine hænder eller skovlen i en mixer, mens den kører.\nBland de tørre mørtelingredienser grundigt sammen. Brug en skovl til at lave et hul i midten af bunken og hæld rent vand ind i det (blandet med blødgøringsmiddel, hvis du bruger det). Skub derefter forsigtigt den tørre blanding i vandet og lad den absorbere. Bland det grundigt og tilsæt mere vand efter behov. Konsistensen af mørtel er virkelig vigtig - den må ikke være for tør eller for løbende. For at teste det, lav en depression i blandingen med en skovl. Hvis dette er let at gøre, og mørtelen holder sin form, har du den rette konsistens.\nSæt ca. en fjerdedel af en spand vand ind i blanderen. Tilføj halvdelen af sandet, så cement og kalk, hvis du bruger det. Kør blanderen, og tilsæt resten af sandet og mere vand, hvis det er nødvendigt. Bland det grundigt, indtil du har en god konsistens.\nTilvalg af bordplade\nSådan fjerner du fliser fra et betonggulv\nDørklokke Fejlfinding og reparationer\nVores foretrukne Handy Tool Tips\nFliser Køb Guide\nFind Garage Døre, Der Passer Til Dit Hjem Stil


Ventelisteregler: Sådan tildeles boligerne\nSådan skriver du dig på venteliste\nBeboerbarn: "Flyv fra reden"\nØnsker du at blive lejer hos Fonden Arendal, kan du skrive dig op på den eksterne venteliste. Du skal være fyldt 18 år for at blive skrevet op, og du kan kun skrive dig op til 1- og 2-værelses lejligheder samtidig.\nVi ser alle opskrivninger på den eksterne venteliste som én samlet opskrivning til de 1- og 2-værelses lejligheder.\nHold øje med hvornår ventelisten er åben\nFonden Arendal ønsker at undgå lange ventelister, hvor ansøgerne er opskrevet for at oparbejde anciennitet. Ventelisten åbnes derfor kun efter behov, og det er dermed kun muligt at skrive sig op, når ventelisten er åben for opskrivning.\nHvornår ventelisten åbner afhænger af, hvor mange beboere der løbende fraflytter Arendal, og hvor mange der allerede står på ventelisten.\nDet er ikke muligt at stå som passiv på listen\nDa Fonden Arendals venteliste er til aktiv boligsøgende, er det ikke muligt at stå som passiv på den eksterne venteliste for at oparbejde anciennitet.\nSkriv dig op med få klik\n1. Opret en personlig profil her på Findbolig.\n2. Opret en tilknytning til Arendal ved at klikke på den grønne knap på forsiden for Fonden Arendal, når ventelisten er åben. Den eksterne venteliste er åben, når den orange knap er væk, og der står, at både den interne og eksterne venteliste er åben.\n3. Når du er tilknyttet Arendal vil du blive præsenteret for et samlet søgeresultat. Søg efter 'Arendal' i feltet 'Ejendomsnavn'.\n4. Klik dig ind på ejendommen Arendal, og skriv dig op til de 1- og 2-værelses lejligheder ved at klikke på knappen ’Skriv mig på venteliste’.\nHusk, at vi ser alle opskrivninger på den eksterne venteliste som én samlet opskrivning til både de 1- og 2-værelses lejligheder - også selvom du kun har skrevet dig op til de 1-værelses eller kun har skrevet dig op til de 2-værelses. Du vil i alle tilfælde modtage boligtilbud på både 1- og 2-værelses lejligheder.\n5. Du er først skrevet på venteliste, når der står 'Slet opskrivning'.\nBoligtilbud: Efter tre afslag afmeldes du ventelisten\nNår du får tilsendt et boligtilbud som ekstern ansøger, skal du besvare tilbuddet her på Findbolig. Besvarer du ikke boligtilbuddet inden tidsfristen, eller svarer du nej til tre boligtilbud, vil du blive afmeldt ventelisten. Bemærk, at manglende svar på boligtilbud sidestilles med afslag.\nDet er ikke muligt at stå som passiv på den eksterne venteliste\nHvilke boliger kan jeg få tilbudt?\nSom ekstern ansøger kan du kun få tilbudt 1- og 2-værelses boliger.\nKan jeg få direkte besked, når en liste åbnes næste gang?\nVi har desværre ikke mulighed for at give dig besked om, hvornår ventelisten åbnes. Vi anbefaler dig derfor at holde øje med ventelisten her på Findbolig.\nHvor lang tid går der, før jeg får tilbudt en bolig?\nHvor hurtigt du kan få tilbudt en bolig afhænger af, hvor mange der fraflytter Arendal, samt hvor mange der står på ventelisten før dig. Vi kan derfor ikke give dig et konkret svar på eller en garanti for, hvornår du senest kan få tilbudt en bolig.\nDu har adgang fra fondens forside.\n... og log ind for at skrive dig på venteliste.


Vi står op for hinanden\nDa moster var ung\nLene er moster til Louise. Lene fik børnegigt i 1965, Louise fik diagnosen i 2008. I de mellemliggende årtier er der sket store fremskridt inden for behandlingen af børnegigt og andre inflammatoriske gigtsygdomme – og det har haft afgørende betydning for dem begge.\n”Jeg tror, vi begge to føler os heldige, fordi der findes en behandling, der virker. Men vi ved også godt, at der stadig er mange mennesker, som lever med fysiske begrænsninger, smerter og frygt for, hvad i morgen bringer." Lene Lau.\nDa Lene Lau fik diagnosen børnegigt for godt 50 år siden, anede lægerne bogstavelig talt ikke, hvad de skulle stille op med den lille pige på bare 15 måneder. Devisen lød dengang: Vi gør ingenting, for så gør vi ikke noget forkert. Og så håbede man ellers på, at de hævede, ømme led ville forsvinde af sig selv.\nDet gjorde de ikke. Lenes led blev gradvist ødelagt, hun kunne ikke det samme som kammeraterne, og hendes barn- og ungdom var præget af følelsen af at være anderledes.\n”Jeg gik ret dårligt allerede dengang, mine ben var skæve, og jeg havde sådan en lidt rokkende gang. Jeg vidste, det så underligt ud,” fortæller hun.\nInden lene var fyldt 10 år, havde hun været gennem de to første operationer i hænderne. Siden er det blevet til omkring 25.\n”Jeg har fået nye knæ, hofter, skuldre og albuer – plus en ny hjerteklap, som jeg fik, da jeg var 35,” fortæller Lene, der i dag er 53 år gammel.\nDa Lenes niece, Louise, fik børnegigt, var hun 8 år.\n”Det var i 2008, og det første, der røg gennem mit hoved, da jeg fik beskeden, var: Hvor er det godt, hun lever i det 21. århundrede”, fortæller Lene. ”Der er jo – navnlig siden årtusindskiftet – sket kolossale fremskridt. Og selvom jeg stadig har gigt og lever med de skader og skavanker, den gennem årene har påført min krop, er jeg ikke længere utryg på samme måde, fordi der i dag findes behandlingsmetoder, der kan holde min gigt i ave.”\nFremskridt, der forandrede\nFremskridtene har også haft stor betydning for Louise. Hendes sygdomsforløb har været et ganske andet end hendes mosters: Hun kom hurtigt i behandling, og i de senere år har betændelsen været i ro.\n”Jeg vil ikke sige, at gigten har påvirket mit liv voldsomt,” fortæller Louise. ”Jeg har stort set kunnet gøre de ting, jeg gerne ville – spille fodbold, cykle, lave alt muligt sammenmed mine venner osv. Den dér følelse af at være anderledes, fordi jeg har gigt, har jeg aldrig rigtigt haft. På den måde har jeg ikke været begrænset. Slet ikke, som når moster fortæller om, hvordan hun tænkte og havde det, da hun var på min alder – det var jo noget helt andet.”\nMen Louise ved også godt, at hun har været heldig:\n”Jeg tænker engang imellem på, at gigten jo kan komme igen. Det er bare ikke sådan, at jeg forestiller mig, den vil gribe ind i mine fremtidsmuligheder,” fastslår hun. ”Men jeg er meget bevidst om, at ikke alle børn og unge med gigt har det så godt som jeg. Mange lever med smerter og begrænsninger hver eneste dag. Det er jo derfor, vi samler ind – så forskerne kan finde frem til en behandling, der kan hjælpe dem også!”\n”Mit håb er, at forskerne når at knække koden, så i hvert fald Sara kan nå at blive helbredt”\nOrdene er 37-årige Kristina Mosegaards. Den tidligere sygeplejerske fra Spøttrup har sclerose og er mor til ni årige Sara, der fik konstateret leddegigt i løbet af sit første leveår.\nDa Kristina var gravid med familiens nr. to, fik hendes lille datter på knap et år konstateret børneleddegigt. En måned senere blev den vordende mor ramt af sygdommen sclerose. ”Et forfærdeligt år,” kalder Kristina tiden fra den lille piges første foruroligende symptomer til graviditeten med lillebror, hvor hun selv blev sendt til tælling af en frygtet sygdom, som gennem hele graviditeten viste tænder.\n”Jeg så dobbelt i fem måneder og havde svært ved at holde hovedet, for sclerose angreb synsnerverne og hjernestammen. Jeg havde også svært ved at holde maden i munden, når jeg spiste. I hele den ene side havde jeg nedsat kraft, og bare det at holde min datter og gå med barnevognen blev usikkert, ” fortæller Kristina, som samtidig skulle tage sig af familiens førstefødte, og som tilmed lige havde fået konstateret en alvorlig sygdom, der krævede forældrenes fulde opmærksomhed.\nSara drømmer om at være som alle andre\nDa Sara var 10 måneder gammel, elskede hun at gå rundt ved at holde godt fat i mors eller fars pegefingre. Men pludselig en dag begyndte den lille pige at værge sig ved sin tidligere yndlingsbeskæftigelse, og hun forvandledes fra jordens mest glade og tilfredse lille barn til at være konstant grædende og utilpas. Kristina, der er sygeplejerske, vidste instinktivt, at der var noget helt galt.\nSara bliver i dag stadig hårdere ramt på sin bevægelighed og på sine øjne, ligesom den gør hende træt og giver hende mange smerter. Håndled, fingerled, tåled, ankelled, knæled, hofteled, kæbeled og begge øjne er i dag ramt af gigten, og udsigten til, at Sara skal vokse fra sygdommen, som det sker for nogle børn med børneleddegigt, bliver ringere dag for dag.\n”Hun elsker at danse, og hun ville så gerne gå til dans, men det kan hun ikke klare, ” nævner Kristina på spørgsmålet om, hvilke afsavn sygdommen medfører for en pige på Saras alder, der mest af alt drømmer om at være ligesom alle de andre.\nKristina vidste, at det var sclerose\n”Det startede med føleforstyrrelser i venstre ben i starten af januar 2008 - en snurrende og bedøvet fornemmelse, hvor huden var så ømfindtlig, at bare det at have tøj på gjorde ondt. Et par uger efter, hvor jeg har en weekendvagt, begynder jeg så pludselig at få synsforstyrrelser, som gør, at jeg må tage hjem og lægge mig. Da jeg vågner næste morgen, ser jeg dobbelt. Først tænker jeg, at jeg må være udkørt og lægger mig igen. Men det forsvinder ikke.\nKun en scanning kan fortælle, hvad der får Kristinas symptomer til at dukke op, men Kristina er gravid i første trimester, hvor scanning kan være farligt for fosteret. Så hun må indtil andet trimester nøjes med mindre avancerede undersøgelser og til med sikkerhed at fastslå, at det er sclerose, som pilen synes at pege på.\n”Jeg gik hjem og græd hele weekenden, ” fortæller Kristina, der selv er overbevist om, at det er sclerose.\nKort derefter får Kristina også et voldsomt angreb på hjernestammen, der gør, at hun oven i dobbeltsynet nu heller ikke kan holde hovedet og har svært ved at holde maden i munden, når hun spiser. I hele den ene side mister hun kraft. Symptomerne varer graviditeten ud. I mellemtiden fastslår en MR-scanning i andet trimester diagnosen sclerose. På scanningsbilledet ses, at både synsnerver og hjernestamme er voldsomt angrebet.\nKristinas angreb er med årene - takket være medicinsk behandling - blevet sjældnere. Kristina lever i dag med permanente føleforstyrrelser, der fx gør, at det gør ondt at holde hendes lille søn i hånden og at vaske sig. De gør også, at hun ikke kan mærke sine fødder og har en oplevelse af at gå på vat. Hertil kommer udmarvende træthed og kognitive følger som koncentrations- og hukommelsesbesvær.\nFor få år siden tæmmede Andreas Laudrup bolde på både den internationale og danske grønsvær, men en autoimmun gigtsygdom satte en stopper for en lovende karriere som professionel fodboldspiller. Siden har det i perioder været op ad bakke for Andreas – men i 2017 kom vendepunktet.\nDa Andreas Laudrup i 2012 fik diagnosen reaktiv gigt, tænkte han, at det kunne ikke passe. Han var jo en ung mand i fysisk topform! Men smerterne og hævelserne i leddene fortsatte, og en dag måtte han se i øjnene, at en lovende karriere som professionel fodboldspiller var slut.\n”Mange tror, gigt er noget, der kun rammer ældre mennesker. Det gjorde jeg også selv. Det kom bag på mig, at alle – børn og unge, mænd og kvinder i alle aldre – kan få gigt. Jeg vidste heller ikke, hvor indgribende en gigtsygdom kan være. Det lærte jeg så på den hårde måde…”\nSom ambassadør for Gigtforeningen vil Andreas gerne være med til at ramme en pæl igennem de mange myter, der er om gigt – og skabe opmærksomhed om de skjulte kvaler og smerter, der følger med.\n”Gigt er jo ikke som et brækket ben,” fastslår han. ”Det ved man, hvad er, og det går over efter nogle uger i gips. Gigt er anderledes. Man kan ikke se det. Smerterne og den ubeskrivelige træthed, der følger med, er usynlige for dine omgivelser. Og du aner ikke, hvordan det udvikler sig.”\n"Gigt kan forandre livet fra den ene dag til den anden. Det har jeg selv oplevet. Fra at leve af min fysiske formåen måtte jeg indse, at selv det at gå en lille tur med hunden i perioder kan være en uoverstigelig udfordring." Andreas Laudrup, ambassadør for Gigtforeningen.\nNy behandling virkede\nI efteråret 2016 begyndte Andreas på en ny kur med biologisk medicin.\n”Jeg havde fået at vide, at hos nogle virkede behandlingen med det samme. Hos andre kunne der gå flere uger. For mig skete forandringen først efter tre måneder. Jeg havde næsten opgivet håbet, men i begyndelsen af 2017 fik jeg det pludselig meget bedre.”\nI dag kan Andreas løbe sig en tur og spille tennis med sine venner – og deltage i det sociale liv, som for ham er en meget vigtig del af sporten – og livet i det hele taget.\n”Jeg kommer nok aldrig til at løbe en marathon – eller til at spille fodbold igen. Men det med at dyrke sport og være sammen med vennerne – det kan jeg ikke undvære. Jeg får det godt af det, også selvom jeg kan blive både øm og udmattet bagefter.”\n2017 har i det hele taget været en vendepunkt for Andreas. I slutningen af januar blev han far til Maximilian – det har sat tingene i perspektiv.\n”Jeg ved jo godt, at et lille barn ikke kan kurere en gigtsygdom. Der skal forskning og udvikling af nye behandlingsmetoder til. Men han gør mig så glad, og sammen med den frihed, som den nye medicin har givet mig, betyder det, at sygdommen i dag ikke fylder nær så meget i mit liv. Og både Maximilian og Pauline, hans mor, har sat kryds i kalenderen den 10. september, når vi skal ud og stemme dørklokker, så vi kan samle ind til forskningen i gigt og sclerose.”\n„Familie, familie, familie!“\nSådan lyder det motto, søskendeparret Marlene Bach og Christian Frederiksen har overtaget fra deres afdøde far. Så da lillebrors liv pludselig lå i ruiner, da han fik sygdommen sclerose, stod storesøster som altid ved hans side.\nTelefonen ringede. Det var Christian, og han sagde: ”Jeg har fået sclerose.” "Jeg fik et giga chok," siger Marlene. "Min raske, stærke bror, der var familiens overhoved, efter vores far døde i 2004. Jeg blev så bange, nervøs og bekymret. Ville Christian sidde i kørestol om kort tid? Ville han være død om et par år?"\nFaren, der var politimand, havde et motto: „Familie, familie, familie!“ Og det havde Marlene og Christian overtaget. Så hun var ikke tvivl. Hun hoppede ud i sin bil og drønede hele vejen ned gennem Sjælland til sygehuset i Nykøbing Falster. – Jeg var simpelthen nødt til at se Christian. Christian havde haft en stille og rolig nytårsaften hjemme i Nysted med sin kone, MaiBritt, de to yngste af sine fire børn og sine svigerforældre.\n"Da jeg vågnede nytårsdag, sov min højre arm, hvilket jeg nu ikke tog notits af, men da jeg skulle have tøj på efter badet, eksede mit højre ben under mig, så jeg trimlede om."\nKnoklede med genoptræning\nChristian blev dårligere, og da hans kone ringede til alarmcentralen, fik hun besked på, at han skulle på hospitalet med det samme. Lægerne troede først, at han havde fået en hjerneblødning, men efter flere undersøgelser stod det klart: Christian havde sclerose. "Det var som at få dødsstødet, for jeg kendte godt til den sygdom. En af mine skolekammerater havde sclerose. Hun døde som teenager," siger Christian. Han og Mai-Britt havde netop købt drømmeboligen, en gård, som Christian skulle sætte i stand. Efter hjemkomsten fra hospitalet var det et kæmpe problem for ham bare at komme ned ad den stejle trappe fra førstesalen.\nChristian gik til genoptræningen med liv og sjæl. Han var overbevist om, at hvis han bare knoklede løs, ville han få sin gamle tilværelse tilbage. "Samtidig var jeg sur og knotten og svær at være sammen med. Genoptræningen hjalp lidt, for der fik jeg brændt noget krudt af. Prisen var, at jeg var helt færdig bagefter." Efter et halvt års tid begyndte det at gå op for Christian, at intet blev, som det var. Han var træt, havde kronisk hovedpine og led af svimmelhed og kramper.\nSygdommen skal ikke stoppe mig\nHustruen Mai-Britt er en aldrig svigtende støtte for sin mand, men også søster Marlene betyder alt for Christian. "Hvis jeg er nede i et hul eller har en skoddag, er jeg altid oppe igen, når jeg har talt med Marlene. Det er ikke, fordi vi taler om sygdom, for det gør vi aldrig. Det er nok bare at se hende eller have hende i telefonen."\nMarlene indskyder: "Jeg spørger aldrig om, hvordan du har det." "Det vil jeg heller ikke have," siger Christian straks. "Jeg er sikker på, at hvis der var noget galt, ville du fortælle mig det med det samme," tilføjer Marlene, og hendes bror nikker.\n"Når der står tre gryder på komfuret samtidig, kan jeg ikke finde ud af, hvad jeg skal gøre. Jeg bliver så rasende og ked af det," siger Christian. Marlene siger: "Det gør så ondt i hjertet. Og især når andre ikke kan forstå, hvordan Christian har det." Jeg tænker: „Så fat det dog!“\n"Min bror er min bedste ven," siger Marlene. "Vi har altid haft det godt sammen. Han er på førtidspension, men arbejder nogle timer om ugen med unge mennesker, og det er han særdeles glad for." "Det betyder meget for mig at være i gang. Sygdommen skal ikke stoppe mig – sclerose skal ikke bestemme over mit liv," siger han bestemt og slutter: "Og heldigvis kæmper Marlene sammen med mig."\nHar du spørgsmål til indsamlingen, er du velkommen til at skrive til\nindsamling@vistaaropforhinanden.dk eller ringe på 39 77 80 30.\nLæs mere om gigt og\nLæs mere om sclerose og


10 sjove forårsaktiviteter | Jollyroom\n10 sjove forårsaktiviteter udenfor\nNu er foråret her, hvilket betyder varmere vejr og lysere tider. Endelig kan vi krybe ud af vores vinterskjul og tage aktiviteterne med udenfor. Her kommer 10 gode idéer til aktiviteter udenfor i forårsvejret!\n1. Besøg en 4h-gård nær dig\nTag på en dagsudflugt til din nærmeste 4h-gård. Medbring kaffe og mellemmåltidet i en praktisk madkasse. Der findes flere 4h-gårde rundt om i landet, hvor I kan lære om dyr, natur samt ansvar og respekt for vores omverden.\n2. Opdag dyrelivet i en dam\nGå til den nærmeste dam og tag havre eller fuglefrø med og giv fuglene lidt mad. Hold øje med hvilke fugle, der dukker op og se om, I kan artsbestemme dem ved hjælp af mobilen. Giv ikke fuglene kage eller brød, da de kan få det dårligt.\n3. Leg og sjov på legepladsen\nTag på legepladsen og nyd masser af aktiviteter og bevægelse udenfor. Tag sandlegetøj eller et sjippetov med for at gøre oplevelsen ekstra sjov.\n4. Byg en forhindringsbane\nEn indviklet forhindringsbane kan man bygge af næsten hvad som helst – kun fantasien sætter grænser. Har I fx nogle brædder, stubbe, brænde eller lignende, er det oplagt at bruge. Byg banen som en overraskelse til børnene eller lad dem være med til at bygge den. Vil I have ekstra tilbehør, er udstyr som legetunneler og hulahopringe sjovt. Har I en trampolin i haven, kan den bruges til at hoppe fra en station til næste.\n5. Tegn på jorden\nKøb asfaltskridt og tegn sammen med børnene på jeres vej. Farven forsvinder med vand.\n6. Byg huler\nKlassisk leg, som aldrig bliver kedelig! Byg en hule i haven eller i skoven. Pas på naturen og lad være med at ødelægge en masse grene og planter for at få plads til hulen. Brug materiale fra jorden. Hæng en sjov gynge ved hulen eller måske en sjov rebstige eller klatrereb.\n7. Gør forårsrent sammen\nFind rive og kost frem og giv haven eller indkørslen en forårsrengøring. Rens bede, fej grus, puds vinduer og smid affald væk. Alt kan gøres til en sjov leg! Perfekt for små have-intresserede.\n8. Dyrk planter\nKøb frø og dyrk planter og blomster udenfor i krukker eller bede, hvis I har en have. At se planter gro og vokse frem er et spændende projekt for hele familien.\n9. Masser af sjov med hulahopringe\nKlassisk legetøj, der stadig fungerer og får dit barn i bevægelse.\n10. Blæs sæbebobler\nUanset alder er det sjovt at blæse sæbebobler. Køb dåser med sæbebobler eller lav jeres egen. Der findes opskrifter på ekstra stærke sæbebobler, der ikke går i stykker lige så hurtigt som almindelige. Bland en halv deciliter opvaskemiddel, en teske sukker eller flormelis og en halv deciliter glycerol (kan købes på apoteket). Bland forsigtigt med to til fem deciliter vand.


Ugen ultrakort: Lars vil lege med Mette (men ikke omvendt)\nUGE 21. De tre vigtigste historier:\n· Lars vil lege med Mette (men ikke omvendt).\n· Flere penge til olie, gas og kul.\n· Sociale medier bestemmer ikke alt.\nAf Sven Johannesen 21-05-2019\nLars vil lege med Mette (men ikke omvendt)\nDer er stadig fuld smæk på valgkampen til både Europa-Parlamentet og Folketinget. Og hvad angår folketingsvalget, så ser meningsmålingerne ikke så gode ud for statsminister Lars Løkke Rasmussen fra Venstre. Han er hårdt presset af Socialdemokratiets formand Mette Frederiksen, der er leder af oppositionen, som er betegnelsen for de partier, der er imod den siddende regering.\nHvis ellers man kan stole på meningsmålingerne, tyder alt på, at Mette Frederiksen snart bliver landets nye statsminister. Spørgsmålet er, hvem hun skal danne regering sammen med? I dag er Venstre, Konservative og Liberal Alliance med i regeringen, og derfor har alle disse partier ministerposter. Som støtteparti har regeringen Dansk Folkeparti, som er med til at sørge for, at regeringen har flertal nok til at få sin politik stemt igennem. Hvis Mette Frederiksen bliver statsminister, vil hun helst have, at Socialdemokratiet danner regering alene, og derefter samarbejder med de andre politiske partier om at få flertal for sin politik.\nI sidste uge smed Lars Løkke Rasmussen så en bombe ind i valgkampen, da han foreslog, at Venstre og Socialdemokratiet måske kunne danne regering sammen. Noget som overraskede mange, også i hans eget parti, som jo er vant til at se Socialdemokratiet som en politisk modstander. Lars Løkke Rasmussens begrundelse for, at de to fjender skal danne regering sammen, er, at man kan holde de politiske yderfløje uden for indflydelse. Yderst på højrefløjen ligger Stram Kurs og Nye Borgerlige, og yderst på venstrefløjen ligger Enhedslisten. Flere har dog kritiseret denne forståelse af yderpartierne, da Stram Kurs er meget længere ude på højrefløjen end Enhedslisten er placeret på venstrefløjen.\nAf forskellige grunde er Lars Løkke Rasmussen og Mette Frederiksen begge uenige med disse meget forskellige partier. Og hvis nu Venstre og Socialdemokratiet danner regering sammen efter valget, så kan Danmarks to store partier jo bare blive enige om det meste.\nNogle mener dog, at Lars Løkke Rasmussens forslag mest handler om, at han gerne vil blive ved med at have magt. Måske ikke som statsminister, men så som minister.\nMette Frederiksen fra Socialdemokratiet har også sagt pænt nej tak til forslaget om at lave regering med Venstre. Sidst Venstre og Socialdemokraterne dannede en fælles regering var i 1978. Dengang gik det ikke særlig godt, og regeringen holdt kun i lidt over et år.\nSå lige nu tyder det meste på, at Lars Løkke Rasmussen ryger ud af Statsministeriet og over i oppositionen. Men meningsmålinger har før taget fejl, og intet er sikkert, før valget er afholdt den 5. juni.


Tømrermester i Havnsø Guldborgsund ⇒ Få 3 tilbud og spar tid og penge! |\nTømrermester Havnsø Guldborgsund\nFind en tømrermester i Havnsø Guldborgsund, hurtigt og nemt!\n3-tilbudnu.dk er 100% gratis og uforpligtende. Det eneste du skal gøre er, at trykke på indhent-tilbuds knappen, vil du blive ført direkte videre til vores side, hvor du kan beskrive din opgave. Det tager dig kun 2 minutter, og når du er færdig, kan du blot læne dig tilbage samtidig med vores hold af professionelle rådgivere, forsøger at finde de helt perfekte til netop din service. Vi ved du vil kunne lide vores unikke service. Så hvad venter du på? Tryk nu og indhent dine tilbud på tømrermester Havnsø Guldborgsund allerede i dag! Husk at vi har adgang til det største netværk af tømrermestre i hele Danmark, og derfor er du nærmest 100% garanteret, at vi kan finde minimum en tømrermester i Havnsø Guldborgsund til dig og dit tømrermester projekt!\nKan alle indhente tilbud på tømrermester Havnsø Guldborgsund?\nAlle kan indhente tilbud på tømrermestre i Havnsø Guldborgsund. Det kræver blot, at du har en lille om dit projekt. Du skal for eksempel vide, hvilket tidspunkt du tror, at projektet kommer til at foregå. Derudover skal du også vide, hvor og hvornår det skal foregå. I de fleste tilfælde giver dette dog sig selv. Derudover skal du vide, at du kan indhente 3 tilbud på tømrermestre i Havnsø Guldborgsund, ligegyldigt om du er privat eller virksomhed. Det har intet at sige, og derfor bør du altid benytte dette til din fordel. Du kan nemlig spare tonsvis af penge, men du kan også spare tonsvis af tid. Derfor er det ekstremt vigtigt, at du husker at indhente dine tilbud allerede i dag. På den måde kan vi nemlig hurtigere komme i gang med at finde de rigtige tømrermestre Havnsø Guldborgsund, som skal hjælpe dig med din opgave.\n← Murermester Knud\nTømrermester Lindelse Lolland →