Lokalbrugsen beder Røddingborgerne om input til fremtiden - Viborg Netavis\nRødding • 23.01.18\nLokalbrugsen beder Røddingborgerne om input til fremtiden\nUddeler Trine Kjeldsen (billedet) og lokalbrugsens bestyrelse inviterer Røddingborgere til et debatmøde om brugsens fremtid. Arkivfoto\nUddeler Trine Kjeldsen og bestyrelsen for Lokalbrugsen i Rødding vil i dialog med byens borgere om butikkens fremtid, derfor inviterer de til et borgermøde torsdag 8. februar.\nTrods udfordringer i det forløbne år, med blandt andet tre en halv ugers lukning på grund af rottebesøg, har Lokalbrugsen i Rødding formået at skabe fremgang i både omsætning og indtjening.\nEn positiv fortælling, som uddeler Trine Kjeldsen og brugsens bestyrelse gerne vil dele med byens borgerne, der som trofaste kunder i butikken er den direkte årsag til de gode takter.\nBrugsen er dog stadig udfordret i den daglige drift, forklarer uddeleren.\n– Det går fremad, men ikke nok. Uden egenkapital og med en svag likviditet er vi meget sårbare, hvis der dukker uforudsete udgifter op. Man kan sige, vi kører med to hjul i grøften, og vi skal gerne have alle fire hjul op på vejen for at skabe stabil fremdrift, forklarer Trine Kjeldsen billedligt.\nDerfor har hun sammen med brugsens bestyrelse inviteret borgerne til et møde, hvor ønsket er at få en god snak om status, og hvad der kan gøres for at styrke butikken i byen.\n– Det er vigtigt at få fortalt, at det går den rigtige vej, men det er lige så vigtigt at få en samtale om, hvad der skal til for at gøre det endnu bedre, og her står vi på mål for alle forslag og kritikpunkter, der måtte komme, siger Trine Kjeldsen.\nSå deltagerne til mødet opfordres til at kommentere på alt, der vedrører butikken – lige fra indretning, sortiment og åbningstider til personale og parkeringsforhold.\nSelv tror Trine Kjeldsen sammen med bestyrelsen på, at et stærkere fællesskab omkring den lokale butik også er en del af løsningen.\n– Vi forestiller os, at der for eksempel kan nedsættes nogle frivillige arbejdsgrupper, som kan træde til, hvis der for eksempel skal males eller repareres; så vi kun skal bekoste materialerne, siger hun.\nDet vil både spare brugsen penge på vedligehold, og så vi det give et større medejerskab på den lokale butik, lyder forklaringen.\nMadfællesskaber er et andet forslag, Trine Kjeldsen glæder sig til at præsentere til mødet. Konceptet er udviklet af Coop og går ud på, at man arrangerer fællesspisning, hvor brugsen leverer varerne, mens et hold frivillige tilbereder maden, og deltagerne betaler et symbolsk beløb.\nTil at bistå ved mødet har Lokalbrugsen allieret sig med uddannelseskonsulent ved Brugsernes Arbejdsgiverforening, Lars Bastholm Sørensen, som har stor erfaring fra lignende arrangementer, hvor man arbejder med udfordringer og løsninger med den lokale dagligvarebutik i et lille bysamfund som Rødding.\nDa Trine Kjeldsen tiltrådte som uddeler i Lokalbrugsen i Rødding i oktober 2016, lagde hun vægt på, at butikkens succes var betinget af involvering af borgerne. “Et fælles projekt”, kaldte hun det dengang i et interview med Viborg Netavis.\nInitiativet til mødet ligger helt i tråd med det budskab, og opfordringen til borgerne er at møde talstærkt op, så man i fællesskab kan skabe de bedste rammer for byens dagligvarebutik og mødested.\nBorgermødet finder torsdag 8. februar klokken 19.30 i forsamlingshuset. Brugsen er vært ved kaffe og kage.\nRødding • 12.02.19\nRøddingborgerne tages med på råd om dagligvarebutik


EU Casino | Få 3.000 kroner bonuskode HER\nTivoli Casino – DoublePlay SuperBet\nSpilnu – Candy Kingdom\nTivoli Casino PandaMania\nSpillehallen – Orienten 2\nSpilnu – Golden Pyramid\nFORSIDEN » EU Casino\nEU Casino" data-url="http://casinolounge.dk/eucasino/" rel="nofollow">\nUdvalget af forskellige casinoer er enormt, så det kan være meget uoverskueligt at finde det bedste. Det handler derfor om at sætte nogle krav. Det kan blandt andet være, at casinoet skal være stort og have fokus på det danske marked. De to krav lever blandt andet EU Casino op til. De har fokus på Danmark og har en dansk spillelicens, hvilket betyder, at du 100% lovligt kan spille hos casinoet, og skulle du være så heldig at vinde, så er dine gevinster 100% skattefrie.\nAlle virksomhedens spil er lavet in-house, hvilket gør det hele lidt mere unikt og spændende. Så mon ikke du kan få mange gode spilletimer hos EU Casino – og hvem ved, måske ende med en enorm gevinst. Spillene er både gode og anderledes, så du bør bestemt prøve de forskellige – eventuelt i forbindelse med at du udnytter de bonusser, som du kan få når du opretter dig.\nFå 3.000 kroner i bonus hos EU CASINO - klik her\nEU Casino bonuskode | Få 3.000 kroner i bonus\nNår du opretter dig hos EU Casino, så får du muligheden for at udnytte en velkomstbonus på 100% på op til 3.000 kroner. Det betyder, at casinoet fordobler det beløb, som du indsætter på din konto helt op til 3.000 kroner. Du skal blot bruge bonuskoden VELKOMMEN, så får du din 100% bonus.\nSom med alle andre bonusser er der nogle regler og vilkår for bonussen. For det første skal du kræve den, senest 60 dage efter du har oprettet din konto. Pengene skal derefter spilles 30 gange (også på de 60 dage), inden du kan lave en udbetaling. Du skal dermed være hurtig, hvis du vil udnytte bonussen og rent faktisk kunne udbetale en eventuel gevinst.\nDer kommer ofte nye bonusser, som du kan anvende. Dog bør du læse alle reglerne inden, så du ved, hvilke krav der er i forbindelse med den enkelte bonus. Der er ikke meget fidus i at kræve en bonus, uden at kunne udnytte den.\nEU Casino er et af de casinoer, som har flest bonusser og forskellige kampagner. Nogle af dem er dog forbeholdt VIP-brugere. Men skulle du misse en bonus, så kan du blot vente på den næste. De kommer ofte, og det er bare med at udnytte dem så godt som muligt.\n3D-slot og klassiske casino spil\nUdvalget er meget fornuftigt. Du finder alle de klassiske bordspil, som er meget populære. Derudover er der en hel del forskellige 3D-slots, hvor du også kan bruge mange timer. Der er dog én helt fantastisk ting ved EU Casino. Det er, at de har brugt mange penge på at købe forskellige rettigheder, for at skabe et mere levende, spændende og attraktivt casino.\nDe har mange rettigheder til forskellige brands fra eksempelvis TV. Det er langt fra alle casinoer, som har forskellige rettigheder. Det gør blandt andet EU Casino unikt og specielt. Det er nu også lidt sjovere at spille på en maskine, som tager udgangspunkt i en kendt figur fra TV. Det er dog en smagssag – men unikt er det.\nEU Casino har mange forskellige progressive jackpots. Det betyder, at de forskellige jackpots stiger hurtigt. Faktisk stiger de, for hvert sekund der går. De kommer derfor hurtigt op på flere millioner. Dog er det forskellige jackpots, så den mulige gevinst varierer alt efter, hvilket spil du vælger at spille. Men uanset, hvad du spiller, så kan du vinde store summer hos EU Casino. Så det er bare at hoppe ud i det og håbe på det bedste.\nNår du opretter din konto, så starter du på bunden som bronzemedlem. Efterhånden, som du bruger tid og penge på casinoet stiger du i niveau. Når du bliver VIP, så får du nogle gode fordele. Det er blandt andet, at du får nogle af de penge, som du med garanti vil tabe på casinoet, tilbage. Du får også unikke og bedre bonusser, spil og events. Skulle du udbetale dine penge, så gør det også hurtigere. Overordnet set burde du gå efter at blive VIP, for det er nogle fantastiske fordele.\nNår du har spillet meget, så får du også fødselsdagsgave og en personlig kontomanager. Det er ikke bare fødselsdagsgaver – det er nogle meget fornuftige gaver. Så udnyt dem på det groveste, for der er mange penge at tjene på det – vel at mærke, hvis du vinder.\nDu kan kontakte EU Casino 24 timer i døgnet på enten mail eller telefon. Er det akut så kan du risikere at få en engelsktalende medarbejder i røret. Det er selvfølgelig kun, hvis der ikke er en dansker på arbejde. Rammer du i de danske arbejdstider, så kommer du i kontakt med en dansker. De ansatte er venlige og hjælper med selv de mest komplicerede problemer og spørgsmål.\nVurdering af EU Casino\nEU Casino er et casino, hvor der er fokus på stemningen, de sjove og anderledes spil og ikke mindst på, at de besøgende skal kunne vinde gode gevinster. Skulle der opstå problemer, så er det bare at kontakte supporten, som hjælper med det hele. Du kan kontakte dem når det passer dig. Et helt perfekt casino, som også tilbyder gode bonusser og hjælper dig, hvis du har problemer med at anvende dem.\nEr du på udkig efter ét af de bedre alternativer til EU Casino? Så kan du med se om der er en aktiv Tivoli Casino bonuskode der kan lade dig komme godt i gang på Tivoli Casino, der af mange anses for det absolut bedste alternativ til EU Casino.\nDanske Spil Casinos Påskehjul er smækfyldt med gaver!\nTræk Lykkekort på Live Blackjack!\nHyggeopgaver i Uge 13!\nLeo Vegas: Vind en Audi Q2!\nDanske Spil: 30 gratis spins til Olsen Banden\n© Alle rettigheder forbeholdes. Casinolounge.dk.\nCasinolounge.dk anvender cookies for at forbedre din oplevelse. Disse er ufarlige, og kan ikke bruges til at genkende dig. Accepter Læs mere her >>


Udvikling eller afvikling › Etiketter | PackMarkedet.dk\nDigital trykteknologi har holdt sit indtog i etiketbranchen, men hvad med flexibel emballage. Er der stadig plads til den? Det var temaet, som over 100 veloplagte deltagere hørte nærmere om og diskuterede på Dansk Flexo Forums seminar i slutningen af september. Og noget tyder på, at flexotryk ikke er på vej ud inden for den nærmeste fremtid. Mogens Lindström rapporterer fra begivenheden\nTraditionen tro startede seminaret med speed præsentationer. Her kan medlemmer af Dansk Flexo Forum præsentere, hvad de sysler med. Man har syv minutter, sharp, til at præsentere sig selv og virksomheden. I denne omgang var det PrimeBlade Sweden, en forholdsvis ny virksomhed i Sunne, som producerer rakler.\nDerefter var det Koening & Bauer DK, som efter 200 år i den grafiske branche nu også producerer flexo og digitale webpresser. Til sidst var det Per Arild fra Visutech, som fortalte om deres involvering i HP Indigo.\nFørste hovedindslag stod Dan Badea fra Hamillroad software for. Han gav tilhørerne et indblik i Bellissima (Digital Modulated Screening) en reprometode, som i samarbejde med Apex GTT system giver fantastiske resultater og reducerer en række mekaniske problemer, blandt andet bumping.\nBrian Davidsen fra Hybrid Software fortalte om den optimale proces fra fil til digital tryk. Flere job, mindre oplag, kortere leveringstider stiller nye krav til workflowet i virksomheden.\nTre workshops stillede skarpt på digital tryk\nMan havde derefter lavet tre workshops, som skulle belyse den digitale teknologi og give svar på de mange spørgsmål, der knytter sig til konceptet og teknikken. Hvilke fordele og ulemper er der, og er det muligt at trykke på alle substrater? Er digitaltryk et supplement til konventionel flexotryk, vil digital tryk erstatte flexotryk – er det muligt at kombinere digital og flexotryk (samme maskine eller offline), hvordan ser fremtiden ud for digital tryk?\nWorkshop 1: Landa Digital Printing – Koen Vlieghe og Raymond Barillot startede med at præsentere Benny Landa. Benny Landa ’opfandt’ Indigo, som han senere afhændede til HP. Allerede på Drupa 2012 introducerede Landa sin digitale nanoteknologi. En teknolog, hvor man trykker motivet fra dyser over på en gummidug, og når hele motivet er der, overføres det til substratet. Man anvender nanopigmenter, som, hvis man trykker på papir, bliver liggende på overfladen af substratet.\nPå Drupa 2016 gentog Benny Landa sit storslåede show og viste også en maskine, der trykte på substrater som PP og andet i wide web format. Benny Landas visioner og optimisme fejler ikke noget, men realistisk set har man endnu ikke set nogle af Landas maskiner til wide web i produktion hos kommercielle virksomheder. Vlieghe og Barillot kommenterede dette ved at sige, at man var lige ved at være klar. Sidst på året eller i begyndelsen af 2019 ville der være maskiner på markedet, måske.\nHP Indigo og Tresu\nWorkshop 2 tog fart på HP Indigo. Alon Schnitzer, Develop Manager for global flexible packaging market, præsenterede HP Indigos maskiner, og hvilke muligheder der var med dem indenfor flexible emballage. Blandt andet viste han, hvordan Nutella havde produceret tre millioner emballager til deres glas, hvor ikke to var ens, ligesom andre spændende muligheder blev luftet.\nHP Indigo er en magtfuld spiller både indenfor etiket og flexibel emballage, til og med indenfor bølgepap har deres digitale maskiner vundet indpas. På seneste Drupa i 2016 var HP den største enkeltudstiller. Hele hal 17 var proppet med HP Indigo maskiner. Man må kreditere HP for den store succes, men måske er HP selv en af parterne i at ’bremse’ den digitale udvikling.\nNår man anskaffer en HP Indigo maskine, bliver man nemlig aldrig fri for at betale til HP. HP opererer med en klikafgift, altså hver gang maskinen ruller en omgang, skal der falde afgift til HP.\nWorkshop 3 handlede om Tresus digitale solutions. Her fortalte Key Account manager Allan Thysen om Tresus involvering i den digitale teknologi. Her har man blandt andet kombineret digital tryk og flexo teknologi. Alle HP Indigos digitale maskiner har Tresu primer og lakanlæg, der er baseret på trditionel flexo teknologi med aniloxvalser.\nTresu har desuden lavet nogle megastore maskiner til skrabelodder, hvor man har 20 flexotrykværk og en digital version i samme maskine. Man har pt. leveret fem af disse maskiner.\nIdeen med workshops må siges at være en succes. Deltagerne i seminaret blev indelt i tre hold, og så havde man tre kvarter i hver workshop.\nDagens sidste indslag var Torbjörn Garthammer fra Scandiflex, som fortalte om at vælge – og at vælge den rette flexo/digitale løsning. Scandiflex har investeret ca. 25 mio. svenske kr. i en HP Indigo 2000, som de stadig betaler klikafgift for at bruge. Torbjörn fortalte, at man lader kunderne vælge, hvilken teknologi de ønsker anvendt til tryk af deres opgaver.\nSom eksempel fortalte han, at en traditionel flexoemballage koster ca. 10 øre pr. styk, medens samme emballage i digital koster 1,50 kr. Kunderne vil gerne have digitale løsninger, men ikke betale prisen. Torbjörn Gaarthammer var hudløst ærlig i sit indlæg, og man fik indtrykket af, at investeringen i den digitale wide web presse ikke var en helt vellykket investering.\nTorbjörns indlæg har givetvis givet en del af deltagerne noget at tænke over, inden de kaster sig ind i investeringer på det digitale wide web område. HP Indigo maskinen hos Scandiflex producerer ikke kontinuerligt, men kører ca. et par gange hver anden uge.\nFlexo opruster og er stadig relevant\nHvis man skal lave en opsummering over dagens tema, bliver det klart, at man ikke skal frygte, at den digitale teknologi overtager den traditionelle flexoteknologi inden for de nærmeste år. Dels er hastigheden for tiden for lav, dels gør andre forhold i flexoindustriens oprustning i kampen mod digitaltryk stadig flexotryk relevant.\nBlandt andet giver Ravol mulighed for lynhurtige ordreskift i etiketbranchen, ligesom Eskos 7-farve system sørger for, at man opererer med faste farver, og dermed eliminerer afvaskninger og lader reproen styre hele forløbet. Det blev gennemgået på sidste seminar af Allan Høgsbro fra Elopak.\nDer er ingen tvivl om, at digital teknologi har en fremtid i den flexible emballagebranche, men på nuværende tidspunkt skal man se sig om efter andre opgaver end traditionel emballage, dvs. at kundesegmentet ikke er brand owneres indkøbsafdelinger, men nærmere deres marketingafdeling.\nDigital teknologi er enestående, hvis man vil teste nye produkter. Man kan nøjes med at fremstille et begrænset antal emballager og så se, hvordan de slår an i markedet, inden man laver den store investering. Også personalized emballage er en god fremtid for digital tryk.


Aldring - Alderens sygdomme - Infosundhed.dk\nForside Alderens sygdomme Aldring\nGerontologi er læren om aldring fra celle- over vævs- til organ- og individniveau. Geriatri er læren om diagnostik og behandling af syge ældre og gamle.\nDer er flydende grænser imellem de to områder, og der forskes i hvornår, der er tale om naturlig aldring og hvornår, der er tale om sygdom. Grænserne flytter sig til stadighed også for, hvornår man er ældre, og hvornår man er gammel. I geriatrien skelner man mellem ”fire aldre”.\n1. Kronologisk alder\nEr den alder, som fremgår af fødselsattesten. Den er i store træk uden nogen som helst klinisk betydning, og undersøgelser viser, at man i vid udstrækning gætter ti år forkert til ”begge sider”. Et godt råd er som kliniker at træne sig selv i ikke at skele til den kronologiske alder for at undgå bias i sine kliniske beslutninger. Det eneste område, hvor den kronologiske alder har en vis betydning er i a priori sandsynligheden for enkelte sygdomme som f.eks. polymyalgia rheumatika og andre gigtlidelser.\n2. Biologisk alder\nHar langt større klinisk betydning, idet den er relateret til individets organfunktioner. Kan patienten, hvad angår hjerte og lungefunktion tåle at blive bedøvet og opereret? Hvor meget kontrast kan patienten tåle ved en given diagnostisk undersøgelse set i lyset af den pågældendes nyrefunktion? Er vedkommende biologisk set kandidat til en organtransplantation?\nMennesker begynder livet med en overkapacitet i alle organer, og man kan argumentere for, at man dør, når et livsvigtigt organ fungerer på et så lavt niveau, at det ikke længere er foreneligt med livets opretholdelse. Når man taler om livsvigtige organer tænker man på hjerne, hjerte, lunger, lever, nyrer, knoglemarv og mavetarmkanal.\nDe forskellige organers funktionsevne aftager med alderen betinget af aldringen i sig selv og evt. tilstødende organsygdomme. Når døden indtræder, er det fordi ét livsvigtigt organ sætter ud, men de øvrige organer kan ofte fortsætte flere år endnu. Med andre ord er kæden ikke stærkere end det svageste led.\n3. Psykologisk alder\nEr relateret til, hvor gammel man selv føler sig. I det lys har alderen på en måde ingen numerisk værdi, idet følelser jo primært er en kvalitativ frem for en kvantitativ størrelse. Man taler om et individs mestringsevne, hvormed menes evnen til at overvinde modgang og sygdom, hvor der forekommer vide individuelle forskelle: ”Han fik det let, men tog det svært eller, han fik det svært, men tog det let”.\n4. Social alder\nEr den alder, som samfundet bibringer en som f.eks., at man kan benytte offentlige transportmidler for nogle billigere penge, blot man har nået en hvis kronologisk alder uafhængig af ens biologiske eller psykologiske alder elles ens fysiske, kognitive og emotionelle funktionsevne. Den er udtryk for en politisk simplificering, som måske sigter mod en mere retfærdig fordeling af samfundets ressourcer frem for en alderistisk stigmatisering.\nAlderisme betyder aldersdiskrimination og stammer fra det amerikanske udtryk ”ageism”, som blev skabt af den amerikanske læge R. N. Butler i 1969. Begrebet er skabt som en parallel til racisme og dækker over en særbehandling af mennesker over en bestemt kronologisk alder. Alderisme er således en bevidst eller en ubevidst diskriminering af ældre alene på grund af deres alder.\nBag alderisme ligger en holdning til aldringen, som er præget af mangelfuld viden og fejlagtige forestillinger om ældres fysiske, psykiske og sociale ressourcer. Undertiden kan ældre selv eller deres pårørende være mere alderistiske end de professionelle behandlere.\nEn af forudsætningerne for at minimere alderisme er at have en viden om den normale aldring med en grundlæggende forståelse for, at aldring er mere og andet end blot kronologisk aldring. Et menneskes kronologiske alder siger i sig selv ikke ret meget om den pågældendes fremtoning, helbred eller funktionsevne.\nEn 70-årig kan være mere biologisk og/eller psykologisk ældet end en 90-årig. Mange sygdomme forekommer med tiltagende hyppighed med stigende kronologisk alder, men der findes ingen sygdomme, som alene kan tilskrives høj alder.\nEn velkendt kliché blandt sundhedspersonale er, at en given undersøgelse af et ældre menneske ikke skal udføres, fordi den alligevel ikke får nogen konsekvens, underforstået at vedkommende er gammel og nok ikke vil leve så længe, eller at livskvaliteten antages at være så ringe, at det for den ældre alligevel ikke kan have den store betydning.\nEt hyppigt forekommende eksempel er diagnostiske undersøgelser ved udredning af kræft, hvor “patienten er for gammel til at kunne blive opereret”. Det er en fejlslutning, idet det har over ordentlig stor betydning for patienten at få konstateret, om der er tale om kræft eller ej, og om hvorvidt der er spredning. Det vil få store behandlingsmæssige konsekvenser for patienten, idet det helt afgørende er, hvad sigtet med den lægelige behandling fremover bliver.\nÆldre har lige så stor ret som yngre patienter til den information om deres sygdom, som de tilgængelige diagnostiske procedurer giver muligheder for. Denne information kan også for patienten indeholde afgørende oplysninger om forventet levetids prognose, som den ældre således får mulighed for at inddrage i sine dispositioner. Hvis det drejer sig om en dissemineret kræftlidelse, kan der planlægges og påbegyndes behandling med rent lindrende sigte på det optimale tidspunkt, og man kan i tide foretage nødvendige sociale foranstaltninger.\nBehandlingsindikationer og kontraindikationer\nSundhedspersonalet må ikke sammenblande indikation og mulige kontraindikationer forud for en behandlings beslutning. Indikationen for en given behandling ændres ikke med alderen: En bakteriel infektion behandles med antibiotikum og en mammatumor med en operativ fjernelse. Kontraindikation for behandling er heller aldrig høj alder i sig selv.\nDet afgørende er evt. tilstedeværelse af andre sygdomme, som kontraindicerer behandling, og eftersom mange sygdommes hyppighed stiger med alderen, vil behandling oftere være kontraindiceret i højere aldersgrupper.\nDet kan f.eks. godt være kontraindiceret at respirator behandle eller udøve hjertestopbehandling til en ældre patient, hvis vedkommende har konkurrerende sygdomme, som gør, at man må forvente, at den pågældende ikke kan tåle behandlingen eller udtrykt anderledes: Hvis risikoen for uønskede bivirkninger som f.eks. varig hjerneskade er for stor i forhold til den mulige nytte af behandlingen.


Hvad er stdin, stdout og stderr på Linux?\nstdin,, stdoutog stderrer tre datastrømme oprettet, når du starter en Linux-kommando. Du kan bruge dem til at fortælle, om dine scripts bliver pipet eller omdirigeret. Vi viser dig hvordan.\nStrømme deltager i to point\nSå snart du begynder at lære om Linux og Unix-lignende operativsystemer, vil du komme på tværs af de vilkår stdin, stdoutog stederr. Dette er tre standardstrømme, der oprettes, når en Linux-kommando udføres. I computing er en stream noget, der kan overføre data. I tilfælde af disse streams er disse data tekst.\nDatastrømme, som vandstrømme, har to ender. De har en kilde og en udstrømning. Uanset hvilken Linux-kommando du bruger, har den ene ende af hver stream. Den anden ende bestemmes af skallen, der startede kommandoen. Denne ende forbindes med terminalvinduet, forbindes til et rør eller omdirigeres til en fil eller anden kommando i henhold til kommandolinjen, der startede kommandoen.\nLinux Standard Streams\nI Linux stdiner standardindgangsstrømmen. Dette accepterer tekst som input. Tekstoutput fra kommandoen til skallen leveres via stdoutstrømmen (standard ud). Fejlmeddelelser fra kommandoen sendes gennem stderrstrømmen (standardfejl).\nSå du kan se, at der er to output streams, stdoutog stderr, og en input stream, stdin. Da fejlmeddelelser og normal output hver har deres egen kanal til at føre dem til terminalvinduet, kan de håndteres uafhængigt af hinanden.\nStreams håndteres som filer\nStreams i Linux - som næsten alt andet - behandles som om de var filer. Du kan læse tekst fra en fil, og du kan skrive tekst i en fil. Begge disse handlinger involverer en strøm af data. Så begrebet håndtering af en datastrøm som en fil er ikke så meget af en strækning.\nHver fil tilknyttet en proces tildeles et unikt nummer til at identificere den. Dette er kendt som filbeskrivelsen. Når der kræves en handling på en fil, bruges filbeskrivelsen til at identificere filen.\nDisse værdier bruges altid til stdin, stdout,og stderr:\nReagerer på rør og omdirigeringer\nFor at lette en persons introduktion til et emne er en almindelig teknik at undervise i en forenklet version af emnet. For eksempel med grammatik får vi at vide, at reglen er "jeg før E undtagen efter C." Men faktisk er der flere undtagelser fra denne regel, end der er tilfælde, der adlyder den.\nPå samme måde, når vi taler om stdin, stdoutog stderr det er praktisk at trave det accepterede aksiom, at en proces hverken ved eller bryr sig om, hvor dens tre standardstrømme afsluttes. Skal en proces være ligeglad med, om dens output går til terminalen eller omdirigeres til en fil? Kan det overhovedet fortælle, om dets input kommer fra tastaturet eller bliver ledt til det fra en anden proces?\nFaktisk ved en proces - eller i det mindste den kan finde ud af, hvis den vælger at kontrollere - og den kan ændre sin adfærd i overensstemmelse hermed, hvis softwareforfatteren besluttede at tilføje denne funktionalitet.\nVi kan se denne ændring i adfærd meget let. Prøv disse to kommandoer:\nls | kat\nDe lskommando opfører sig anderledes, hvis dens output ( stdout) bliver pipes i en anden kommando. Det er, lsder skifter til en enkelt kolonneoutput, det er ikke en konvertering udført af cat. Og lsgør det samme, hvis dets output omdirigeres:\nOmdirigering af stdout og stderr\nDer er en fordel ved at have fejlmeddelelser leveret af en dedikeret stream. Det betyder, at vi kan omdirigere en kommandos output ( stdout) til en fil og stadig se eventuelle fejlmeddelelser ( stderr) i terminalvinduet. Du kan reagere på fejlene, hvis du har brug for det, da de opstår. Det stopper også fejlmeddelelserne i at forurene den fil, der stdouter omdirigeret til.\nSkriv følgende tekst i en editor og gem den i en fil kaldet error.sh.\n#! / bin / bash echo "Om at prøve at få adgang til en fil, der ikke findes" cat bad-filename.txt\nGør scriptet eksekverbart med denne kommando:\nchmod + x-fejl. sh\nDen første linje i scriptet ekko tekst til terminalvinduet via stdoutstrømmen. Den anden linje forsøger at få adgang til en fil, der ikke findes. Dette genererer en fejlmeddelelse, der leveres via stderr.\nKør scriptet med denne kommando:\nVi kan se, at begge outputstrømme stdoutog stderrer blevet vist i terminalvinduerne.\nLad os prøve at omdirigere output til en fil:\nFejlmeddelelsen, der leveres via, stderrsendes stadig til terminalvinduet. Vi kan kontrollere indholdet af filen for at se, om stdout output gik til filen.\nOutputtet fra stdinblev omdirigeret til filen som forventet.\nDen >omdirigering symbol arbejder med stdoutsom standard. Du kan bruge en af de numeriske filbeskrivelser til at angive, hvilken standardoutputstrøm du vil omdirigere.\nFor at eksplicit omdirigere stdoutskal du bruge denne omdirigeringsinstruktion:\nFor at eksplicit omdirigere stderrskal du bruge denne omdirigeringsinstruktion:\nLad os prøve vores test igen, og denne gang bruger vi 2>:\nFejlmeddelelsen omdirigeres, og stdoutechomeddelelsen sendes til terminalvinduet:\nLad os se, hvad der er i capture.txt-filen.\nDet stderrbudskab er i capture.txt som forventet.\nOmdirigering af både stdout og stderr\nHvis vi kan omdirigere en stdouteller stderren fil uafhængigt af hinanden, burde vi helt sikkert være i stand til at omdirigere dem begge på samme tid til to forskellige filer?\nJa vi kan. Denne kommando dirigerer stdouttil en fil kaldet capture.txt og stderrtil en fil kaldet error.txt.\nDa begge strømme af output - standardoutput og standardfejl - omdirigeres til filer, er der ingen synlig output i terminalvinduet. Vi returneres til kommandolinjeprompten, som om der ikke er sket noget.\nLad os kontrollere indholdet af hver fil:\nOmdirigering af stdout og stderr til samme fil\nDet er pænt, vi har hver af de standardudgangsstrømme, der går til sin egen dedikerede fil. Den eneste anden kombination, vi kan gøre, er at sende begge stdoutog stderrtil den samme fil.\nVi kan opnå dette med følgende kommando:\n./error.sh : Starter scriptfilen error.sh.\n> capture.txt : Omdirigerer stdoutstrømmen til capture.txt-filen. >er stenografi for 1>.\n2> & 1 : Dette bruger instruktionen &> omdirigering. Denne instruktion giver dig mulighed for at fortælle skallen at få en stream til den samme destination som en anden stream. I dette tilfælde siger vi "omdirigere strøm 2, stderrtil den samme destination som strøm 1 stdoutomdirigeres til."\nDer er ingen synlig output. Det er opmuntrende.\nLad os kontrollere capture.txt-filen og se, hvad der er i den.\nBåde streams stdoutog stderrstreams er omdirigeret til en enkelt destinationsfil.\nFor at få output fra en stream omdirigeret og lydløst kastet skal du rette output til /dev/null.\nRegistrering af omdirigering inden for et script\nVi diskuterede, hvordan en kommando kan registrere, om nogen af streamene omdirigeres, og kan vælge at ændre dens adfærd i overensstemmelse hermed. Kan vi opnå dette i vores egne scripts? Ja vi kan. Og det er en meget let teknik at forstå og anvende.\nSkriv følgende tekst i en editor og gem den som input.sh.\n#! / bin / bash hvis [-t 0]; derefter ekko stdin kommer fra tastaturet ellers ekko stdin kommer fra et rør eller en fil fi\nBrug følgende kommando til at gøre den eksekverbar:\nDen smarte del er testen inden for de firkantede parenteser. Indstillingen -t(terminal) returnerer true (0), hvis filen, der er knyttet til filbeskrivelsen, slutter i terminalvinduet. Vi har brugt filbeskrivelsen 0 som argumentet til testen, som repræsenterer stdin.\nHvis stdiner tilsluttet et terminalvindue, vil testen vise sig at være sand. Hvis der stdiner tilsluttet en fil eller et rør, mislykkes testen.\nVi kan bruge enhver praktisk tekstfil til at generere input til scriptet. Her bruger vi en kaldet dummy.txt.\nOutputtet viser, at scriptet genkender, at input ikke kommer fra et tastatur, det kommer fra en fil. Hvis du vælger det, kan du ændre dit scripts adfærd i overensstemmelse hermed.\nDet var med en filomdirigering, lad os prøve det med et rør.\nScriptet genkender, at dets input ledes ind i det. Eller mere præcist, det genkender endnu en gang, at stdinstrømmen ikke er forbundet til et terminalvindue.\nLad os køre scriptet med hverken rør eller omdirigeringer.\nDen stdinstrøm er forbundet til terminalen vindue, og scriptet rapporterer dette i overensstemmelse hermed.\nFor at kontrollere det samme med outputstrømmen har vi brug for et nyt script. Skriv følgende i en editor og gem det som output.sh.\n#! / bin / bash hvis [-t 1]; så går ekko stdout til terminalvinduet ellers omdirigeres ekko stdout eller pipes fi\nDen eneste væsentlige ændring af dette script er i testen i firkantede parenteser. Vi bruger ciffer 1 til at repræsentere filbeskrivelsen for stdout.\nLad os prøve det. Vi sender produktionen igennem cat.\n./output | kat\nScriptet genkender, at dets output ikke går direkte til et terminalvindue.\nVi kan også teste scriptet ved at omdirigere output til en fil.\nDer er ingen output til terminalvinduet, vi returneres lydløst til kommandoprompten. Som vi havde forventet.\nVi kan se inde i capture.txt-filen for at se, hvad der blev fanget. Brug følgende kommando til at gøre det.\nIgen registrerer den enkle test i vores script, at stdoutstrømmen ikke sendes direkte til et terminalvindue.\nHvis vi kører scriptet uden nogen rør eller omdirigeringer, skal det registrere, at stdoutdet leveres direkte til terminalvinduet.\nOg det er præcis, hvad vi ser.\nAt vide, hvordan man fortæller, om dine scripts er forbundet til terminalvinduet, eller et rør eller omdirigeres, giver dig mulighed for at justere deres adfærd i overensstemmelse hermed.\nLogning og diagnostisk output kan være mere eller mindre detaljeret, afhængigt af om det går til skærmen eller til en fil. Fejlmeddelelser kan logges på en anden fil end den normale programoutput.\nSom det normalt er tilfældet, giver mere viden flere muligheder.


Dansk Friskoleforening: Anbefalinger til udførelse af nye Fælles Mål i skolen\nAnbefalinger til udførelse af nye Fælles Mål i skolen\nEn rådgivningsgruppe nedsat af Undervisningsministeriet har barslet med en publikation med en række anbefalinger til, hvordan nye Fælles Mål kan implementeres i undervisningen.\nRådgivningsgruppen opstiller fem pejlemærker, som anbefalingerne tager udgangspunkt i:\n· Færre bindinger skal give øget lokal og didaktisk frihed til skoler\n· Vejledningen skal forankres i folkeskolens formål\n· Undervisningens tilrettelæggelse ud fra folkeskoleloven\n· Faglige mål som central didaktisk kategori\n· Styrkelse af den professionelle dømmekraft\nRådgivningsgruppen var bredt sammensat af lærere, ledere, videnspersoner og repræsentanter fra Danmarks Lærerforening, Kommunernes Landsforening, Børne- og Kulturchefforeningen samt Skolelederforeningen.\nDen 28 sider lange publikation med titlen, ”Formål og frihed – fem pejlemærker for Fælles Mål i folkeskolen”, er i høj grad relevant for friskoler, lilleskoler, steinerskoler og andre frie grundskoler, fordi skolernes undervisning skal stå mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen. Disse krav er netop formuleret i Fælles Mål.\nLINK til publikationen Formål og frihed.\nLINK til Undervisningsministeriets pressemeddelelse.


Improving Care Services in Sri Lanka for Victims of Child Abuse through Rehabilitation and Advocacy Initiatives\nBørn, der har været udsat for seksuelt misbrug eller anden krænkelse, på Sri Lanka har adgang til relevant psykosocial støtte og juridisk assistance.\n1. LEADS har øget kapacitet til at gennemføre effektiv fortalervirksomhed, der skaber institutionelle forbedringer for misbrugte og krænkede børn. 2. Juridiske instanser, den offentlige børneforsorg og 25 børnehjem på Sri Lanka har relevante og børnevenlige procedurer og faciliteter. 3.Ved projektet afslutning vil 500 misbrugte og krænkede børn være reintegreret i en normal dagligdag gennem terapi og anden støtte.\nPrimære målgrupper: 500 børn + 500 familier fra 10-12 distrikter. Herudover ansatte fra 25 børnehjem, fra offentlige børneinstanser samt fra juridiske instanser fra Western Province and Badulla. 17 ansatte fra LEADS. Sekundære målgrupper: lokale, regionale og nationale offentlige institutioner og NGO’er, der arbejder med børn og relaterer sig til særligt håndtering af misbrugte børn.\nProjektet har til formål at forbedre behandlingsmuligheder for børn, der er blevet ofre for seksuelt misbrug eller anden krænkelse på Sri Lanka. Projektet implementeres af LEADS, der har psykologer og faciliteter til at løfte opgaven. Derfor anvises mange børn årligt fra hele landet til LEADS, ofte gennem de sociale- og juridiske instanser, som LEADS har gode relationer til. I fase I er det lykkedes blandt andet at dokumentere mangler i systemet samt anvise best practices i tilknytning til offentlige instanser og børneforsorg. LEADS vil i fase II styrke fortalervirksomheden ved at pilotere ’best practices’ på 25 børnehjem i samarbejde med myndigheder, advokere for bedre budget til sektoren i samarbejde med andre NGO’er, offentliggøre mangler i det juridiske system og fortsætte rehabiliteringen af yderligere 500 børn. Assist vil bidrage til dokumentation af LEADS metoder gennem et læringsstudie, som skal deles med relevante aktører.


Bådmagasinets billedgalleri | Hård nat venter Liebergreen\nHjem Galleri Billedgallerier Hård nat venter Liebergreen\nStorm på vej. Foto: Christian Liebergreen\nHård nat venter Liebergreen\n21-10-2012 16:17 Søren Øverup21-10-2012 13:51 - Øyvind Bordal\nHer hos Bådmagasinet har vi muligheden for at følge kommunikationen mellem shore crew og Christian Liebergreen. I dag er beskeden til solosejleren, der befinder sig i "the roaring forties", noget mere alvorlig end normalt:\nDu er i lidt af en chikane nu. Der kommer noget let vind fra højtrykket, men der er mere vind under det end jeg havde set tidligere Så det er fuld gas i NE retning - op til 42S for at tage brodden af det blæsevejr som kommer, det er to lavtryk som smelter sammen. Lavtrykket vil være ret stationært omkring 55S 75E fra søndag det er stort og vil skabe nogle slemme bølger.\nSøndag kl 12 får du op til 40 knob fra NNW, sørg for at være på 42S eller nordligere på det tidspunkt. Sidst på natten til mandag kommer der op til 45 knob fra WSW. Det er bølgemønstrene som bliver besværlige, så du skal finde en kurs som er det bedste kompromis mellem dønningerne fra NNW og bølgerne fra WSW. De vil være slemme. Så sørg for at være udhvilet og klar til WSW blæsten, du bør fint kunne hvile i NNW blæsten. For en sikkerheds skyld foreslår jeg at du tager storsejlet helt ned ned kort før vinden fra WSW kommer, totter begge bagstag, bruger kutterfokken\nog ellers klart skib.\nVi vender tilbage med nyt om hvordan Christian Liebergreen har kommer igennem stormen i morgen mandag....\nInterboat - hollandsk luksus cruiser til sol og sommer\nBrugtbådstest - Grinde


Affenzahn rygsæk lille - Hund - Rygsække og tasker - Babadut\nAffenzahn rygsæk med motiv som en hund. Rygsækken kan købes med god samvittighed, da den er lavet af 50% genbrugsflasker. Denne miljøvenlige taske er der brugt 3 genbrugflasker til. Selvom der er tænkt på miljøet, går det bestemt ikke udover design og funktionalitet. Rygsækken er nemlig fyldt med fede detaljer.


Danmark i Spanien The Trade Council E-handel\nMed et højt internetniveau og udviklingen inden for e-handel i de sidste 10 år (fra 0,7 % til 7,4 % af det samlede salg) har Spanien et potentielt marked på 23,8 millioner online-købere, som kun bliver større hvert år.\n63 % af Spaniens befolkning handler online, og smartphones er de mest anvendte enheder til onlinehandel i Spanien. Antallet af e-handelsforbrugere forventes at stige med 25 % til 37 mio. brugere i Spanien i 2025. Beklædning og forbrugerelektronik er de vigtigste kategorier for online shopping i Spanien, men elektronik og medier har den højeste onlineandel blandt alle spanske kategorier. Danske virksomheder er særligt stærke inden for både teknologi og design og har derfor en stor mulighed for at komme ind på dette voksende marked.\n(+34) 663 554 478


Meditation i bevægelse Kursus | Qi gong København\nTræning der gavner krop og sjæl\nQi Gong er bevægelseskunst fra Kina. Bevægelserne er udformet med viden fra Kinesisk Medicin, som har 3000 års erfaring med, hvad der fremmer et godt helbred. Stående og i langsomt meditativt tempo, træner vi enkle, bløde og naturlige bevægelser. Vi opnår at blive meget stille og fordybet i vores bevægelser i en træning der gavner krop og sjæl. Qi Gong er meditation i bevægelse.\nDu har måske set og hørt om Kinesere på vej til arbejde, udføre deres Qi Gong træning i parkerne i Kina.\nBiyunmetoden har flere serier af bevægelser, bevægelser til alle aldersgrupper, bevægelser til yderligere fordybelse. Sundhedsfremmende bevægelser der styrker kroppens energi (Qi), grundlaget for et godt helbred.\nLæs om Qi Gong\nPositive effekter ved regelmæssig Qi Gong træning\nStyrker led, sener, muskler og nervesystem\nFremmer udrensning på en naturlig og gavnlig måde\nHøjner kroppens frekvens\nFremmer Indre dyb fred og velvære\nDu vil efter kort tid kunne opleve forandringer. Det er op til dig at holde fast i de forandringer – det kræver kun at du træner regelmæssigt. Enkel, effektiv meditations træning med Qi Gong.\nKurser afholdes over 2 sammenhængende dage.\nVi mødes igen til et eftertræf ca. 1 måned efter kurset i 2 ½ time. På kurserne suppleres bevægelserne med Stille Qi Gong, forskellig guidet meditationer. På kurset får du udleveret en guidet trænings-CD til brug for træning hjemme – når det passer ind i din hverdag.\nAt deltage på et 2 dages kursus her, et at give dig selv en gave for Livet.\nHer holdes regelmæssigt fællestræning, så vi kan mødes, træne sammen og nyde godt af den energi der opstår, når vi er flere der træner sammen. Det giver også muligheden for at dele vores træningserfaring, blive inspireret, stille spørgsmål mv. Hver gang træner vi bevægelser og Stille Qi Gong, forskellig dybtgående guidet meditation.\nHer holdes regelmæssigt gratis introduktion til Qi Gong og Biyunmetoden.\nKom og MÆRK hvordan bevægelserne fremmer energi og velvære.\nHør om hvordan bevægelserne fremmer større Livskvalitet.\nPrøv hvordan meditation i bevægelse kan gøres.\nTilmeld dig til næste gang\nTirsdag den 5. juli kl. 13.00 – 14.30


En himmelsk glæde: Kinesiske mandelkager | gbtimes.com\nMandelkager serveres traditionelt til det kinesiske nytår. (Photo: Radio86)\nForestil dig aromaen af friskbagte småkager, der får dine tænder til at løbe i vand ... den søde duft af mandler, der fylder dine sanser, idet du forsigtigt sætter tænderne i den sprøde, men åh så bløde, småkage.\nÅh, hvilken fryd! Hvem kan modstå dem? Ikke mange, så vidt jeg ved. Kinesiske mandelkager er en uhyre populær dessert i Kina og også i mange andre lande.\nMandelkager - en bid af himlen\nJeg har altid ment, at kager er den perfekte dessert. Du kan servere dem på mange måder, og jeg har endnu ikke hørt om en person, der ikke kan lide kager.\nHvad mandelkager angår, så er de tilgængelige i mange bagerier og butikker, men du kan simpelthen ikke få bedre kager end dem, der er hjemmebagte. Så det er på tide at sætte din bagehat på hovedet og smøge ærmerne op.\nJeg har allerede nævnt i en tidligere artikel om desserter, at kineserne ikke rigtig har de samme traditioner som vesterlændinge, når det handler om desserter. Ligesom mange andre søde sager, betragtes mandelkager faktisk ikke som en traditionel dessert i Kina.\nDe er mere en slags grand finale efter et måltid til at rense ganen med. Hvis du for eksempel nyder en dyr festmiddag på en kinesisk restaurant, får du muligvis serveret gratis mandelkager i slutningen af måltidet.\nKinesiske madelkagers oprindelse og historie er en lille smule tåget, selv om de er typiske i det sydlige og sydøstlige Kina.\nDer er ingen, der helt sikkert ved, hvor mandelkagen stammer fra eller hvornår kineserne begyndte at bage dem.\nHvis du får dårlig samvittighed over at nippe til søde sager, så overvej følgende; indenfor traditionel kinesisk medicin siges mandler at være anti-inflammatoriske, et blødgøringsmiddel samt et anti-krampe middel. Så spis bare løs og tænk på de mulige sundhedsmæssige fordele, i stedet for at bekymre dig om din talje.\n15 blancherede mandler til at pynte med\n1 æggeblomme, pisket med 1 spsk vand\n½ tsk mandel essens\n1. Hak mandlerne i en foodprocesser eller med en stor kniv. Gem 15 hele blancherede mandler til at pynte med.\n2. Pisk mel, salt og natron sammen i en skål.\n3. Tilsæt smør, hakkede mandler og sukker. Bland derefter æg og mandel essens i. Arbejd med dejen indtil den er blød og lækker.\n4. Pak dejen i et stykke plastfolie og læg den i køleskabet i ca. 20 minutter, så den bliver mere fast. Hvis du har travlt, kan du springe dette trin over, det er bare nemmere at arbejde med dejen, når den er fast.\n5. Del dejen i 15 stykker og form dem til små kugler. Placer dem på bagepapir og tryk dem flade med hånden, så de er ca. en halv centimeter høje.\n6. Placer en mandel i midten af hver kage. Brug en bagepensel til at komme æggeblomme pisket med vand over hver kage.\n7. Bages i forvarmet ovn ved 180 ° C i ca. 15 minutter eller indtil kagerne er gyldenbrune. Lad dem køle af før servering. God fornøjelse!


Plankebordplader til din restaurant? – se mere her – Everneed Indhold:\nHomeBlogPlankebordplader til din restaurant? – se mere her\nPlankebordplader til din restaurant? – se mere her\nUpdated on 5. April 2022 22. March 2022\nLeder du efter dens allersidste prik over i’et for at fuldende din restaurant? Og leder du efter det, som kan skabe både personlighed og samtidig se stilrent ud? Så leder du nok med høj sandsynlighed efter plankebordplader.\nDu finder nogle af de smukkeste plankebordplader hos Restaurantinventar.dk. Her får du et stort udvalg af hyggelige og super smukke bordplader af massivt træ, som alle vil kunne skabe en helt speciel stemning i din restaurant.\nSådan skaber du den perfekte stemning i din restaurant\nDu har helt sikkert brugt uendelige antal af timer på at få din restaurant til at være helt perfekt for dine fremtidige kunder – og for dig selv. Det er samtidig også helt sikkert utrolig vigtigt for dig at skabe en helhedsfornemmelse i restauranten, hvor stilen ender præcis der, hvor hygge og funktionalitet mødes.\nRestaurantens møbler har helt sikkert en stor andel i at skabe denne perfekte stemning. Og især bordene – som gæsterne naturligvis bliver meget bekendte – fylder en rigtigt stor rolle her. Med plankebordplader får du den gode blanding af stil og funktionalitet, som du leder efter. Her kommer især det smukke udtryk af det massive træ virkelig til syne.\nPlankebordpladens lange levetid\nEn af de allerstørste fordele ved at gøre en investering i nye plankebordplader er den lange levetid, denne slags bordplade er kendt for at have. Bordplader lavet af massivt træ har en virkelige lang levetid, og derfor er en plankebordplade virkelig et tegn på en fremtidsinvestering.\nEn anden klar fordel ved et plankebord er, at det kan holde til lidt af hvert. Når du vælger at udsmykke din restaurant med et smukt bord af massivt træ, vælger du samtidig den praktiske løsning. Ridser, småskader og andet, som bordet bliver udsat for, er blot med til at fremtvinge den hyggelige og intime stemning, som et bord med en plankebordplade står for.\n5. April 2022 22. March 2022 Blog\nModetøj til mænd fra Mos Mosh Gallery\nTing du ikke skal købe brugt\nSkal dine garn køb være bæredygtige?\nMåder at være mere bæredygtigt på\nPlanten der er god ved dig og ved planeten


Jamie Lee Curtis deler første billede fra "Borderlands"-produktionen af Cate Blanchett som Lilith | Filmz\n© Lionsgate / Gearbox Software\nJamie Lee Curtis deler første billede fra “Borderlands”-produktionen af Cate Blanchett som Lilith\nProduktionen af “Borderlands” er i fuld gang, og nu har vi fået vores første kig på Cate Blanchett som Lilith – sådan da.\n“Hostel”-instruktør Eli Roths filmatisering af det populære videospil “Borderlands” startede optagelserne i begyndelsen af april, men siden har der været relativt stille fra produktionens side. Nu er tavsheden endelig brudt, efter “Halloween”-stjernen Jamie Lee Curtis har givet os det første officielle billede af Cate Blanchett i rollen som kryptjægeren Lilith.\nSelvom billedet er i sort/hvid, og man kun kan se Cate Blanchetts silhuet, ser det ud som om, at filmen kommer til at lave en noget nær nøjagtig gengivelse af Lilith og hendes faststrakte lokker. Nu mangler vi bare at få et fuldt, farverigt blik på karakteren.\nVi kan se den dobbelte Oscar-vinder spille med i noget af et stjerneensemble, bestående af blandt andre den ovennævnte Jamie Lee Curtis, Jack Black (“School of Rock”), Kevin Hart (“Jumanji: Welcome to the Jungle”), Edgar Ramírez (“The Bourne Ultimatum”) og Gina Gershon (“Face/Off”).\nDen Lionsgate-producerede film er skrevet af “Chernobyl”-skaber Craig Mazin, der også står bag HBO’s serie baseret på det fantastiske videospil “The Last of Us”.\n“Borderlands” handler om Blanchetts outlaw Lilith, der samler et noget uortodokst hold bestående af en lejesoldat, en eksplosionsekspert, et muskelbundt, en videnskabskvinde og en robot i forsøget på at finde og redde datteren af universets mest magtfulde mand, Atlas.\nVi afventer endnu en dansk biografpremiere.\n2. jun 2021 7:00 MalteJohnsen\n"The Last of Us"-stemmeskuespiller gentager rolle i HBO-serie 1 Jun 2021


Det som der er - "Jeg er da en ægte Disney prins" - Movellas\nDet som der er\nSophia er 27 år gammel og læser på universitetet, hun burde være for gammel og for klog til at have et crush på en skuespiller, men for hende er det ikke bare et fan crush hun er ikke i tvivl hun elsker Zachary Levi.\nDa hendes søster og veninde opdager hendes hemmelighed beslutter de at Sophia og veninden Mary skal ligge deres ferie i LA, en ferie de har sparet sammen til i flere år, og prøve om hun ikke kan møde ham, egentlig fordi de så forventer at hun kan se han bare er en mand som alle andre.\nSophia går i skarp træning og taber sig over 20 kg, hun skulle jo gerne kunne gå i bikini på ferien, hun tror dog ikke på at hun vil møde ham.\nMen så giver hendes søster hende billetter til en velgørenheds galla hvor han skal modtage en pris, hun skal faktisk møde ham eller om ikke andet se ham i virkeligheden.\nMen er han overhoved den mand hun går og tror ? Og hvad med hendes følelser når han ikke bare er en fremmed på den anden side af jorden ?\nOg hvad med Sophias hemmelighed ?\n"Han er jo også bare en mand""Du er den bedste søster i verden""Åh ja de øjne, jeg er vild med hans øjne""Øh genindspiller de cast away ?""Mary er du klar over hvor pinligt det er ?""Undskyld Sophia, men det er for din egen skyld""Måske ikke fuldkommen uopnåelig""Tak for i aften""Jeg er da en ægte Disney prins""Jeg troede du sagde sove Sophia""Det var jo bare sex ikke ?""Måske kommer der nogle store stjerner""Men nu synes jeg du skal holde din kæft""Siger du at du faktisk ville mere ?""Seriøst Zac ? Hvordan kan du have energi til mere ?""Og for det andet er manden sadist""Du er nød til at fortælle ham det""Sophia der er noget galt er der ikke ?""Du må hellere sætte dig ned Zac""Nu skal jeg snakke med dem søde, det her er ikke okay""Mary har du hørt noget nyt ?""Hej smukke, undskyld jeg har været så længe om at komme forbi""Man siger jo at tro kan flytte bjerge""Så vil du have den gode eller dårlige nyhed først""Og du må kysse bruden"Epilog\n9. "Jeg er da en ægte Disney prins"\nJeg ligger i min seng og græder lavt, det er ikke meningen at Mary skal høre mig, hun vil bare blive bekymret, jeg føler mig bare så dum, hvorfor skal jeg være så fjollet og føle sådan ? Hvorfor kan jeg ikke bare falde for en helt almindelig fyr ?\nJeg ryster på hovedet, og hvad skete der lige i min hjerne ? Hvorfor kyssede jeg ham ? Duh selvfølgelig fordi hans læber var så uimodståelige at jeg ikke kunne lade være.\nI det mindste vil jeg altid have mindet om hvor varme og bløde hans læber føltes imod mine det korte øjeblik.\nJeg har hørt Mary rumstere rundt inde i stuen, nu lyder det som om det banker på døren og Mary rumstere rundt igen, hun har nok bestilt room service.\nHun kan høre sagte stemmer og lidt efter banker det forsigtigt på hendes dør, det er nok Mary der vil høre om hun vil have noget med. "Nej tak Mary, jeg skal ikke have noget".\n"Er du nu helt sikker ?" Hov det er i hvert fald ikke Marys stemme, men den lyder bekendt, jeg sætter mig halvt op, og ser døren gå op og en skygge glide ind, en alt for stor skygge.\nJeg er ved at gå i panik, men kommer så i tanke om at Mary jo ikke ville have lukket en eller anden voldtægtsforbryder ind, vent måske sover jeg og det er en drøm ?\n"Sophie jeg vil gerne tale med dig". Stemmen er blid og personen kommer nærmere, okay nu er jeg helt sikker på at jeg drømmer, jeg har vist endda haft den her drøm før tror jeg.\n"Okay om hvad ?" Jeg sætter mig op, stadig forvirret, det her er en drøm, det må det bare være.\nHan sætter sig på kanten af min seng, hmm fungere det med vægten i drømme også ? For jeg føler jeg bliver vippet over imod ham da sengen synker let ned under hans vægt.\nHans hånd rækker op for at tænde lyset, men jeg griber hans hånd. "Selv om det her bare er en drøm, kan vi så ikke lade det være slukket ? Så kan jeg bedre tale uden at blive flov".\n"Bare en drøm ? Hvorfor tror du det er en drøm ?" Hans hånd falder langsomt ned på sengen, men drejer sig på vejen og holder fast om min hånd, jo helt klart stadig en drøm.\nJeg griner lavt, okay vi plejer ikke ligefrem at snakke så meget her i mine drømme. "Tjah fordi jeg tror jeg har haft den her drøm før og fordi sådan noget her jo bare ikke sker i virkeligheden".\n"Nåh så det har du, hvad sker der så nu i din drøm ?" Nu er det ham der griner lavt, jeg elsker lyden af den latter.\nJeg ryster på hovedet og mærker jeg rødmer. "Nej det kan jeg da ikke sidde her og sige højt".\n"Hvorfor ikke, hvis det alligevel bare er en drøm ? Så er det vel intet problem". Hans hånd nusser min, hans stemme lyder som om han morer sig.\nDer er noget der ikke stemmer, hvis det var en drøm ville han så ikke vide hvad der skete ? Er detaljerne ikke for skarpe ? Jeg kan høre ham trække vejret, jeg kan dufte ham. "Åh shit det her er ikke en drøm vel ?"\n"Nej søde, det er jeg bange for det ikke er, så nu vi har det på plads, hvorfor stak du så af ? Var du ved at blive til et græskar ?" Jeg kan mærke at han smiler.\nHvordan har han fundet mig ? "Du ved godt Askepot ikke blev til et grækar ikke ? Det var hendes karret og skulle vi ikke lade Disney prinsene om at redde prinsesser ?"\n"Nu skal du ikke blive for fræk, jeg er da en ægte Disney prins, eller okay måske ikke prins, men jeg fik da prinsessen". Svarer han drillende.\nJeg sukker, jeg skylder ham vel en forklaring, men hvad skal jeg sige ? "Jeg blev så flov over at jeg havde gjort sådan noget ognså endda helt offentligt, så,jeg gik vist lidt i panik".\n"Det tør vist siges, jeg må indrømme du overraskede mig temmeligt meget med det kys, men du gav mig ikke en chance for at reagere". Mine øjne er begyndt at vænne signtil mørket og jeg kan se at han kigger på mig.\nJeg bider mig selv i læben, vel Sophia du har jo intet at miste og her er i det mindste ingen der kan se dig, siger jeg til mig selv. "Okay, hvis jeg havde givet dig en chance, hvordan havde du så reageret ?"\n"Se jeg håbede du ville spørge". Min mave slår de vildeste knuder ved hans ord, hans ene hånd tager blidt fat om min hage og jeg er ikke længere i stand til at trække vejret, nu rammer hans læber mine og mit hjerte stopper vist med at slå.\nHan kysser mig, åh shit, jeg er igen i tvivl om hvorvidt det er en drøm, hans mund er nøjagtig lige så blød og varm som den ser ud og han smager godt, en blanding af vanilje og pebermynte.\nJeg mærker hans tunge løbe langs min læbe og jeg åbner munden let med et suk, jeg har det som om jeg køre i den vildeste ruchebane ever og jeg kan næsten ikke få vejret, jeg vidste ikke et kys kunne føles så godt.\nHans tunge kærtegner min og mine hænder er pludseligt i hans hår, uhh det føles lige så blødt som det ser ud, fordelen ved at han har det så langt er at det er perfekt at gribe fat i.\nJeg kan mærke hans hænder mod min ryg, han trækker mig tættere på ham og jeg kan ikke lade være med at stønne lavt, mit hovede kører fuldstændigt rundt.\nHan slipper mig og jeg lader mig falde tilbage på hovedpuden, verden må godt lige stoppe med at dreje rundt. "Wow jeg er nu lidt glad for at jeg stak af så".\n"Hvorfor det ?" Han ser på mig, det er tydeligt han er forvirret, og jeg er ved at komme til at grine, seriøst er han usikker på om jeg kunne lide kysset ? Om jeg ville have han kyssede mig ?\nJeg løfter mig op på mine albuer, mit hjerte banker stadig helt vildt. "Fordi det havde været rimeligt pinligt hvis jeg væltede mig på dansegulvet fordi jeg blev svimmel".\n"Du er altså ikke som de fleste kvinder". Siger han grinende, jeg prøver stadig at få styr på mig selv oven på det kys.\nJeg smiler sødt, han har sikkert ret. "Tjah måske ikke, men du er nu heller ikke som de fleste mænd".\n"Tak, tror jeg nok, jeg vælger at tro at det var positivt ment". Siger han, og jeg nikker med et lille smil, selvfølgelig var det positivt ment.\nPludseligt er jeg meget opmærksom på at vi er alene sammen på mit hotel værelse, det er praktisk taget mit om natten og jeg er kun iført trusset og en gammel tank top.\nHvad skal jeg sige eller gøre ? Havd har han tænkt sig ? Jeg kan lige så godt være ærlig, jeg ville ikke sige nej hvis han vil tilbringe natten, men jeg er alt for genert til at tilbyde det og hvad hvis det fik ham til at tænke dårligt om mig ?\nHan ser egentligt også lidt usikker ud, som om han ikke helt ved hvad han skal gøre, hmm hvis han går ved jeg ikke om jeg ser ham igen, måske fortryder han, det her er min mulighed for at få min største drøm opfyldt, at putte mig ind i hans arme.\n"Måske du kunne blive her ? Altså bare sove mener jeg, så du ikke behøver at skulle hjem nu". Jeg kan mærke jeg rødmer helt vildt, men nu har jeg spurgt.\nHan ser på mig som om han lige skal sikre sig at jeg virkeligt mener det. "Det ville være rart, hvis du altså er sikker ?"\nJeg nikker og rykker mig til siden, det er en ret stor seng så han kan sagtens være der, han rejser sig og tager tøjet af.\nJa okay jeg kan ikke lade være at stirre, jeg håber det ikke er alt for tydeligt i halvmørket, han er slank og musklerne veldefineret uden at være pumpet og han har mørke hår på bryste og under navlen.\nDa han kun har boxershorts på kravler han ned i sengen og gør nøjagtigt det jeg drømmer mest om, han strækker armen ud, så jeg kan putte mig ind til ham.\nJeg ligger mig med ansigtet ved hans skulder, min arm over hans bryst, mit ene ben vikler sig ind imellem hans, hans arm folder sig rundt om mig og jeg indånder hans duft, okay det her er så tæt på himlen man kan komme tænker jeg.\nfan, ferie, losangeles, sorg, kærlighed, sygdom, sex, møde, zacharylevi, chuck, zac, zachary


november « 2004 « /var/blog/messages\nFiled under: Løst og fast — Uffe R. B. Andersen @ 21:54\nMin frisør – eller rettere min gamle frisør, fra dengang jeg stadig boede hjemme hos mine forældre – er kommet på Internettet. Frisører er åbenbart ikke de mest Internet-orienterede, for selvom en søgning på Google på ordet Klippehjørnet giver 267 hits og dermed bekræfter min forestilling om, at der findes et “Klippehjørnet” i enhver større by med respekt for sig selv, så er det alligevel lykkedes hende her at få lagt sin hånd på klippehjornet.dk.\nSå kommer du forbi Svendborg og trænger til en klipning, så kan du altså finde adresse og priser på en anbefalelsesværdig frisør, ved at klikke ind på http://www.klippehjornet.dk/ 😎 .\nSå er det officielt…\nFiled under: Emma & Andrea — Uffe R. B. Andersen @ 22:36\nI dag blev mine to døtre officielle borgere – deres fødsels- og navneattester ankom med posten 😀 . Hvorfor er det nu lige, at den slags foregår i kordegn-regi? Hvorfor skal kirken blandes ind i det?\nDet fik mig iøvrigt til at spekulere over noget – kan man mon få navngivet sin søn “Mujaphpha”? Når nu “Christophpher” er blevet godkendt?\nFiled under: Løst og fast — Uffe R. B. Andersen @ 14:59\nTeisterne leverer i dag endnu en god grund til at forbyde al religion (og evt. lovliggøre hash). I dagens udgave af Urban kan man læse om Pinsekirkens persiske menighed. Der står blandt andet følgende:\n»Vi har haft folk i Iran, der er blevet kristne, og så er de blevet stenet. De er blevet henrettet, halshugget og hængt. Får man nej til asyl, kan det ende forfærdeligt. Derfor synes jeg, det er endnu mere sejt, at folk vælger at blive kristne,« siger Elmira Granløse fra Kærlighedens Kirke i Odense.\nEt eksempel på religiøse fanatikeres skamløse udnyttelse af folks desperation – “lad jer omvende til kristendommen, så bliver I nok ikke sendt hjem, da I jo så står til dødsstraf”. Organisationer der virker på den måde, burde simpelthen ikke tillades.\nOg så synes de endda det er “sejt”? Men vi fordømmer muslimer, der dør for det de selv betragter som en god sag – kampen mod de vantro?\nSagen viser i hvert fald, at religiøse altid er af det onde – både de kristne, der omvender folk til en mulig dødsdom og de muslimske, der straffer frafaldne.\nMine berømte børn….\nFiled under: Emma & Andrea,Motorcykler — Uffe R. B. Andersen @ 1:14\nDer findes vel næppe nogen større ære for en far, end at få sine poder afbildet på Bagsiden af Ugebladet Ingeniøren! I hvert fald ikke, hvis man er Ingeniør . Det er ikke så svært – man skal bare have en god undskyldning. Som for eksempel, at Polyteknisk MC faktisk havde haft 10 års-jubilæum og at der på 14 dage i oktober blev født 4 nye “pimser” – hvoraf de to altså er Emma og Andrea 😎 .\nDesværre er Ingeniøren|net blevet et betalings-site, så hvis man ikke har et abonnement, kan man ikke se artiklen i sin fulde længde 👿 . Jeg har den dog som PDF-fil, så hvis din nysgerrighed er pirret, så smid en kommentar med din e-mail-adresse – så skal du få en kopi 😀 .\nHastigheder og proportioner…\nFiled under: Politik — Uffe R. B. Andersen @ 23:47\nHvor er det forargeligt – Prins Joachim må da efterhånden vide, at hans gøren og laden i den grad er i mediernes søgelys. Så det er da utilgiveligt dumt, at han ligger og kører for stærkt.\nOmvendt, så skal man måske lige kigge lidt på proportionerne. De klip, der har været vist i fjernsynet, viste ikke umiddelbart hasardet kørsel. Hvis man mener det, så skulle man prøve at køre samme strækning mellem kl. 7 og 9 om morgenen! På det tidspunkt kan man ikke køre 90 km/t på det stræk, hvis man vil køre forsvarligt – alligevel oplever jeg dagligt folk der virkelig sætter andres helbred på spil, ved liiiiige at skulle kunne holde 110 km/t.\nHvis jeg bliver slået til lirekassemand i et trafikuheld, så er jeg da ligeglad med, om det var en prins eller ufaglært rengøringsassistent (no offense), der var skyld i uheldet – men da der er langt flere af sidstnævnte kategori, så er de nok den største trussel mod mit helbred.\nHøj hastighed er ikke sig selv farlig! Folk uden selvkritik, folk uden ansvarsfølelse, folk uden opmærksomhed på trafikken – de er de sande dræbere i trafikken. Farten gør blot ulykken værre.\nFiled under: Løst og fast — Uffe R. B. Andersen @ 0:08\nJeg har fået en frygtelig masse spam på min blog, de sidste par dage :evil:. Derfor har jeg i dag installeret et hack, som betyder at man nu skal indtaste en sikkerhedstekst, før man kan poste en kommentar.\nJeg beklager de gener det giver kommentatorerne :sad:.\nFiled under: Løst og fast — Uffe R. B. Andersen @ 14:57\nDet er tid til dagens (a)religiøse kommentar – læs her om Frank. Drag selv dine paralleller :mrgreen:.


Goddag, kan jeg få et job | Fokus | fyens.dk\nGoddag, kan jeg få et job\nAF: JAKOB MARTINI FOTO: JØRGEN HANSEN OG\nFORSØG: Jobcentret i Vollsmose er en forløber for fremtidens beskæftigelsessystem, hvor kommuner og AF slår pjalterne sammen. Stiftstidende tager temperaturen på pilotprojektet\nI sin halvlange sorte frakke og sirligt barberede hageskæg ligner han mest af alt en gangsterboss med styr på tilværelsen. Men omgivelserne afslører, at det næppe er tilfældet.\nDet er torsdag formiddag, og midt i Center Øst står Walid El-Hajj blandt jobkonsulenter og socialrådgivere i Odenses nye ArbejdsmarkedsCenter i Vollsmose.\nLigesom en række andre borgere har han valgt at trodse sommersolen, der for en gangs skyld har valgt at kigge frem, for at snakke om vejen ud af arbejdsløshed.\nRundt omkring ved computerne sidder ledige og tjekker nye jobopslag. Det behøver Walid El-Hajj ikke. Han skal bare lige have detaljerne på plads omkring det buskørekort, han snart skal i gang med at tage.\nGodt nok er han ikke den gangsterboss, han umiddelbart ligner, men der er en anden god grund til, at det selvtilfredse smil har klistret sig fast i hans ansigt.\nEfter otte år på bistand - eller kontanthjælp som det hedder i dag - ser fremtiden nemlig lys ud for den 26-årige libaneser.\nTegning af fremtiden\nHan har nydt godt af forsøgsprojektet ArbejdsmarkedsCenter Nordøst. Den 1. april åbnede jobcentret dørene for det, der bliver essensen i fremtidens beskæftigelsessystem. Nemlig jobcentre, hvor kommunens socialrådgivere tager sig af kontanthjælpsmodtagere side om side med Arbejdsformidlingens jobkonsulenter, der dirigerer dagpengemodtagere ud på arbejdsmarkedet.\nEt enstrenget system med en og samme indgang for alle ledige. Sådan lyder konceptet fra regeringen og Dansk Folkeparti, der står bag den strukturreform, der fra 2006 vil medføre omvæltningen på beskæftigelsesområdet.\nDet er stadig for tidligt at evaluere på beskæftigelsestal og effektivitet i det odenseanske pilotprojekt. Men Walid El-Hajj vil gerne sige sin mening om, hvad jobcentret har givet ham i forhold til den behandling, han tidligere fik på kommunekontoret.\n- Her har jeg fået meget mere hjælp til at finde et job. Her vil min sagsbehandler have, at jeg får et arbejde. Før blev jeg bare sendt i aktivering, siger han.\nNår han har taget sit buskørekort, venter der et job, og så kan Walid El-Hajj forsørge sig selv uden hjælp fra det offentlige.\n- Det gør mig stolt. Så er der ingen, der bestemmer over mig mere, siger libaneseren, der ikke har haft fast arbejde, siden han kom til Danmark i 1993.\nDen nye sagsbehandler i ArbejdsmarkedsCenter Nordøst, som Walid El-Hajj omtaler så rosende, er Lena Rasmussen.\nHun kommer med en baggrund som socialrådgiver i kommunen, og hun har også mærket en forandring i sin egen tilgang til arbejdet, siden hun fik skrivebord blandt AF's medarbejdere.\n- Jeg har nogle gode kolleger, som lærer mig en hel masse. Folk fra AF ved mere om arbejdsmarkedet, og de tænker mere målrettet på at få folk i job. Det har givet mig en anden vinkel på, hvordan man løser ledighed som et problem. Det handler om at fokusere på arbejdet i stedet for de personlige problemer, siger hun.\n- Min opfattelse er, at det er en kæmpemæssig fordel for kontanthjælpsmodtagerne at komme i et fælles jobcenter. Det er også mere værdigt for dem, at vi møder dem som jobsøgende i stedet for klienter, siger Lena Rasmussen.\nDet er ikke kun kulturen blandt medarbejderne, der har ændret sig. Alene de fysiske omgivelser med jobopslagene på hylderne udstråler, at det ikke handler om at søge kontanthjælp, men om at finde et job.\nBedst for bistandere\nDagpengemodtagerne er vant til de jobrelaterede omgivelser fra Arbejdsformidlingen. Men også for de forsikrede ledige er jobcentret en fordel, mener Kurt Bæk, der i 10 år har arbejdet med at finde arbejdskraft til virksomheder fra sit AF-kontor i Dannebrogsgade, inden han begyndte i pilotprojektet.\n- Især de svage dagpengemodtagere nyder godt af det. Socialrådgiverne fra kommunen kender til de sociale kompetencer. De er bedre til at gå i dybden, og det lærer vi noget af, siger Kurt Bæk.\nHan nævner et eksempel på en forsikret ledig, der efter en sygdomsperiode fik afvist dagpengene af sin a-kasse. Hun var nødt til at gå til kommunens socialrådgivere for at få smør på brødet.\n- Her var det en fordel, at vi sidder sammen. Ved fælles hjælp fik hun et vikariat ved ISS, og nu er hun fastansat. Hun er et typisk eksempel på en, der ville blive kastet rundt mellem systemerne, hvis ikke vi var samlet, siger Kurt Bæk, der indrømmer af den slags sager er i fåtal.\n- Vi kan da godt sige, at det her i begyndelsen er kontanthjælpsmodtagerne, der har de store fordele, fordi de kommer tættere på arbejdsmarkedet, siger Kurt Bæk.\nSelv om de to medarbejdere gerne vil fortælle om de succeshistorier, der allerede er skabt efter tre en halv måned, lægger de ikke skjul på, at det nye samarbejde mellem de to systemer er stopfyldt med problemer.\nFor selv om alle er samlet under samme tag, er der stadig to lovgivninger, to pengekasser, to it-systemer og to vidt forskellige kulturer.\n- Den første uge var vi nødt til at have to forskellige cigarkasser med frimærker, fortæller Lena Rasmussen, der stadig skal melde sig syg til både jobcentrets leder og chefen i kommunen, hvis en forkølelse skulle ramme hende.\n- Vi forsøger at se det sjove i begynderproblemerne, men det giver meget administrativt arbejde, at man ikke har lavet nogle former for sammenkøringssystemer, siger Kurt Bæk.\nIsær it-systemerne, der ikke tilnærmelsesvis kan kommunikere med hinanden, skaber irritation. Men også de forskellige regelsæt tager tid fra det, det hele handler om. Nemlig at få flere arbejdsløse i job.\n- Hvis man vil lave en fælles indgang, skulle man nok også lade reglerne nærme sig hinanden, siger Lena Rasmussen.\nMen det er politik og langt uden for de to medarbejderes rækkevidde. De vil koncentrere sig om at skabe flere succeshistorier og selvsikre smil hos folk som Walid El-Hajj.\n- Og der er ingen tvivl om, at tanken med at samle systemerne i centre er den helt rigtige. Også selv om vi har haft vores bøvl, siger Kurt Bæk, og Lena Rasmussen nikker.