Med Kafka ind i mørket - Kristeligt Dagblad\nFranz Kafka blev født i Prag i 1883 og døde den 3. juni 1924 i Klosterneuburg ved Wien. Centralt i den nye bog er et kapitel, der behandler Kafkas kendte novelle ”Forvandlingen” om Gregor Samsa, der bliver forvandlet til en bille. Her ses en statue af forfatteren, der er placeret ved hans fødehjem. Foto: Scanpix\nIsak Winkel Holm drivergedigen og original litteraturvidenskab med sin nye bog om Franz Kafka\nHunde. Kryb. Bæster. Og ”luftindåndere”. Det flyder med mindre pæne udtryk om menneskene i Isak Winkel Holms nye bog om Franz Kafka.\nDet samme gælder for de steder, de bebor. Det er områder som straffekolonier, asbestfabrikker og en slags byggeplads for hunde, idet Holm ud over Kafkas tre store romanfragmenter især lægger vægt på analyser af novellerne ”En hunds forskning” og ”I straffekolonien” samt en dagbogsnote om livet som meddirektør for en asbestfabrik.\nMed værdig, halvmørk tone bemærker Holm, at Kafka næppe var begejstret for sit nye direktøransvar - for han pønsede på at springe ud ad vinduet for at slippe.\nBogens forside er holdt i en gråmeleret farve, og det er slet ikke så dumt, for det anskueliggør fint bogens næststørste styrke. Ikke blot bliver der skrevet om asbestfabrikker, påtvungne tatoveringer og døden i stenbrud, men forfatterens eget sprog smittes af det, som forsiden er blevet smittet af emnerne. Holm hævder selv, at den eneste måde, hvorpå man kan forstå Kafka, er at ”ligge med ham i tågeskyer”; det lykkes.\nI en analyse af et andet gråt-associerende fænomen - Kafkas tuberkulosesygdom - forsøger Isak Winkel Holm eksempelvis at tolke et af Kafkas breve til Milena Jesenska. Kafka skriver, at hans lungesygdom blot er en åndelig sygdoms ”gåen-over-bredderne”. Dertil konkluderer Holm i sin særegne blanding af et sprog, der både lader sig smitte af det, det beskriver, og holder sig køligt dømmende, at ”en af Kafkas mange dødsårsager var han egensindige omgang med metaforer.”\nMen denne stil er som nævnt kun bogens næststørste styrke. Det bedste er, at det er litteraturvidenskab på et ret originalt niveau.\nBogens skarpeste kapitel behandler den kendte novelle ”Forvandlingen” om Gregor Samsa, der bliver forvandlet til en bille. Sætningen ”Gregor er et kryb” kan forstås i både den faktiske forstand, at manden ér et kryb, og i den overførte, at han er ”som” et kryb.\nOg da alle ved, at førstnævnte er i uoverensstemmelse med det mulige, hælder metaforlæren altid til at lægge vægten på sidstnævnte. Men Holms overbevisende greb er at bruge Kafkas fascination af stereoskoper som billede på en af hans teksters grundlæggende dynamikker.\nFor når man sætter øjnene til et stereoskop, zigzagger ens perception mellem de billeder, man ser for hvert sit øje, sådan at perspektiver flyder sammen. Og det er ifølge Holm præcis sådan, Kafkas metaforer virker på læseren.\nI ”Forvandlingen” kan vi ikke skelne mellem de to betydninger af udtrykket ”Gregor er et kryb”, fordi Kafkas mesterskab består i en stereoskopisk indretning, der udvisker grænsen mellem menneske og bille.\nDette er naturligvis blot et forkortet eksempel på bogens argumentation, der altså gennemføres over godt 500 sider. Men elegancen fortsætter, for tilfældet Gregor Samsa bliver også brugt til at nærme sig bogens anden grundlæggende pointe.\nDenne anden pointe er, at Kafkas værker ikke er kafkaske. Ud af læserens ubehag ved den manglende evne til at skelne mellem metaforens betydningslag i Gregor Samsas klamme forvandling opstår nemlig ifølge Holm ikke en kafkask følelse af, at et godt og afmægtigt mennesket står over for onde og uoverskuelige institutioner, der knuser det.\nI stedet opstår en følelse af mere grundlæggende ”foruroligelse”, fordi teksternes zigzaggen mellem to perspektiver skaber det, Holm andetsteds kalder et ”retorisk digebrud”, der opløser grænsen mellem virkelighed og billede. Det samme kunne man kalde hans bog.\nOpløsningen af det kafkaske er et væsentligt korrektiv til to af de mere klassiske Kafka-læsninger, hvor man enten gør hans værker til teologiske allegorier eller til eksistentialisme. Den første er trættende, fordi den er for søgt. Den anden er trættende, fordi den hele tiden antager, at det er uskyldige mennesker, der knuses. Hvem siger, at de er det?\nHolm kalder sin læsning for politisk i modsætning til disse skoler, idet den foruroligelse, der stiger af værkerne, handler om at gøre det klart, at vi ikke ligger under for uhåndterlige skæbnemagter. Tværtimod skal foruroligelsen afsløre problemet ved dannelsen af politiske fællesskaber.\nDet fungerer langt hen ad vejen temmelig fornuftigt, fordi bogen virkelig overbeviser om, at dette er en reel og overset del af Kafkas skrivekunst. Men det er beskæmmende, at det indimellem udarter til en slags litteraturvidenskabelig version af lovens tredje brug. Holm understreger gang på gang, at hans politiske Kafka er indholdstom, i den forstand at han udelukkende tilbyder os en ”politisk tænkemetode”, en forhandlingsmulighed om, hvordan vi grundlægger politiske fællesskaber.\nUdmærket som sådan, men så er det alligevel mærkeligt, at vi skal have at vide, at vi gennem Kafkas foruroligelseskunst kan se, at verden i stigende grad handler om pigtrådshegn og grænsekontrol. Det lyder unægteligt, som om bogen antager, at Kafkas politiske ”tænkemetode” med nødvendighed medfører venstreorienteredes yndlingsvokabularium.\nMen det er ikke ødelæggende for bogen, selvom det er enerverende, at den slags blot kan antydes og antages. For grundlæggende bliver Holm et sted, hvor han ikke tror, at alting er politik. Alting er snarere litteratur, idet dagbogsoptegnelser og notitser ikke skelnes fra fiktion. Det er vist Holms nietzscheanske børnelærdom, der skinner igennem. Det er vældig smukt, men af den grund også lidt sært, at enkelte dagbogsoptegnelser om, hvad Kafka selv ville, indimellem er autoritative for Holms fortolkning af ham, når nu de ellers selv er at betragte som kunst.\nVi mangler også at få forklaret, hvorfor foruroligelsen automatisk medfører en antimetafysisk eller politisk Kafka - der gives jo anden metafysik end eksistentialisternes.\nMen når Holm flere gange befriende påpeger, at hans politiske Kafka kun er én vej ind i ”det samme mørke værk” som andre Kafka-skoler, er der ingen grund til foruroligelse her. Denne anmelder går gerne med ind i mørket.\nIsak Winkel Holm: Stormløb mod grænsen. Det politiske hos Franz Kafka. 472 sider. 299,95 kroner. Gyldendal.


Vedtagne tekster - Grænseoverskridende kollektive overenskomstforhandlinger og tværnational social dialog - Torsdag den 12. september 2013\nDokumentforløb : A7-0258/2013\nGrænseoverskridende kollektive overenskomstforhandlinger og tværnational social dialog\nEuropa-Parlamentets beslutning af 12. september 2013 om grænseoverskridende kollektive overenskomstforhandlinger og tværnational social dialog (2012/2292(INI))\n— der henviser til artikel 3, stk. 3, og artikel 6, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),\n— der henviser til artikel 9, 151, 152, 154, 155 og 156 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),\n— der henviser til artikel 12, artikel 28, artikel 52, stk. 3, og artikel 53 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder samt præamblen hertil og de relevante forklaringer,\n— der henviser til artikel 11 i den europæiske menneskerettighedskonvention,\n— der henviser til artikel 5 og 6 i den (reviderede) europæiske socialpagt,\n— der henviser til Kommissionens afgørelse 98/500/EF af 20. maj 1998 om oprettelse af sektordialogudvalg til fremme af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk plan,\n— der henviser til Rådets direktiv 2001/23/EF af 12. marts 2001 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder eller bedrifter eller af dele af virksomheder eller bedrifter,\n— der henviser til Rådets direktiv 2001/86/EF af 8. oktober 2001 om fastsættelse af supplerende bestemmelser til statut for det europæiske selskab (SE) for så vidt angår medarbejderindflydelse og Rådets direktiv 2003/72/EF af 22. juli 2003 om supplerende bestemmelser til statutten for det europæiske andelsselskab for så vidt angår medarbejderindflydelse,\n— der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/14/EF af 11. marts 2002 om indførelse af en generel ramme for information og høring af arbejdstagerne i Det Europæiske Fællesskab,\n— der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/38/EF af 6. maj 2009 om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg eller en procedure i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at informere og høre arbejdstagerne,\n— der henviser til Rådets konklusioner (EPSCO) 17423/11 vedtaget den 1. december 2011,\n— der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 10. september 2012 med titlen "Tværnationale virksomhedsaftaler: udnyttelse af potentialet i social dialog" (SWD(2012)0264),\n— der henviser til rapporten fra Kommissionens ekspertgruppe af 31. januar 2012 om tværnationale virksomhedsaftaler,\n— der henviser til det reviderede arbejdsdokument fra Kommissionens ekspertgruppe af 31. januar 2012 om tværnationale virksomhedsaftaler,\n— der henviser til Kommissionens grønbog af 17. januar 2012 med titlen ”Omstruktureringer og foregribelse af forandringer: Hvilken lære kan vi drage af den økonomiske krise?” (COM(2012)0007) og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 17. januar 2012 med titlen ”Omstrukturering i Europa 2011” (SEC(2012)0059),\n— der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. oktober 2010 med titlen "En integreret industripolitik for en globaliseret verden – Fokus på konkurrenceevne og bæredygtighed" (COM(2010)0614),\n— der henviser til Kommissionens undersøgelse af 2. juli 2008 med titlen "Mapping of transnational texts negotiated at corporate level" (EMPL F2 EP/bp 2008 (D) 14511),\n— der henviser til arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene af 2008 med titlen "The role of transnational company agreements in the context of increasing international integration" (SEC(2008)2155),\n— der henviser til Kommissionens rapport af februar 2006 med titlen “Transnational collective bargaining: Past, present and future”,\n— der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. februar 2005 om Den Social- og Arbejdsmarkedspolitiske Dagsorden (COM(2005)0033),\n— der henviser til ILO-konventionerne om arbejdsklausuler (offentlige kontrakter) (nr. 94) og om kollektive forhandlinger (nr. 154),\n— der henviser til ILO-tilsynsorganernes retspraksis,\n— der henviser til ILO's trepartserklæring om principperne for multinationale virksomheder og socialpolitik (MNE-erklæringen) (1977),\n— der henviser til ILO-erklæringen af 10. juni 2008 om social retfærdighed for en fair globalisering,\n— der henviser til ILO-erklæringen af 18. juni 1998 om fundamentale principper og rettigheder i arbejdslivet,\n— der henviser til ILO's konventioner vedrørende universelle grundlæggende arbejdsnormer med hensyn til (bl.a.): foreningsfrihed og retten til at føre kollektive forhandlinger (nr. 87, 1948 og nr. 98, 1949) og ligebehandling i beskæftigelsen (nr. 100, 1951 og nr. 111, 1958),\n— der henviser til sin undersøgelse om håndhævelse af arbejdstagernes rettigheder ("Enforcement of Fundamental Workers' Rights") bestilt af Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (september 2012),\n— der henviser til sin undersøgelse om grænseoverskridende kollektive overenskomstforhandlinger og tværnational social dialog ("Cross-border collective bargaining and transnational social dialogue") bestilt af Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (juni 2011),\n— der henviser til sin beslutning af 15. januar 2013 med henstillinger til Kommissionen om information og høring af arbejdstagere og foregribelse og styring af omstruktureringer(1),\n— der henviser til betænkningen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelsen fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A7-0258/2013),\nA. der henviser til, at der ifølge Kommissionen(2) var 244 europæiske tværnationale virksomhedsaftaler (TCA-aftaler) i 2012; der henviser til, at dette er et tegn på en tiltagende integration af arbejdsmarkedsrelationer i tværnationale virksomheder i Europa;\nB. der henviser til, at der i nye TCA-aftaler stadigt oftere er aftalt metoder til bilæggelse af tvister, sådan som både arbejdstager- og arbejdsgiverorganisationer anbefaler;\nC. der henviser til, at der ikke findes nogen retlig ramme for disse aftaler hverken på internationalt eller europæisk plan; der henviser til, at det bør efterprøves, om dette er årsag til, at der bliver indgået færre af disse aftaler;\nD. der henviser til, at hver enkelt medlemsstat i Unionen har sit eget system for arbejdsmarkedsrelationer på grundlag af forskellige historiske udviklinger og traditioner, som man skal respektere, og som ikke behøver at harmoniseres;\nE. der henviser til, at grænseoverskridende partnerskaber mellem arbejdsmarkedets parter har vist sig at være god praksis med det formål at fremme arbejdstagernes frie bevægelighed og rettigheder på tværs af grænserne; der henviser til, at EU's støtte til sådanne grænseoverskridende partnerskaber er altafgørende;\nF. der henviser til, at dialog på europæisk plan på en innovativ måde fremmer bevarelsen af og væksten i beskæftigelsen, forbedringen af arbejdsvilkårene og dermed en forøget velstand for de arbejdstagere, der er beskæftiget i tværnationale virksomheder, samtidig med at den frie forhandlingsret bevares;\nG. der henviser til, at EU anerkender foreningsfrihed og retten til at føre kollektive forhandlinger som grundlæggende rettigheder;\nH. der henviser til, at virksomhederne i stigende grad opererer på europæisk plan, mens arbejdstagerne overvejende er organiseret nationalt;\n1. bemærker, at denne beslutning omhandler tværnationale virksomhedsaftaler; bemærker, at tværnationale virksomhedsaftaler indgås mellem på den ene side europæiske fagforeningsforbund og på den anden side individuelle virksomheder og/eller arbejdsgiverforbund, almindeligvist på sektorplan, og konstaterer, at beslutningen ikke omhandler internationale rammeaftaler, der undertegnes af internationale fagforeningsforbund med virksomheder; fremhæver behovet for at styrke europæisk og tværnational social dialog og grænseoverskridende kollektive overenskomstforhandlinger;\n2. opfordrer Kommissionen til at overveje, om en fakultativ europæisk retlig ramme for disse europæiske tværnationale virksomhedsaftaler vil være nødvendig og relevant med henblik på at skabe større retssikkerhed, større gennemsigtighed og forudsigelige retsvirkninger, som kan håndhæves, for aftaler, som følger disse rammebestemmelser; foreslår at fremme praksisser vedrørende europæiske tværnationale virksomhedsaftaler, hvoraf de kontraherende parters aftalefrihed fremgår, og anbefaler at indskrive bestemmelser om bilæggelse af tvister i aftalerne;\nFakultativ retlig ramme for europæiske tværnationale virksomhedsaftaler\n3. understreger arbejdsmarkedets parters uafhængighed, på grundlag af hvilken de kan indlede forhandlinger og indgå aftaler på alle niveauer;\n4. fremhæver, at TCA-aftalerne adskiller sig fra hinanden, f.eks. hvad angår rækkevidde, anvendelsesområde og de undertegnende parters forhold samt aftaleparternes hensigter, udgangspunkter, behov og målsætninger, og understreger, at virksomheder og virksomhedskulturer afviger betydeligt fra hinanden, og at aftaleparternes frihed til at indgå forskellige former for TCA-aftaler bør respekteres;\n5. opfordrer arbejdsmarkedets parter til at udveksle erfaringer inden for området tværnationale virksomhedsaftaler;\n6. understreger, at Kommissionens udgangspunkt ved overvejelserne om af en fakultativ retlig ramme bør være den frivillige benyttelse heraf blandt arbejdsmarkedets parter og de involverede virksomheder og koncerner, ligesom udgangspunktet bør baseres på fleksibilitet og henvisninger på nationalt plan med henblik på at give den tværnationale virksomhedsaftale retsvirkning; understreger udtrykkeligt, at overenskomstparterne og arbejdsmarkedets parter er uafhængige;\n7. er af den holdning, at europæiske samarbejdsudvalg bør inddrages til fulde i forhandlinger med europæiske fagforeningsforbund, hvor det er relevant, især fordi de er i stand til at påvise behovet/muligheden for en handels- og samarbejdsaftale, iværksætte processen og bane vejen for forhandlinger samt hjælpe med at sikre gennemsigtigheden og formidlingen af oplysninger vedrørende aftalerne over for de involverede arbejdstagere; bemærker med tilfredshed, at visse europæiske fagforeningsforbund har indført procedureregler for involvering af europæiske samarbejdsudvalg;\n8. er overbevist om, at faren for, at nationale kollektive overenskomster og nationale virksomhedsaftaler omgås eller hæmmes af en europæisk tværnational virksomhedsaftale, nødvendigvis skal imødegås ved hjælp af en begunstigelsesklausul eller en bestemmelse om ikke-forringelse;\n9. anbefaler at indføre alternative mekanismer til tvistbilæggelse; mener, at der bør indgås aftale om en første fælles ad hoc-mekanisme på virksomhedsplan, som f.eks. opfordrer de undertegnende parter til på frivillig basis at vedtage bestemmelser om tvistbilæggelse, for at tilvejebringe en løsning i tilfælde af konflikter mellem de kontraherende parter; foreslår, at disse bestemmelser kan baseres på alternative tvistbilæggelsesskabeloner, som vedtages og leveres af EU's arbejdsmarkedsparter på sektorplan; anerkender, at mange af de nu indgåede tværnationale virksomhedsaftaler på europæisk plan allerede indeholder velfungerende mekanismer til udenretslig tvistbilæggelse, og opfordrer arbejdsmarkedets parter til i forstærket grad at udveksle erfaringer og finde metoder til videreudvikling og/eller forbedring heraf;\n10. foreslår Kommissionen at opfordre arbejdsmarkedets parter til at tage hensyn til følgende kriterier i forbindelse med europæiske tværnationale virksomhedsaftaler: bemyndigelsesproceduren, dvs. klarlæggelse af legitimitet og repræsentativitet af de forhandlende kontraherende parter, sted og dato for indgåelsen af aftalen, det indholdsmæssige og geografiske anvendelsesområde, begunstigelsesprincippet og bestemmelsen om ikke-forringelse, gyldighedsperioden, forudsætningerne for en opsigelse af aftalen og tvistbilæggelsesmekanismerne, de af aftalen omfattede emner og yderligere formelle krav;\n11. glæder sig over de aktiviteter, som Kommissionen stiller til rådighed for erfaringsudveksling mellem arbejdsmarkedets parter og eksperter for at støtte dem, som f.eks. indsamling af eksempler, opbygning af databaser og iværksættelse af undersøgelser;\n12. minder i denne sammenhæng om de positive erfaringer med grænseoverskridende partnerskaber mellem arbejdsmarkedets parter, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre EU-støtte til sådanne partnerskaber i fremtiden;\n13. opfordrer de europæiske arbejdsmarkedsparter til fuldt ud at udnytte muligheden for EU-aftaler i henhold til artikel 155 i TEUF, samtidig med at deres uafhængighed respekteres fuldt ud;\n14. opfordrer til, at de europæiske arbejdsmarkedsparter får en mere fremtrædende rolle i udformningen af de europæiske politikker; opfordrer især til, at arbejdsmarkedsparterne deltager i udarbejdelsen af den årlige vækstundersøgelse og kommer til at spille en større rolle i overvågningen af medlemsstaternes fremskridt;\n15. understreger behovet for at opfordre til, støtte og øge kvinders repræsentation og deltagelse på forskellige niveauer i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter og de kollektive overenskomstforhandlingers strukturer og at integrere kønsdimensionen i de relevante fora med henblik på at høre kvinders synspunkter og integrere spørgsmål om ligestilling i kollektive overenskomstforhandlinger; påpeger, at der uden tvivl er store muligheder for at fremme ligestilling på arbejdspladsen gennem dialog mellem arbejdsmarkedets parter og kollektive overenskomstforhandlinger;\n16. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, arbejdsmarkedets parter i EU og de nationale parlamenter.\n(1) Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0005.\n(2) Tværnationale virksomhedsaftaler: udnyttelse af potentialet i social dialog, arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 10.9.2012 (SWD(2012)0264, s. 2).


Nye huse. Gamle teknikker. — Snickers Workwear\nDu er her: Design & Funktioner→Snickers Workwear interviewer→Nye huse. Gamle teknikker.\nMød Åre Timmerhus.\nEt ønske om at arbejde med træ var grunden til, at Isak Stålenhag valgte en karriere som tømrer. Som lærling hos en stor entreprenørvirksomhed i Stockholm opdagede han dog, at han knap nok fik lov til at røre ved træ.\n– Vi arbejdede hovedsageligt med beton, stål og gips. Kun panelerne og dørkarmene var i træ, fortæller han.\nHuse bygget til at holde i århundreder\nIsak begyndte at overveje andre muligheder, skiftede til traditionelt tømrerarbejde, forlod storbyen, og tog et kursus i bygning af bjælkehuse. Siden 2004 har han drevet sin egen virksomhed Åre TImmerhus, hvor de kun beskæftiger sig med traditionelt tømrerhåndværk.\n– Vi bygger og renoverer ved hjælp af teknikker, der har eksisteret i Sverige siden det 12. århundrede, hvis ikke længere, fortæller han.\nMange af de huse, han har renoveret, er fra det 18. århundrede, men sommetider kan de være så gamle som fra det 17. århundrede.\n– Uanset, hvor man befinder sig i verden, er en af de gode ting ved gamle byggeteknikker, at de er blevet finpudset gennem lang tid, så de passer til den lokale geografi og det lokale klima.\nBygning af nye huse med gammel teknik\nMens vi snakker, skal Isak og hans kolleger til at rejse et stort, nyt hus på i alt 180 kvadratmeter. Kunden har udtrykkeligt bedt om, at det nye hus skal være bæredygtigt, frit for kemikalier og fremstillet af gode materialer.\n– Vi bygger det, som man byggede huse for hundrede år siden. Alle vægge er tømret og har facadeelementer i træ på ydersiden. Isoleringen er fremstillet af skumglas, som er en form for genbrugsglas, der ligner lecablokke. Bortset fra dette, bruger vi kun træ, sten og ler, forklarer Isak.\nhuset bygges og skilles ad\nDet tager tre dage at bygge et bjælkehus på en byggegrund. Inden da er der dog mange forudgående forberedelser indendørs. De nøje udvalgte tømmerstokke fra langsomt voksende fyrretræer saves til, så de er lige på to sider. Hver tømmerstok klargøres, så den passer ind et bestemt sted, og mærkes omhyggeligt med et tal. Stok for stok bygges huset indendørs i en stor lade.\nNår det er færdigt, skilles det ad, læsses på en lastbil del for del og transporteres til byggegrunden.\n– Når væggene er bygget, og taget er lagt, er huset mere eller mindre færdigt. Tagets vægt presser stokkene sammen og giver tætte, kompakte vægge, der faktisk ikke kræver yderligere isolering.\n"Hvad der er godt for miljøet, er godt for økonomien"\nMILJØVENLIGT BYGGERI ER GOD ØKONOMI\nTømmerkonstruktionen giver et hus, der er stabilt og mindre tilbøjeligt til at få sætningsskader og skader, som skyldes frost i jorden. Omkostningerne ved bygning af et traditionelt bjælkehus er lidt højere, men bygningens forventede levetid er meget længere.\n– Vi synes, at vi har fat i noget rigtigt. De huse, vi bygger, indeholder ikke plast, kan ånde og forbliver sunde. Og på længere sigt mener vi, at hvad der er godt for miljøet, også er godt for økonomien, siger Isak.\nKort om bjælkehuse\nEt bjælkehus bygges af tømmerstokke, der er op til 20 cm tykke. Stokkene placeres oven på hinanden og sammenføjes i hvert hjørne i fletlignende samlinger (knuder). For at sikre, at væggene forbliver lige, fastgøres stokkene med runde dyvler.\nEt traditionelt tag med tagsten af ler tilføjer en stor vægt, som hjælper stokkene med at danne kompakte og vindtætte vægge. I Sverige dækkes bjælkehuse traditionelt med træelementer på ydersiden og males røde.\nBjælkehuse bygges uden søm eller skruer. Det eneste, man behøver, er en økse, en sav og en mejsel – moderne elværktøj sparer dog tid. Især bredøksen er et vigtigt værktøj, når tømmerstokkene skal hugges til, og samlingerne (knuderne) i husets hjørner skal formes.\nI et klima, hvor temperaturen ofte falder til under -30 grader Celsius, kræves der både velbyggede huse og godt arbejdstøj til de håndværkere, der bygger husene.\n– Normale vinterdage er ikke så slemme. De er dejlige og tørre. Men når temperaturen falder til under -30 grader, får vi problemer. Når det er meget koldt, bliver stålet i vores værktøj skrøbeligt. Hvis jeg hugger med øksen i en stenhård knast, er der risiko for at kanten går i stykker. Koben og skrue-nøgler risikerer også at gå i stykker, siger Isak.\n"Kulde så streng, at økserne går i stykker."\nHænder og fødder er svære at holde varme\nEt andet problem med meget lave temperaturer er hænderne. Det er en god idé, at have en tynd inderhandske på under de almindelige arbejdshandsker. Ifølge Isak gør det ham i stand til at arbejde ved temperaturer, der er ti grader lavere, end han ellers ville kunne.\n– Men for at kunne klare -30 grader, skal man bruge vanter, og det gør en klodset. Og det er svært at tage en fugtig handske af i kulden. Isak sørger for at medbringe 3-4 ens par handsker hver dag, så han altid kan skifte til et tørt par.\n– Den samme regel gælder for fødderne. Jeg har en tyndere sok på inderst og så en tykkere sok, som jeg skifter i hver pause. Sikkerhedssko med tåkappe i stål giver problemer, fordi stålet afkøler skoen og gør tæerne kolde.\nkunsten af klæde sig rigtigt\nFor at holde sig varm klæder Isak sig i lag.\n– Tæt på kroppen har jeg et inderlag af uld. Selvom det er meget koldt, sveder man meget. Uld er speciel på den måde, at den bortleder fugt, men den bliver også ved med at varme, selvom den er lidt fugtig, siger Isak.\nUden på dette inderlag har Isak almindelige arbejdsbukser. På overkroppen tilføjer han et isolerende mellemlag over sin uldundertrøje. Sommetider tager han også en polstret vest på og til allersidst en skaljakke.\n– Jeg er en varm person. Det er kun, når det regner, at jeg tager et skallag uden på bukserne. Men jeg kan godt lide at have jakke på. Det er vigtigt, at der er god plads til tøjet under skaljakken. Og det er vigtigt med en høj krave til at beskytte halsen. Hvis det er muligt, foretrækker jeg et inderlag med rullekrave.\n"Uld er mere dyrt, men jeg vil ikke bruge andet."\nintet slår ægte uld\nIgennem årene har Isak lært én ting: Uld er i en klasse for sig. Både når det gælder varme, fugttransport og evnen til at forblive frisk.\n– Uld er mere dyrt, men jeg vil ikke bruge ander. En af fordelene ved uld er, at det forbliver frisk, ikke begynder at lugte og ikke skal vaskes så ofte, siger Isak.\nFem tips fra Åre Timmerhus. ↓\n1. "Når det er meget koldt, og du er nødt til at tage en handske af. Kom den i lommen, så den forbliver varm. En fugtig handske fryser til is på ingen tid."\n2. "Sørg for at medbringe så meget tøj, at du kan skifte mange gange om dagen, når det er koldt og vådt."\n3. "Brug øreværn. Det beskytter også mod kulden. Ørekopperne får din hue eller beanie til at sidde strammere, og forhindrer kulden i at trænge ind."\n4. "Hvis du har en tynd inderhandske på under en almindelig handske, kan du ofte arbejde ved temperaturer, der er ti grader lavere, end du ellers ville kunne klare."\n5. "Intet slår uld – det gælder både trøjer, sokker og inderlag." "… OG BRUG ALDRIG en T-shirt af bomuld tæt på kroppen: Du bliver våd og kold på ingen tid."\nBopæl: Offerdal, Jämtland (Sverige)\nArbejde: Grundlægger og ejer af Åre Timmerhus\nBopæl: Valne, Jämtland (Sverige)\nArbejde: Bjælkehus bygger\nBopæl: Krokom, Jämtland (Sverige)\nArbejde: Adm. direktør og bjælkehus bygger


Hotel Fyn - Tornøes Hotel\nHistorisk hotel på Fyn\nTornøes Hotel ligger i charmerende og historiske omgivelser på Fyn, nemlig i en gammel købmandsgård i Kerteminde. Det er en af de få ejendomme i byen, hvor ejerne gennem de seneste 300 år er kendt.\nDet historiske hotel på Fyn er opkaldt efter Wentzel Tornøe, der overtog ejendommen i 1863 og i 1865 fik gæstgiverborgerskab. I 1986 købte Charlotte Frandsen og Morten Birkerod hotellet, der er smukt renoveret med respekt for historien. Her er restaurant, 38 værelser, festlokaler og mødelokaler i flere størrelser.\nDe charmerende værelser rummer alle moderne bekvemmeligheder; bad og toilet, tv, radio, telefon og trådløst internet. Mange af værelserne har udsigt til det idylliske havnemiljø. Vælg mellem enkeltværelser, dobbeltværelser og suiter. Book værelser her.\nTornøes Hotel på Fyn er et oplagt sted at fejre mærkedage eller holde konferencer. Vi har plads til 200 personer i ét lokale og mulighed for mindre selskaber i separate lokaler. Vi arrangerer gerne familiefester og firmafester med og uden tema, vi pynter op og booker musik/underholdning efter jeres ønsker.\nHar du spørgsmål om mulighederne, er du meget velkommen til at ringe til +45 65 32 16 05 eller sende en mail til tornoes@tornoeshotel.dk.\nGennem generationer har der været tradition for ølbrygning på gården, og Tornøes Hotel udmærker sig således ved at rumme sit eget bryghus. Gæster hos det legendariske hotel på Fyn kan naturligvis købe den god øl med hjem til bryghuspris. Læs mere om Kerteminde Bryghus.\nTornøes Hotel ligger centralt i Fyns gamle fiskerby Kerteminde. Restauranten har en uovertruffen udsigt over Kerteminde fjord og havn. Her kræser kreative og kompetente kokke om gæsterne, der kommer fra nær og fjern. Grundet bl.a. bryghuset er restauranten velbesøgt af både hotellets gæster og lokale folk.\nTæt på seværdigheder, skov og strand\nKerteminde er en af de hyggeligste byer på Fyn – seværdigheder, skov og strand ligger inden for kort afstand. Byen har bevaret mange af de idylliske fiskerhuse i den gamle bykerne.\nVed Langebro byder Robert Lund-Jensens smukke skulptur af fiskerpigen Amanda velkommen – et af de væsentlige vartegn for Fyn og selve symbolet for Kerteminde. Byen er også kendt som maleren Johannes Larsens hjemby. Desuden ligger Fjord- og Bæltcentret i den gamle fiskerby. Læs mere om seværdighederne ved det centrale hotel på Fyn.


Thai massage: En massagesession - form og velvære | da.healthythingsonline.com\nHallux Valgus: Når storetåen ikke længere er lige\nOmsorg for en sort hud: Shopping\nTraditionel thailandsk massage praktiseres på gulvet, på futons, i et fælles rum oftest. Fangeren er klædt i en tunika og baggy bukser. I en time eller mere er massageren koncentreret for at kunne mærke i bedste fald strømmen af modtagerens energi.\nMassagen starter med fødderne, med en massageolie; Zoneterapi giver massøren mulighed for at identificere mulige spændingsområder. Trykket strækker sig så langs hele kalven, for at nå knæene, så lårene. Så kommer forskellige strækninger: Kropet somme tider "knækker", men det er til vores bedste godt!\nKom rundt om arme og hænder, med tryk på forskellige punkter. Derefter ligger du på din mave, til en rygmassage, som kombinerer æltning og pres. Denne massage på ryggen og halsen, der ofte knyttes på grund af vores stillesiddende livsstil, fortsætter i en siddeposition.\nSessionen slutter med en refleksologi af kraniet og ansigtet, som om at frigive de "dårlige energier" ovenfra.\nEfter en massage råder Wassana til at drikke te og tage et varmt brusebad for at "fjerne de toksiner, der frigives af massage".\nNuod Bo'Rarn er kontraindiceret hos mennesker med hypertension eller hypotension, diabetes, hjerteproblemer, hudproblemer, kræft. I tilfælde af operation eller brud er det tilrådeligt at vente 6 måneder for at få en massage.\nTakket være Wassana, direktør for Wassana Thai Beauty Institute (01 40 08 07 94)\n> Massage for at få dig til at føle sig godt ....\n> Fordelene ved saunaen\n> Indsatsen: Selvmassage fra Japan\nHammam: fordelene ved hammam\nLipid: Lipiderne af fedtvæv\nDialyse: Peritoneal dialyse\nMeningitis af barnet: et moders vidnesbyrd\nAquagym-lektion: Vitnesbyrd om en gravid kvinde


Magical Drop II - Nintendo i Danmark\nI Magical Drop II styrer du en klovn, som kan gribe og kaste balloner.\nMålet i spillet er at matche tre eller flere balloner i samme farve vertikalt, således at de sprænges og skærmen tømmes helt. Ballonerne daler ned fra oven, og du skal gribe dem og kaste dem op igen. Du kan holde flere balloner i samme farve og dermed sprænge endnu flere balloner. Du vil også støde på specialballoner, som ikke sprænges så nemt endda, samt power-ups, der fjerner hele rækker på en gang eller giver dig anden hjælp.\nMagical Drop II blev oprindeligt lanceret til NEOGEO i USA i 1996. Konsollen blev aldrig lanceret i Europa. Derfor er de fleste spil amerikanske versioner.


Fjerne AMJIXIUS ransomware\naf Gerry Seeger | Malware Published: 2020 December 28, 02:01\nOm AMJIXIUS ransomware virus\nAMJIXIUS ransomware menes at være en meget alvorlig ondsindet software infektion, klassificeret som ransomware. Det er muligt er det første gang at løbe ind i en infektion af denne type, i hvilket tilfælde, du kan være i for en stor overraskelse. Ransomware bruger stærke krypteringsalgoritmer til datakryptering, og når de er låst, vil din adgang til dem blive forhindret. Grunden til dette ondsindede program er kategoriseret som højt niveau er fordi det ikke altid er muligt at gendanne filer. Kriminelle vil tilbyde dig en dekryptering værktøj, men at købe det er ikke den bedste idé.\nBetaling vil ikke nødvendigvis sikre, at dine data vil blive inddrevet, så der er en mulighed for, at du bare kan spilde dine penge. Hvorfor skulle folk, der krypterede dine filer det første sted hjælpe dig med at gendanne dem, når der ikke er noget at stoppe dem fra bare at tage dine penge. Desuden ved at betale dig ville være at finansiere de kriminelles fremtidige projekter. Ville Du virkelig ønsker at støtte en industri, der allerede gør millioner værd af skader på virksomheder. Folk bliver også mere og mere tiltrukket af virksomheden, fordi mængden af mennesker, der overholder de anmodninger gøre ransomware en meget indbringende forretning. Investering af penge, du bliver bedt om at betale til backup kan være en bedre løsning, fordi du ikke behøver at bekymre sig om tab af data igen. Du kan blot slette AMJIXIUS ransomware virus uden problemer. Hvis du er forvirret over, hvordan truslen formåede at komme ind på din enhed, diskuterer vi de hyppigste distributionsmetoder i det følgende afsnit.\nAMJIXIUS ransomware sprede metoder\nNormalt, ransomware spreder sig gennem spam e-mails, udnytte kits og ondsindede downloads. Det er normalt ikke nødvendigt at komme med mere omfattende metoder, fordi mange mennesker er temmelig uagtsom, når de bruger e-mails og downloade filer. Mere omfattende måder kunne bruges så godt, selv om de ikke er så populære. Alle cyberkriminelle skal gøre, er at tilføje en ondsindet fil til en e-mail, skrive en semi-plausibel tekst, og foregive at være fra en rigtig virksomhed / organisation. Disse e-mails ofte nævne penge, fordi det er et følsomt emne, og folk er mere tilbøjelige til at være forhastet, når du åbner penge relaterede e-mails. Crooks også almindeligt foregive at være fra Amazon, og advare potentielle ofre, at der har været nogle usædvanlige aktivitet bemærket i deres konto, som burde straks tilskynde en bruger til at åbne den vedhæftede fil. Du er nødt til at se ud for visse tegn, når der beskæftiger sig med e-mails, hvis du ønsker en ren enhed. Det er vigtigt, at du tjekker afsenderen for at se, om du kender dem, og om de er pålidelige. Og hvis du er fortrolig med dem, skal du tjekke e-mail-adressen for at sikre, at det virkelig er dem. Være på udkig efter grammatiske eller brug fejl, som normalt er ganske iøjnefaldende i disse e-mails. En anden typisk egenskab er manglen på dit navn i hilsen, hvis en person, hvis e-mail du bør helt sikkert åbne var at e-maile dig, ville de helt sikkert kender dit navn og bruge det i stedet for en universel hilsen, som kunde eller medlem. Svage punkter på din enhed Forældet software kan også bruges til at inficere. Alle programmer har sårbarheder, men når de identificeres, de er ofte lappet af leverandører, så malware ikke kan drage fordel af det at komme ind. Som det er blevet bevist af WannaCry, dog, ikke alle skynder sig at installere disse opdateringer. Situationer, hvor skadelig software bruger svage punkter til at komme ind, er grunden til, at det er vigtigt, at dine programmer ofte får patches. Opdateringer kan installeres automatisk, hvis du finder disse advarsler generende.\nDine filer vil blive krypteret, så snart ransomware kommer ind i din computer. Selv hvis infektion ikke var indlysende fra begyndelsen, vil det blive temmelig indlysende noget er galt, når du ikke kan åbne dine filer. Kontroller de udvidelser, der er vedhæftet krypterede filer, de vil hjælpe med at genkende data kodning ondsindet program. Desværre, fil gendannelse kan ikke være muligt, hvis ransomware brugt en kraftfuld krypteringsalgoritme. En løsesum anmeldelse vil blive placeret på dit skrivebord eller i mapper, der har krypterede filer, som vil advare dig om datakryptering og hvordan du burde fortsætte. Hvis du lytter til skurke, du vil være i stand til at gendanne filer via deres dekryptering nytte, som helt klart ikke vil komme gratis. Den løsesum beløb bør specificeres i noten, men nogle gange, ofre bliver bedt om at sende dem en e-mail til at fastsætte prisen, så hvad du betaler afhænger af, hvor vigtige dine filer er. Af de grunde, vi har diskuteret ovenfor, Vi opfordrer ikke til at betale løsesummen. Når alle andre muligheder ikke hjælper, først da bør du selv overveje at betale. Måske har du lige glemt, at du har sederet dine filer. Eller måske en gratis decryptor er blevet udviklet. Hvis ransomware er crackable, en malware forsker kan være i stand til at frigive en dekryptering nytte gratis. Overvej, at før du betaler løsesummen selv krydser dit sind. Et klogere køb ville være backup. Hvis der blev foretaget sikkerhedskopiering, før infektionen fandt sted, kan du gendanne data, når du har repareret AMJIXIUS ransomware virus. Nu, hvor du, hvor meget skade denne form for infektion kunne gøre, gøre dit bedste for at undgå det. Du skal i det mindste ikke åbne vedhæftede filer i mails til venstre og højre, opdatere dine programmer og kun downloade fra kilder, du ved, du kan stole på.\nSådan fjernes AMJIXIUS ransomware\nHvis ransomware stadig, du bliver nødt til at få en malware fjernelse software til at opsige den. At manuelt løse AMJIXIUS ransomware virus er ikke nogen simpel proces, og hvis du ikke er forsigtig, kan du ende med at skabe mere skade. I stedet, Vi foreslår, at du bruger en malware fjernelse program, en metode, der ikke ville bringe din computer yderligere. Disse typer af forsyningsselskaber er lavet med den hensigt at fjerne eller endda forhindre den slags infektioner. Vælg og installere et passende værktøj, scanne din enhed for infektionen. Desværre vil et sådant hjælpeprogram ikke hjælpe med at gendanne data. Når infektionen er væk, skal du sørge for at få backup og regelmæssigt backup alle vigtige data.\nDownload værktøj til fjernelse afto scan for AMJIXIUS ransomwareUse our recommended removal tool to scan for AMJIXIUS ransomware. Trial version of WiperSoft provides detection of computer threats like AMJIXIUS ransomware and assists in its removal for FREE. You can delete detected registry entries, files and processes yourself or purchase a full version.\ntrin 1. Slette AMJIXIUS ransomware ved hjælp af fejlsikret tilstand med netværk.\nFjerne AMJIXIUS ransomware fra Windows 7/Windows Vista/Windows XP\nFjerne AMJIXIUS ransomware fra vinduer 8/10\nSlette AMJIXIUS ransomware fra Windows 7/Windows Vista/Windows XP\nSlette AMJIXIUS ransomware fra vinduer 8/10\nBruge værktøjet til at fjerne AMJIXIUS ransomware\nBruge softwaren til at slette AMJIXIUS ransomware\nOfferDownload værktøj til fjernelse afto scan for AMJIXIUS ransomwareIf you have been infected with AMJIXIUS ransomware, you need to get rid of it as soon as possible. For faster removal, use anti-malware software.


Teatret - Det Kongelige Bibliotek\nPå den grund i Ny Adelgade hvor de nuværende huse nr. 6, 8 og 10 ligger, byggede Etienne Capion sit lille bindingsværksteater i to etagers højde, men uden etageadskillelse, så scene og sal kunne udnytte den fulde højde. Det målte 32 meter i længden og 14 meter i bredden, og sal og scene har formentlig ligget langs gaden, med scenen længst mod Kongens Nytorv. Bag teatret fandtes en gård og en have, der strakte sig helt ud til Gothersgade, hvor teatrets ansatte kunne komme ind gennem en port. Porten var også åben for ’Liebhavere’ – teatrets velyndere, som betalte høje summer for at få lov til at overvære forestillingen, mens de sad på scenen.\nIndrettet som en barokscene\nScenen var indrettet som et barokteater med sidekulisser, som på kulissevogne kunne skubbes ind og ud af scenen ved sceneskift. Dekorationen bestod der ud over af mellemtæpper, hvorpå der var malet enten en stue, en skov, en gade, en riddersal ell. lign. I gulvet var der lemme og teatret var desuden udstyret med flyvemaskiner, som kunne lade bl.a. guder flyve gennem salen.\nLoger og parket\n(The Laughing Audience, Hogarth 1733)\nDer var plads til godt 450-500 tilskuere fordelt på parterre (gulvet bagest i salen) for det jævne borgerskab, 14 parterreloger for det pænere borgerskab, 16 balkonloger for adelen og det rige borgerskab og øverst oppe galleriet, hvortil pøblen havde adgang. På scenen kunne der sidde op til 20 tilskuere, oftest unge rige lapse, som hellere ville ses på end se.


Arbejde - Blog DenGuleGummiAnd - Deldig.dk\nIndlæg: 25 Kommentarer: 64\nSe mere fra Blog DenGuleGummiAnd\nIndlæg skrevet af DenGuleGummiAnd · August 25\nHvordan får man et arbejde ?\nDet er mit store spørgsmål lige nu. Hvordan hulen får man et arbejde ?\nUdover at søge som jeg gør hele tiden. Jeg skriver jobansøgninger, har været rundt med nogen og har været i praktik nok 10 gange uden det har givet noget og nu er jeg simpelthen ved at miste tålmodigheden.\nJeg er simpelthen ved at gå ned på det, for jeg vil bare have et job, men kan ikke få noget. Det eneste man hører når man er i praktik er det kan jo godt være at man kan blive fastansat men så sker der ikke noget alligevel og når man kommer på jobcenteret får man bare at vide at man skal op på hesten igen. Jeg har været i et utal af praktikforløb og et utal af jobsøgningskurser.\nSå mit spørgsmål er : Hvordan får jeg et arbejde ? Er der nogen der har en god opskrift på det ?\nForrige indlæg Alene\nDet bedste råd, jeg vil kunne give dig, er at forhøre dig hos arbejdsgivere, du tidligere har været i kontakt med.\nDe vil kunne fortælle dig, om du eventuelt mangler kvalifikationer, som du så vil kunne skaffe dig, eventuelt med hjælp fra jobcentret.\nKontakter man en arbejdsgiver med henblik på en samtale om at få et job er det ret let for arbejdsgiveren at afvise en sådan samtale med henvisning til, at virksomheden i øjeblikket ikke har brug for yderligere arbejdskraft.\nEt telefonisk afslag på en jobsamtale er sjældent den bedste besked at modtage, men en god arbejdsgiver formår ofte at give en begrundelse, man vil kunne forholde sig til.\nEnhver information, du vil kunne få fra en i sin tid potentiel arbejdsgiver, du har søgt job hos eller er blevet fyret af, vil kunne komme dig til gavn i din videre søgning.\nDet kan være en personlig overvindelse at opsøge en arbejdsgiver, der har afvist en som medarbejder, men det er til gengæld lige dér den bedste kilde til viden findes.\nBusiness is business, og den forekommer ikke altid en lige logisk eller en forekommende helt rimelig afgørelse, når det blev et afslag. Men der, og kun der, er det muligt at afdække baggrunden for afslaget.\nJeg synes det lyder meget fornuftigt, det Plotin skriver, selv ved jeg det egentlig ikke rigtig. Jeg har altid bare søgt det arbejde jeg ville have, og fået det, så det har egentlig ikke været særligt svært, hverken at få eller beholde et arbejde. Nu skriver du jo ikke meget om, hvad du forventer af et job, det kan jo gøre en stor forskel, om dine forventninger står mål med din indsats, og altså dine kvalifikationer.\nFørst vil jeg sige at det @Plotin siger, nok er den fornuftigste fremgangs måde. For, og jeg er ked af at sige det, men du @DenGuleGummiAnd er blevet en del af statens slave hær.Du tjener nu stor kapitalen og har intet at skulle have sagt. Det forvendes at du bliver der til du dør eller går på pension. For som vi alle ved skal der jo være råd til skattelettelser for de rige og "kulturberigerne".\nSådan som loven ser ud nu, kan en virksomhed få 1 praktikant for hver 5 medarbejder de har. Når så praktikanten stopper, får de bare en ny. Hvorfor skulle de ansætte nogen, når de kan få gratis arbejdskraft fra kommunen?\nDet er et fucking sygt system, der udnytter mennesker. Det bliver bare ikke ændret foreløbigt for det er ikke i de virkelige maghaveres interesse.\nJeg har lige været i praktik på et lager, hvor jeg skulle pakke tøj som skulle sendes ud til kunder og mens jeg var der kom der en anden i praktik og da jeg holdt op kom der en ny i stedet for mig.\nJeg synes bare det er møgirriterende med alt det praktik og groft at det bare kan blive udnyttet sådan som det gør.\nDer hvor jeg var praktik, fik jeg også at vide at min chef gerne ville have mig fastansat, men så var der lige pludselig ikke penge til det, men der var penge til at fastansætte tre andre damer i deres butik. Ja så føler man sig heller ikke helt dum og godt udnyttet.\nAltså jeg kunne virkelig godt tænke mig at arbejde i en butik. Meget gerne et supermarked, hvor jeg kan sidde ved kassen, for det kan jeg godt lide. De gange jeg har været i praktik i butikker, har jeg siddet ved kassen og jeg synes det er så hyggeligt. Jeg er hurtig til at lære nye ting og det får jeg også at vide at jeg er.\nMen ja, det er vel bare op på hesten igen og søge igen igen.\nJa det er jo ikke fordi du har urealistiske forventninger, men ja vi kender jo alle til den med praktikken, det har jeg heldigvis selv været forskånet for... Jeg har selv en teori om, at det gælder om at bide sig fast i markedet, og så simpelt flytte fra job til job, og undgå pausen i mellem... Det er jo sådan det har været for mig selv, og jeg har til nu, aldrig haft de problemer jeg kan se mange render ind i, når de af en eller anden grund havner i ledighed.\nJa der er nok ikke andet for - igen, igen, igen og aldrig nogensinde giver op, det vil på et tidspunkt lykkes, også for dig.\nJeg synes bare det er så svært at holde gejsten oppe, når man får afslag på afslag på sine jobansøgninger og bare bliver brugt til praktik.\nJeg vil bare gerne have et rigtigt job hvor jeg er glad for at være, men det kommer vel.\nArbejdsmarkedet er en pudsig størrelse:\nPå den ene side et helt frit marked, hvor alle kan købe og sælge arbejdskraft til priser, som principielt kun reguleres af udbud/efterspørgsel og overenskomster.\nPå den anden side har det samme marked også et lukket kredsløb, hvortil kun få særligt inviterede har adgang. Det er typisk arbejdsmarkedets ledelsessektor og virksomhedernes ejerkredse, hvor vennetjenester langt mere end frie markedsforhold regulerer både udbud og priser, lønninger og andre kilder til indtægt, mulighed for karrierespring og i realiteten styrer udbuddet af lønmodtagerstillinger, hvortil "almindeligt dødelige lønmodtagere kan få adgang".\nEnhver privat arbejdsgiver kan frit oprette og nedlægge stillinger, kun bestemt af økonomien i foretagendet.\nDet er således, i hvert fald teoretisk, muligt at overtale en arbejdsgiver til at give én en ansættelse, såfremt man har den rette "vare" at tilbyde den pågældende virksomhed.\n6 timer siden, DenGuleGummiAnd skrev:\nJa det forstår jeg, men det er et svært system at gennemskue... Jeg synes mest udefra, det ser ud til de alle helst bruger ungarbejdere, lige med undtagelse af Aldi, som ser ud til at have fundet ud af, at den billige arbejdskraft også er tilsvarende ringe. Der er jo dog altid brug for voksne, så giv ikke op, det må jo lykkes på et tidspunkt.\nDet er virkelig et svært system at gennemskue.\nAltså man hører jo at praktik er vejen frem, men det synes jeg sgu bare ikke. Jeg kender ikke nogen der har været i praktik der er blevet fastansat. Man kommer bare videre til den næste praktik når tiden er løbet ud der hvor man er.\nJeg er den type der passer mit praktik/arbejde. Jeg kommer til tiden, går til tiden, er så godt som aldrig syg, beder aldrig om fri og brokker mig ikke over noget, og alligevel kan jeg ikke blive fastansat nogen som helst steder ( og nej jeg er ikke en fedterøv ).\nMen jeg søger da hele tiden men det er bare rigtig svært at bevare gejsten når man får nej hele tiden.\nBesvaret August 29\nKan du tage et hvilket som helst job eller har du været så uheldig at du kun kan tage f.eks. skånejob eller flex jobs?\nBesvaret September 3\nPå 29-08-2017 at 16:26 , Den hudløs ærlige skrev:\nEgentlig kunne jeg godt tage et hvilket som helst job.\nJeg søger job mellem 30-37 timer om ugen.\nOg undskyld jeg først svarer nu, Den hudløs ærlige, men der har lige været nogle ting\nMen jeg søger arbejde som butiksassistent, lager og det er som " almindeligt " arbejde.


Vi skal agere på globale markedsvilkår | Landdistrikternes Fællesråd\n← Udvalget skabte livlig debat i landdistrikternes telt\nKommunerne dræber de unges initiativ →\nVi skal agere på globale markedsvilkår\nLagt på den 15. juni 2012 af Kirsten\n– Vi skal agere på globale markedsvilkår, lød det fra borgmester i Ikast Brande Kommune Carsten Kissmeyer (V), da landdistrikternes telt fredag den 15. juni atter dannede ramme om en spændende debat på folkemødet på Bornholm. Sammen med gruppeformand Kristian Jensen (V) og Bjarne Laustsen (S) deltog han i Landdistrikternes Fællesråds debat om, hvordan man sikrer produktionsvirksomheder og arbejdspladser i landdistrikterne.\nDet er rigtig vigtigt, at vi beholder produktionsarbejdspladser i landdistrikterne for her er der rigtig mange, der er dygtige til den type arbejde, betonede Carsten Kissmeyer. Han argumenterede samtidig for, at vi i Danmark skal blive bedre til at gå mere ind på markedsvilkår og erkende, at vi er i en global konkurrence. Og skal vi konkurrere med udlandet, bliver vi nødt til at se på lønomkostningen i Danmark.\nNår de danske lønninger er så høje, mister vi industriarbejdspladser, og dem der får et arbejde, skal arbejde for halvanden medarbejder for at være sin løn værd. Det tvinger nogle af de knapt så stærke ud af arbejdsmarkedet, og det giver en negativ udvikling. Og så skal der kigges på rammevilkårene og regelrytteriet, hvis man skal gøre det bedre for virksomhederne, mente han.\nVi kan ikke blande os i løn- og arbejdsvilkår lød det fra Bjarne Laustsen, der lagde vægt på, at vi bliver gode energileverandører, at energiteknologien bliver en god eksportvare, at der satset på innovation og udvikling, at landbrug og fødevarer får styrkede virksomheder via satsning på kvalitet. Han gik kraftigt imod centralisering af arbejdspladser, og så åbnede han for at kigge på, om planloven er for stram.\nKristian Jensen betonede vigtigheden af, at det bliver billigere at investere og innovere for virksomhederne, og at virksomhederne får lettet deres byrder og ikke bliver pålagt nye regler og afgifter. Der er kommet alt for mange regler, mente han og påtog selv ansvaret for et par af dem. Han vil gerne være med til at lave et regelstop for små virksomheder i 10 år, da for mange regler virker dræbende for iværksætterlysten.\nHan nævnte den differentierede planlov som et middel til at skabe bedre vilkår for erhvervsudvikling på landet. Turismen anser han også som et sted, man bør satse mere på, og så nævnte han akademikerkampagnen som en god ordning til at få flere højtuddannede ud i små og mellemstore virksomheder, hvilket erfaringerne viser giver dem et løft. Endelig blev de nye krav om 10 meters dyrkningsfrie bræmmer nævnt som en hæmsko for landbrugsvirksomhederne.\nDiskussionen endte med at kredse om en række emner såsom fedtafgift, sukkerafgift, regelrytteri og juristeri, for dårlig og for distanceret myndighedsudøvelse i forhold til virksomheders praktiske verden, behovet for at kunne få forhåndsgodkendelser i etableringsfasen af nye virksomheder i stedet for efterfølgende kontrol, behovet for udflytning af statslige arbejdspladser og en hel masse andet. Der var godt gang i debatten, og det viste sig, at debattørerne på flere af ovenstående punkter var enige om, at forholdene kunne forbedres.\n* Ovenstående er Landdistrikterne Fællesråds gengivelse af debatten.


Om koret | Kammerkoret Euphonia\nPå denne side kan man finde følgende 13 fortløbende afsnit:\n1. Generelt om koret. Klik her\n2. Optagelse i koret. Klik her\n3. Korets medlemmer. Klik her\n4. Diskografi. Klik her\n5. Korets historie. Klik her\n6. Turneer til udlandet. Klik her\n7. Større koncerter med orkester og solister. Klik her\n8. Afholdte koncerter. Klik her\n9. Korets data. Klik her\n10. Korets organisatoriske og formelle konstruktion. Klik her\n11. Korets bestyrelse. Klik her\n12. Korets vedtægter. Klik her\n13. Anmeldelser i pressen. Klik her\n1. GENERELT OM KORET\nKammerkoret Euphonia er et ambitiøst kammerkor, der beskæftiger sig med kormusik fra den klassiske musiktradition, nyt såvel som gammelt.\nKoret tæller 25 medlemmer, blandt hvilke tre er på orlov, oktober 2017.\nAldersmæssigt er der tale om en håndfuld sangere i begyndelsen af tyverne, mens resten repræsenterer alle aldersgrupper op til slutningen af fyrrene. Vi oplever, at denne aldersspredning bibringer koret en fin og levende dynamik.\nKammerkoret Euphonia er hjemmehørende i Korsvejskirken på Amager, men korets medlemmer er bosiddende rundt omkring i hele byen og også ud over Sjælland. For at dele sol og vind lige her, finder den ugentlige prøve sted mandag aften i centralt beliggende lokaler tæt ved Nørreport Station i vintermånederne, mens den finder sted i Korsvejskirken på Amager i sommermånederne.\nVed disse mandagsprøver arbejder vi typisk med den delikate detalje i et udsøgt repertoire, og i den forbindelse tilstræber vi, at tiden bliver anvendt så effektivt som muligt. Først og fremmest for musikkens egen skyld, men også fordi vi alle er travle mennesker, for hvem tiden er værdifuld.\nSamtidig er der tale om et stykke kostbart arvesølv, når vi fastholder, at det skal være hyggeligt og rart at være til korprøve, og at der ligeledes skal være højt til loftet.\nPå disse to søjler, altså henholdsvis den professionelle tilgang til musikken og et godt socialt miljø, er korets løbende virke bygget op.\nKlik her for at komme frem til en lille fotoreportage fra en ganske almindelig mandagsprøve.\nKlik her for læse om den årlige øveweekend\nKammerkoret Euphonia er et rejseglad foretagende, hvor man pr. oktober 2017 har gennemført i alt 26 udlandsturneer, herunder også til oversøiske destinationer. Således Cuba i 1999, Sydafrika i 2005 og New York i 2007.\nDen sidste udlandsturne fandt sted i oktober 2017, og gik til Tyskland/Holland.\nKlik her for at læse om turneen til Albanien i 2013.\nKlik her for at se listen over udlandsturneer gennem årene.\nGennem årene er der i koret blevet opbygget en solid tradition for opførelser af større værker for kor, orkester og solister. En tradition, som vi værdsætter særdeles højt.\nHer arbejder vi sammen med musikere fra Det Kgl. Kapel og solister repræsenterende det bedste af det bedste inden for faget, ligesom koret ved disse lejligheder lader sig udvide med et antal assistenter.\nDisse korassistenter vil typisk være dygtige og skolede sangere, der ikke har mulighed for at være fast med i koret, men som gerne vil ”give den en skalle” i en tidsbegrænset periode.\nSåledes blev Matthæus-passionen af Bach opført i Christiansborg Slotskirke i april 2014, og Bachs h-mol Messe det samme sted i september 2016.\nLigeledes har koret siden 2004 opført Händels Messias i Marmorkirken hvert år i december måned, og gør det igen henholdsvis d. 2. og d. 3. december 2017\nKlik her for at komme frem til en lille fotoserie med billeder fra Messiasopførelserne i Marmorkirken i december 2012\nKlik her for at komme frem til info om opførelserne af Matthæuspassionen i april 2014\nKlik her for at se listen over opførelser af større værker for kor, orkester og solister\nKlik her for at høre Hallelujakoret med Euphonia i december 2012.\nUdover de ovenfor omtalte aktiviteter giver koret med jævne mellemrum koncerter rundt omkring i kirker og andre steder. Her optræder vi typisk med et a capella-program, og disse, om man så må sige, ”almindelige” koncerter bliver omfattet med et lige så stort engagement og med lige så seriøse forberedelser, som der er tale om i forbindelse med udlandsturneer og koncerter med orkester og solister.\nDet vil ikke være helt forkert at sige, at de ”almindelige” koncerter med a capella-musik udgør nerven i korets virke og videre udvikling.\nKlik her for at komme frem til en lille fotoserie fra en sådan koncert i Fuglebjerg Kirke ved Sorø\nKlik her for at komme frem til et typisk Euphonia-koncertprogram\nSkulle nogen have lyst til at arrangere en koncert med Kammerkoret Euphonia, er man velkommen til at rette henvendelse til os. Klik på bjælken ”Kontakt” ude til højre, øverst oppe på denne side.\nEr man interesseret i at blive medlem af koret, er der flere oplysninger om dette umiddelbart nedenfor.\nØnsker man at høre koret, henvises der til bjælken "Lyt til koret" ude til højre\nKlik her for at komme frem til lille rids over korets historie, hvilket vil give et yderligere indtryk af korets identitet og ”virksomhedskultur”\nKlik her for at komme frem til oplysninger om korets formelle organisation og korets vedtægter\n2. OPTAGELSE I KORET\nEr man interesseret i optagelse i Kammerkoret Euphonia, skal man ved en foresyngning være i stand til at dokumentere de fornødne stemmemæssige og nodelæsningsmæssige kvaliteter. Hvis dette er tilfældet, er der tale om en efterfølgende gensidig prøveperiode på 3 måneder, før endegyldig optagelse kan finde sted.\nMan kan også, ligeledes via en foresyngning, blive optaget på korets assistentliste. Se ovenfor.\nVedrørende henvendelse til koret angående optagelse og i det hele taget: Se under bjælken ”Kontakt”.\n3. KORETS MEDLEMMER\nEmilie Holm Bendixen\nChristine Andersen Creutzberg\nAnna Shin Graversen\nAnna Gran, orlov\nCamilla Bonde Larsen, orlov\nRikke Winther, orlov\nChristian Just Møller\nHans Kristian Herz\nCarsten Blom, orlov\nForuden disse er en række sangere tilknyttet via korets assistentliste. Disse medvirker ved større opsætninger som eksempelvis den årlige Messias i Marmorkirken\nKammerkoret Euphonia har tre udgivelser bag sig:\nKoret medvirker på CD’en ”Faith in Light” fra 2009 med musik af Leif Martinussen.\nUdgives af forlaget Paula, PACD 162, og forhandles i alle musikforretninger.\nKoret udsender ubearbejdet liveoptagelse af sommerkoncert i Korsvejskirken d. 13. juni 2011.\nLydteknik ved Jonna og Svend Erik Nielsen, musik af Josquien des Prez, Hans Leo Hassler, Johs. Brahms, Ed. Grieg og John E. Ekberg.\nKan købes for kr. 50,- plus forsendelsesomkostninger ved henvendelse til koret.\nKoret udsender i 2017 CD med musik af den tyske komponist Melchior Franck (1579-1639). Kan købes ved henvendelse til koret.\n5. KORETS HISTORIE\nI august 1987 mødte der et nyt hold konfirmander frem i Korsvejskirken på Amager, blandt hvilke en gruppe viste sig at være særdeles motiverede for korsang. På den baggrund blev Korsvejskirkens Pigekor stiftet.\nSamtidig blev der fra tid til anden i den samme kirke afholdt koncerter, hvor et såkaldt ”ad hoc” kor bestående af tidligere elever fra Sankt Annæ Gymnasium optrådte. Dette kor gennemførte sin første udlandsrejse til England i 1991, og fra 1992 antog man navnet Euphonia.\nI 1995 var medlemmerne af pigekoret vokset fra pigekorsangen, som man på det tidspunkt havde drevet langt med såvel rejser til udlandet, deltagelse i konkurrencer med pæne placeringer samt et stort antal koncerter, og det blev da aktuelt at slå mandskorgruppen fra ”ad hoc” koret sammen med pigekoret til et nyt kor, med en fast ugentlig øvedag og navnet Kammerkoret Euphonia.\nEn vigtig del af virksomheden i dette kor blev koncertrejser til udlandet, og denne aktivitet blev efterhånden udvidet til også omfatte oversøiske rejsemål, således Cuba i 1999, Sydafrika i 2005 og New York i 2007. Korets seneste koncertturne (NB: Artiklen er er skrevet i april 2011) fandt sted i efteråret 2010 og gik til Lissabon, hvor der blev opført messesatser fra henholdsvis renaissancen og fra det tyvende århundrede. Koret har indtil dato (april 2012) gennemført 21 turneer til udlandet.\nEn anden del af korets virke har været opførelse af større Oratoriekoncerter med kor og orkester. I 1996 blev Händels Messias opført første gang i sin helhed. Koret har siden opført dette værk hvert år til jul, pånær i 2001 og i 2003, hvor man i stedet beskæftigede sig med julemusik af henholdsvis Prætorius og Hugo Distler. Siden 2004 har Messias-koncerterne fundet sted i det prægtige kirkerum i Marmorkirken.\nKoret har desuden opført Mozarts Requiem, Faures Requiem, Bachs h-mol Messe og flere Bach-kantater.\nVed disse koncerter har nogle af byens fineste strygere og blæsere fra Det Kongelige Kapel udgjort orkesteret, mens solisterne har været fremtrædende sangere fra Den Kongelige Opera, og højdepunktet indtil nu (april 2011) har været Bachs h-mol messe i Christiansborg Slotskirke i 2009 med overværelse af Deres Kongelige Højheder Prins Joachim og Prinsesse Marie.\nKoret har desuden, naturligvis, givet en række koncerter rundt omkring i danske kirker, mest i hovedstadsområdet, men også udover Sjælland og enkelte gange i Jylland.\nKammerkoret Euphonia har gennem alle årene været tilknyttet Korsvejskirken, hvor korets leder Ole Reuss Schmidt er organist, og i den forbindelse har koret et par gange årligt medvirket ved søndagsgudstjenesten.\nDen sidste del af korets virke gennem årene, der skal omtales, er bestemt ikke den mindst vigtige. Det drejer sig om det reflekterende, opsøgende og kontinuerlige prøvearbejde med den klassiske musik ved mandagsprøverne. Her er vi mange gange kørt opløftede hjem efter endt prøvearbejde, fordi vi fik en oplevelse af, at sangen løftede os. Her har vi selvsagt også fra tid til anden, men egentligt forbløffende få gange gennem alle disse år, været nødt at sætte os ned og løse konflikter.\nHer har vi lært hinanden at kende både som mennesker og som sangere. Her er der blevet knyttet venskaber for livet, og her er også enkelte familier blevet stiftet.\nI begyndelsen fandt mandagsprøverne sted i Korsvejskirken på Amager, men i 1999 blev de flyttet til Østerbro af geografiske årsager. I dag finder prøverne sted i særdeles velegnede lokaler i Nansensgade, tæt ved Nørreport Station.\nSom en del af prøveaktiviteterne har koret hvert år i slutningen af sommerferien rejst bort i en forlænget weekend fra torsdag til søndag for at øve koncentreret fra morgen til aften.\nDe sidste år har disse sommerture gået til Falster, hvor vi har været særdeles glade for muligheden for at benytte glimrende faciliteter på Nr. Vedby Centralskole.\nMedlemmerne af Kammerkoret Euphonia har for manges vedkommende været med i koret i både 10 og 15 år. Ved årsskiftet 2010/2011 valgte flere at forlade koret, nogle for at få mere tid til familien, andre for at få nye indfaldsvinkler til korarbejdet i andre sammenhænge.\nEfterfølgende har 15 sangere fået godt begyndt og fortsætter nu den videre udvikling af koret under ledelse af Ole Reuss Schmidt. Frem mod nye horisonter, og med en god bagage fra det gamle Euphonia.\nSkrevet af Ole Reuss Schmidt i april 2011\n6. TURNEER TIL UDLANDET\nTurne til Island\nTurne til Tyskland/Holland\nWashington og New York, USA\nBachbyerne i det tidligere Østtyskland\n7. STØRRE KONCERTER MED ORKESTER OG SOLISTER\nKoret har sammen med musikere fra Det Kgl. Kapel og fremtrædende solister fra Den Kgl. Opera opført følgende oratorieværker:\nÅrlige opførelser siden 1996, dog med undtagelse af 2001 og 2003. Siden 2004 har disse koncerter fundet sted i Marmorkirken.\nBachs h-mol Messe:\nTo på hinanden følgende opførelser i Christiansborg Slotskirke i 2007 og ligeledes to koncerter i samme kirke igen i 2009. Den første af opførelserne i 2009 blev overværet af Deres Majestæter Prins Joachim og Prinsesse Marie. Desuden to opførelser i 2016, ligeledes i Christiansborg Slotskirke.\nMatthæus-passionen af Bach:\nTo opførelser i Christiansborg Slotskirke i marts 2012 og to opførelser igen i april 2014.\nTårnby Rådhus og Bagsværd Kirke i 1992, Dragør Kirke og Højdevangskirken i 2006, Grundtvigskirken i 2008 og Korsvejskirken i 2010.\nBuddinge Kirke og Korsvejskirken i 1993 med fuldt orkester. Desuden en række gange op gennem årene med orgelakkompagnement.\nEt antal gennem årene, sidst Kantate nr. 80 i Korsvejskirken i maj 2013.\n8. AFHOLDTE KONCERTER SIDEN KORETS OMSTRUKTURERING I FEBRUAR 2011\nNB: Vil man søge oplysninger om enkelte koncerter, kan man gå\nind i arkivet under bjælken "Nyheder" og finde frem til\nnyhederne omkring den dato, den pågældende koncert fandt sted.\n100 - Tirsdag d. 18. december: Julekoncert i Hellebæk Kirke kl. 19.30\n99 - Søndag d. 16. december: Julekoncert i Korsvejskirken kl. 14\n98 - Søndag d. 2. dec.: Händels Messias i sin helhed i Marmorkirken\n97 - Lørdag d. 1. dec.: Händels Messias i sin helhed i Marmorkirken\n96 - Søndag d. 4. november: Musikgudstjeneste i Korsvejskirken kl. 10\n95 - Mandag d. 29. oktober: Jesuskirken i Valby\n94 - Mandag d. 15. oktober: Borgarneskirja på Island\n93 - Søndag d. 14. oktober: Selfosskirkja på Island\n92 - Lørdag d. 13. oktober: Hjallakirkja på Island\n91 - Mandag d. 8. oktober: Islandsprogram m. Duruflés Requiem i Korsvejskirken\n90 - Mandag d. 11. juni: Sommerkoncert i Korsvejskirken\n89 - Søndag d. 3. juni: Sang i forb. med offentligt møde i Nansensgade 94\n88 - Søndag d. 6. maj: Musikgudstjeneste i Korsvejskirken kl. 10\n87 - Mandag d. 11. december: Julekoncert i Karlslunde Kirke syd for København\n86 - Søndag d. 3. december: Händels Messias i sin helhed i Marmorkirken\n85 - Lørdag d. 2. december: Händels Messias i sin helhed i Marmorkirken\n84 - Søndag d. 5. nov.: Musikgudstjeneste i Korsvejskirken kl. 10\n83 - Mandag d. 16. okt.: Koncert i Nikolauskirche, Valkenburg i Holland\n82 - Søndag d. 15. okt.: Koncert i St.-Foillans-Kirke, Aachen i Tyskland\n81 - Lørdag d. 14. okt.: Koncert i Pfarrkirche St. Marien, Geilenkirchen i Tyskland\n80 - Mandag d. 9. okt.: Konc. i Korsvejsk. med det pgr., koret skal opføre i Tyskland/Holland\n79 - Mandag d. 12. juni: Sommerkoncert i Korsvejskirken, 2770 Kastrup. Med CD-release\n78 - Søndag d. 7. maj: Sang i forb. med offentligt møde i Nansensgade 94\n77 - Søndag d. 2. april: Koncert i Taksigelseskirken på Østerbro\n76 - Søndag d. 12 marts: Musikgudstjeneste i Korsvejskirken i Kastrup kl. 10\n75 - Søndag d. 26. februar: Koncert i Kastelskirken på Østerbro kl. 14\n74. - Søndag d. 4. december: Händels Messias i sin helhed i Marmorkirken\n73. - Lørdag d. 3. december: Händels Messias i sin helhed i Marmorkirken\n72. - Søndag d. 6. november: Musikgudstj. i Nordre Kirke i Nykøbing Falster kl. 19\n71. - Søndag d. 6. november: Musikgudstjeneste i Korsvejskirken i Kastrup kl. 10\n70. - Søndag d. 25. september: Bachs h-mol Messe i Christiansborg Slotskirke\n69. - Lørdag d. 24. september: Bachs h-mol Messe i Christiansborg Slotskirke\n68 - Mandag d. 13. juni: Sommerkoncert i Korsvejskirken i Kastrup\n67. - Søndag d. 22. maj: Musikgudstjeneste i Korsvejskirken i Kastrup\n66. - Søndag d. 24. april: Koncert i Fuglefjord Kirke på Færøerne\n65. - Lørdag d. 23. april: Koncert i Christianskirken i Klaksvig på Færøerne\n64. - Fredag d. 22. april: Koncert i Vestkirken i Thorshavn på Færøerne\n63. - Søndag d. 13. marts: Koncert i Kastelskirken på Østerbro\n62. - Søndag d. 6. marts: Koncert i Sankt Thomas Kirke på Frederiksberg\n61. - Søndag d. 7. februar: Sang i forb. med offentligt møde i Nansensgade 94\nI 2015 blev der tale om nedsat koncertaktivitet i koret, på grund af\narbejde med musik af den tyske renæssancekomponist Melchior Franck,\nsom blev indspillet i foråret 2016.\n60. - Søndag d. 6. december: Händels Messias i sin helhed i Marmorkirken\n59. - Lørdag d. 5. december: Händels Messias i sin helhed i Marmorkirken\n58. - Søndag d. 1. november: Musikgudstjeneste i Korsvejskirken\n57. - Mandag d. 8. juni: Sommerkoncert i Korsvejskirken, 2770 Kastrup\n56. - Søndag d. 7. juni: Sang i forb. med offentligt møde i Nansensgade 94\n55. - Søndag d. 29. marts: Musikgudstjeneste i Korsvejskirken\n54. - Søndag d. 15. februar: Sang i forb. med offentligt møde i Nansensgade 94\n53. - Søndag d. 7. december: Händels Messias i sin helhed i Marmorkirken\n52. - Lørdag d. 6. december: Händels Messias i sin helhed i Marmorkirken\n51. - Lørdag d. 29. november: Første del samt Hallelujakoret fra Händels Messias i Holtug Kirke\n50. - Søndag d. 2. november: Musikgudstj. i Nordre Kirke i Nykøbing Falster kl. 19.30\n49. - Søndag d. 2. november: Musikgudstjeneste i Korsvejskirken kl. 10.00\n48. - Søndag d. 12. oktober: Church St. Marko, Beograd\n47. - Lørdag d. 11. oktober: Slovak Lutheran Church in Stara Pazova, tæt ved Beograd\n46. - Mandag d. 6. oktober: Efterårskoncert i Korsvejskirken, 2770 Kastrup\n45. - Mandag d. 16. juni: Sommerkoncert i Korsvejskirken, 2770 Kastrup\n44. - Søndag d. 18. maj: Musikgudstjeneste i Korsvejskirken\n43. - Søndag d. 6. april: Matthæuspassionen af Bach i Christiansborg Slotskirke\n42. - Lørdag d. 5. april: Matthæuspassionen af Bach i Christiansborg Slotskirke\n41. - Søndag d. 9. marts: Sang i forb. med offentligt møde i Nansensgade\n40. - Søndag d. 8. december: Händels Messias i sin helhed i Marmorkirken\n39. - Lørdag d. 7. december: Händels Messias i sin helhed i Marmorkirken\n38. - Søndag d. 13. oktober: "Ungjilli i Krishtit" Church, Tirana, Albanien\n37. - Søndag d. 13. oktober: "Rilindja" Church, Tirana, Albanien\n36. - Lørdag d. 12. oktober: Koncertsalen i Operabygningen i Tirana, Albanien\n35. - Fredag d. 11. oktober: Lutheran and Morovian Church, Tirana, Albanien\n34. - Lørdag d. 5. oktober: Præsentation af program til Albanien i Korsvejskirken\n33. - Søndag d. 29. september: Koncert i Emdrup Kirke i Kbh NV\n32. - Søndag d. 15. september: Sang i forb. med offentligt møde i Nansensgade\n31. - Søndag d. 9. juni: Koncert i Hunseby Kirke på Lolland\n30. - Mandag d. 13. maj: Bachkoncert i Korsvejskirken\n29. - Søndag d. 12. maj: Musikgudstjeneste i Korsvejskirken\n28. - Søndag d. 21. april: Koncert i Taksigelseskirken på Østerbro\n27. - Torsdag d. 18. april: Koncert i Herlev Kirke\n26. - Søndag d. 7. april: Sang i forb. med offentligt møde i Nansensgade\n25. - Søndag d. 3. marts: Koncert i Fuglebjerg Kirke ved Sorø\n24. - Søndag d. 9. december: Händels Messias i sin helhed i Marmorkirken\n23. - Lørdag d. 8. december: Händels Messias i sin helhed i Marmorkirken\n22. - Søn. d. 25. nov.: Første del af Messias samt Hallelujakor i Haraldskirken i Gladsaxe\n21. - Søndag d. 4. november: Musikgudstjeneste i Korsvejskirken kl. 10.00\n20. - Søndag d. 28. oktober: Sang i forb. med offentligt møde i Nansensgade kl. 16\n19. - Søndag d. 28. oktober: Koncert i Korsvejskirken kl. 13\n18. - Søndag d. 14. oktober: Koncert i Matthäuskirche Steglitz, Berlin\n17. - Søndag d. 14. oktober: Musikgudstjeneste i Dorfkirche Marienfelde, Berlin\n16. - Lørdag d. 13. oktober: Koncert i die Erlöserkirche, Berlin\n15. - Søndag d. 10. juni: Sommerkoncert i Korsvejskirken, 2770 Kastrup\n14. - Søndag d. 3. juni: Sang i forb. m. offentligt møde i Nansensgade 94, 1366 Kbh. K\n13. - Søndag d. 20. maj: Musikgudstjeneste i Korsvejskirken, 2770 Kastrup\n12. - Søndag d. 11. marts: Matthæuspassionen af Bach i Christiansborg Slotskirke\n11. - Lørdag d. 10. marts: Matthæuspassionen af Bach i Christiansborg Slotskirke\n10. - Søndag d. 4. december, 2011: Händels Messias i sin helhed i Marmorkirken\n9. - Lørdag d. 3. dcember, 2011: Händels Messias i sin helhed Marmorkirken\n8. - Søndag d. 27. oktober, 2011: Sang i forb. m. offentligt møde i Nansensgade\n7. - Søndag d. 30. okt., 2011: Koncert i Korsvejskirken sammen med organist Sven V. Olsen\n6. - Søndag d. 9. oktober, 2011: Musikgudstjeneste i Korsvejskirken, 2770 Kastrup\n5. - Søndag d. 25. september, 2011: Musikgudstjeneste i Hjordkær Kirke i Sdr. Jyllland\n4. - Lørdag d. 24. september, 2011: Koncert i Hjordkær Kirke i Sønderjylland\n3. - Søndag d. 19. juni, 2011: Sang i forb. m. offentligt møde i Nansensgade 94, 1366 Kbh. K\n2. - Mandag d. 13. juni, 2011: Sommerkoncert i Korsvejskirken, 2770 Kastrup\n1. - Torsdag d. 19. maj, 2011: Store Bededagskoncert i Skelgårdskirken, 2770 Kastrup\n9. KORETS DATA\nKto.: 31 1616 2725\nCVR-nr.: 17 25 37 35\n10. KORETS ORGANISATORISKE OG FORMELLE KONSTRUKTION\nKammerkoret Euphonia bærer to kasketter.\nKoret er Korsvejskirkens kor, som ledes af Korsvejskirkens organist.\nDette er den ene kasket.\nSamtidig har korets medlemmer organiseret sig som en forening, hvor man synger videre og organiserer videre uden for Korsvejskirkens regi.\nDette er den anden kasket\nDen ene kasket understøtter dermed den anden, og vice versa. Samtidig er de to kasketter to adskilte størrelser.\n11. KORETS BESTYRELSE\nKorets bestyrelse, som blev valgt i forbindelse med den ordinære generalforsamling\nd. 15. januar 2018, og som umiddelbart derefter konstituerede sig således:\n- Lektor, cand. polyt. Helene Krarup, formand\n- Organist Ole Reuss Schmidt, næstform., idet dirigenten i henh. til vedt. er født til denne post\n- Stud. polyt. Ann-Marie Vest Boelt, sekretær\n- Sygeplejerske Freia Østergaard\n- Cand. mag. Orla Jensen\n- Barrista Christine Creuzberg Andersen, suppleant\n- Stud. mag. Rasmus Christensen\nChauffør Bent Pedersen\nKontormedhjælper Christian Just Møller\n12. KORETS VEDTÆGTER\nVedtægter for foreningen Kammerkoret Euphonia\nForeningens navn er ”Kammerkoret Euphonia”.\nForeningen er hjemmehørende i Korsvejskirken i København.\nForeningens formål er gennem regelmæssig koncertvirksomhed såvel lokalt som på turné i både ind- og udland at udbrede kendskabet til kormusik.\nEthvert fast medlem af koret er medlem af foreningen.\nNye medlemmer optages, når de efter en optagelsesprøve og efterfølgende prøvetid på tre måneder findes at besidde de nødvendige kvalifikationer. Afgørelsen træffes af bestyrelsen.\nKontingent fastsættes af generalforsamlingen og betales efter hvert årsskifte.\nOrlovsholdere betaler, ligesom korets aktive medlemmer, kontingent ved hvert årsskifte.\nVed optagelse af nye medlemmer betaler disse, efter endt prøvetid på 3 måneder, ved førstkommende årsskifte.\n§ 5. Korets musikalske ledelse\nKorets musikalske ledelse samt ansvaret for denne varetages af koret dirigent Ole Reuss Schmidt.\nForeningens daglige administrative ledelse varetages af en bestyrelse bestående af 2-4 medlemmer, samt en formand, en næstformand og en sekretær.\nForeningens økonomi varetages af en af bestyrelsen godkendt kasserer. Kassereren kan være medlem af bestyrelsen.\nKorets dirigent Ole Reuss Schmidt har fast sæde i bestyrelsen som næstformand. Bestyrelsens øvrige medlemmer vælges af generalforsamlingen for ét år ad gangen.\nBestyrelsen konstituerer sig selv på førstkommende bestyrelsesmøde efter en generalforsamling. Konstitueringen skal være sket senest én måned efter generalforsamlingens afholdelse.\nBestyrelsen fastsætter selv sin forretningsorden og er kun beslutningsdygtig, når et flertal er til stede.\nSåfremt der er stemmelighed i bestyrelsen, er formandens stemme afgørende.\nBestyrelsen kan overdrage opgaver til medlemmer uden for bestyrelsen, såfremt det er nødvendigt.\nDen ordinære generalforsamling vælger én revisor for ét år ad gangen.\nRevisoren kan ikke samtidig være medlem af bestyrelsen.\nOrdinær generalforsamling skal afholdes hvert år i januar måned umiddelbart inden prøvestart.\nIndkaldelse til generalforsamling foretages skriftligt af bestyrelsen med mindst 14 dages varsel.\nLovligt indvarslet generalforsamling er kun beslutningsdygtig, såfremt 2/3 af medlemmerne er fremmødt.\nAlle afgørelser træffes ved simpelt stemmeflertal mellem samtlige ja- og nejstemmer. Såfremt et forslag opnår stemmelighed, frafaldes forslaget.\nAfstemning foregår ved håndsoprækning. Skriftlig afstemning foretages, hvis et medlem forlanger det. Kun medlemmer har stemmeret. Hvert medlem har én stemme.\nEthvert medlem kan afgive sin stemme ved fuldmagt. En fuldmagt tæller som et fremmødt medlem. Hvert medlem kan bære én fuldmagt.\nOrdstyreren må ikke være medlem af den afgående bestyrelse.\nForslag, der ønskes behandlet på den ordinære generalforsamling, skal skriftligt være bestyrelsen i hænde senest én uge før generalforsamlingen.\nEkstraordinær generalforsamling skal afholdes, såfremt et flertal i bestyrelsen ønsker det, og skal tillige finde sted, når mindst 1/3 af foreningens medlemmer skriftligt anmoder herom. Indkaldelse til ekstraordinær generalforsamling foretages efter samme procedure som den ordinære generalforsamling.\nProjekter med et budget på over kr. 100.000 skal vedtages af generalforsamlingen med 2/3 majoritet.\nVedtægtsændringer besluttes af generalforsamlingen med mindst 2/3 majoritet.\nBestemmelser om foreningens opløsning kan kun tages på en i dette øjemed særligt indkaldt generalforsamling.\nTil foreningens opløsning kræves, at mindst 2/3 majoritet stemmer for opløsning på to af hinanden følgende generalforsamlinger.\nForeningens eventuelle midler skal ved opløsning tilfalde musikalske aktiviteter i Korsvejskirken.\nSåledes vedtaget på den ordinære generalforsamling d. 9. januar 2017\n13. ANMELDELSER I PRESSEN\nNEDENFOR KAN MAN FINDE I ALT TRE ANMELDELSER\nDen første er skrevet af Jesper Jørgensen, produser og tonemester, indehaver af pladeselskabet Helikon, og det drejer sig om opførelse af første del af Händels Messias i Holtug Kirke på Stevns lørdag d. 29. november 2014.\nSom solister medvirkede:\nBirgith Lystlund Larsen, sopran.\nPrivat uddannet. Har optrådt som solist i en række sammenhænge, herunder Messiasopførelser og Bachkantater. Har desuden assisteret i Radiokoret. Medlem af Kammerkoret Euphonia.\nMaria Bastrup, alt.\nFødt i Sverige men uddannet ved Det Kongelige Danske Musikkonservatorium og Det Kgl. Operaakademi i København. Har bl.a. sunget Leonora i ”Den stundesløse” af Bent Lorentzen på Det kgl. Teater og Mimi i La Boheme på Musikdramatisk Teater i Holstebro.\nSteen Huttunen, tenor.\nPrivat uddannet. Omfattende professionelt virke både som korsanger og solist. Har gennem en årrække været medlem af Radiokoret. Er i dag medlem af det professionelle vokalensemble ved Københavns Domkirke.\nBenjamin Molonfalean, bas.\nFødt i Rumænien, men flyttede for et par år siden til Danmark for at studere sang på Det Kgl. Danske Musikkonservatorium. Medlem af Kammerkoret Euphonia\nDet medvirkende instrumentalensemble:\nFørste violin: Line Fredens, spiller til daglig i Malmø Symfoniorkester\nAnden violin: Helena Højgaard Nielsen, spiller til daglig i Det Kgl. Kapel\nBratsch: Stine Hasbirk, spiller til daglig i Radiosymfoniorkestret\nCello: Emilie Eskær, spiller til daglig i Det Kgl. Kapel\nCembalo: Sven Verner Olsen, er til daglig organist ved Jesuskirken i Valby\nKammerkoret Euphonia under ledelse af Ole Reuss Schmidt.\nOg her følger så Jesper Jørgensens anmeldelse, der i en let forkortet udgave blev bragt i Stevns-Bladet d. 6. december 2014.\nRen vellyd i Holtug Kirke!\nLørdag d. 29. november blev 1. del af Händels udødelige ”Messias” opført i Holtug Kirke, og lad det være sagt straks: det var en særdeles fremragende præstation, som den næsten fyldte kirkes publikum kom til at opleve.\nVærket, der vel først og fremmest er blevet så populært p.g.a. de storslåede korsatser, opføres hvert år mange steder rundt i landet her op mod jul, og i år kunne vi så også opleve den skønne musik her på Stevns.\nDet var ganske vist, hvad man kunne kalde en ”discount-udgave”, vi fik serveret, nemlig med blot en strygekvartet og et cembalo til at udfylde orkestersatsen, som ellers yderligere foreskriver 2 oboer, to fagotter, to trompeter og pauker i Händels originale instrumentation.\nMen på intet tidspunkt føltes det som om der manglede noget – takket være et fornemt sammenspil, leveret af de 5 topprofessionelle musikere, der bestod af Line Fredens fra Malmö Symfoniorkester på violin, Helena Højgaard Nielsen og Emile Eskær, begge fra Det Kgl. Kapel, på hhv. violin og cello, bratschisten Stine Hasbirk fra DR-Symfoniorkestret og organisten fra Jesuskirken i Valby, Sven Verner Olsen på cembalo.\nDe store korsatser var lagt i hænderne på Kammerkoret Euphonia, der ganske vist er et amatørkor, men som i høj grad besidder professionelle egenskaber. Ofte har amatørkors sopraner en lidt infantil klang, men her oplevede man en fuldstændig modenhed i stemmerne, som også var helt frigjort for et generende vibrato og med en imponerende skarp intonation.\nDet hørtes f.eks. i de lange udholdte toner i det berømte ”Halleluja-kor” (som til trods for at det er afslutningen på værkets 2. del, var taget med som koncertens slutnummer).\nOgså korets øvrige stemmer klang ganske overbevisende med flotte tenorindsatser i de fugerede afsnit, dejlig varm altklang og fine basser, som dog føltes en smule underbemandede.\nKorets dirigent er Ole Reuss Schmidt, der til daglig er organist i Korskirken i København. Hans direktion, der aldrig virkede overeksponeret, men autoritativ i udtrykket, skal utvivlsomt have en stor del af æren for det vellykkede resultat. Rigtig gode og friske tempi og mange små fine detaljer klædte opførelsen – f.eks. var det noget nyt for undertegnede, at Reuss Schmidt øgede tempoet i Halleluja-koret et stykke inde i satsen, som således fik en meget vægtfuld afslutning.\nOg så endelig til de fire solister: sopranen Birgit Lystlund Larsen leverede en meget overbevisende og smuk præstation, dels i arien ”Rejoice greatly” og dels i duetten med alten i ”He shall feed his flock”.\nAltsangerinden Maria Bastrup var ligeledes en meget positiv oplevelse. Hendes skønne altstemme, sikre intonation og udtryksfuldhed tog vist alle om hjertet.\nTenoren Steen Huttunen havde lidt problemer indimellem med toneansatser, men tilførte ellers det indledende tenorrecitativ ”Comfort ye” og den efterfølgende arie ”Every valley” et udmærket musikalsk udtryk.\nIkke mindst må jeg fremhæve den fremragende rumænske, men i Danmark bosiddende bassanger Benjamin Molonfalean, der med sin flotte og magtfulde stemme fyldte rummet med lutter vellyd.\nÀ propos ”vellyd”, så er det netop det ord, jeg vil bruge som udtryk for eftermiddagens oplevelse. Koret lever så sandelig op til sit navn, der kommer af det græske ord ”Eufoni”, som netop betyder velklang eller vellyd!\nKoncerten indeholdt kun 1. del af det store værk – ca. en times musik, men kunne med de meget fine kræfter sagtens have tryllebundet tilhørerne med hele værket.\nDet vil man kunne opleve lørdag og søndag d. 6. og 7. december, begge dage kl. 16.00, i Marmorkirken i København, hvor kor og solister opfører alle tre dele – denne gang med fuldt orkester (www.euphonia.dk).\nKirken var velbesøgt, men der var også nogle ledige pladser. Måske, skulle man have slået lidt mere på tromme for koncerten, der var arrangeret af Holtug Kirkes menighedsråd og organist i samarbejde med OmrådeMusikOrdningen, som danner et økonomisk grundlag for, at stevnsboerne kan opleve koncerter, der som denne er på et meget højt plan.\nANMELDELSE I KRISTELIGT DAGBLAD ONSDAG D. 14. MARTS 2012:\n(Man kan også komme frem til anmeldelsen via dette link: Klik her\nBACH UDEN SNYD PÅ VÆGTEN\nKammerkoret Euphonia løftede Matthæuspassionen i Christiansborg Slotskirke, hvor en stærk kvartet gav publikum mange gyldne øjeblikke\nJ.S. Bach: Matthæuspassionen med Kammerkoret Euphonia og udvalgt ensemble. Dirigent: Ole Reuss Schmidt. Christianborg Slotskirke, lørdag d. 10. marts kl. 14.\nBachs store oratorium "Matthæuspassionen " fra 1729 er ikke blot en uomgængelig del af vores kulturarv, den er et af de største kunstværker i menneskehedens civilisation.\nDet tager godt tre timer at opføre den uden forkortelser eller overspringninger. Man kunne derfor godt frygte, at Kammerkoret Euphonia - med al respekt - ville forløfte sig på opgaven, da værket blev opført i Christianborg Slotskirke i lørdags.\nMen under ledelse af dirigenten Ole Reuss Schmidt forløftede man sig ikke på værket, man løftede det. Det blev en Matthæuspassion uden snyd på vægten, for man præsenterede os for oratoriet i sin helhed, og også rent kunstnerisk hang det sammen. Efter en lidt vaklende begyndelse fandt kor og dirigent i stigende grad hinanden, godt bistået af et velspillende ensemble med Anne Søe Iwan som koncertmester - dette trods de ret utaknemlige akustiske forhold i kirken, i hvert fald hvad korets placering angik. Det var sigende, at korets måske bedste præstation var den afsluttende sats " Wir setzen uns mit Tränen nieder". Man var kommet hjem, i mere end én forstand.\nSolisterne var et kapitel for sig. Bo Kristian Jensen ydede som evangelisten en velafbalanceret og engageret ( omend ikke 100 procent pletfri) præstation, der bandt fortællingen smukt sammen, og i nordmanden Magne Fremmerlid havde man en bas, der i den grad havde stemme til at klare det udfordrende parti som Jesus. Begivenhederne i oratoriet, der skildrer Jesu lidelseshistorie, sådan som det er fortalt os i Matthæusevangeliets 26. og 27. kapitler, bliver parafraseret i en række arier, sunget af sopranen, alten, tenoren og bassen - i dette tilfælde: Henriette Neess Borup, Elisabeth Jansson, Niels Jørgen Riis og Guido Paevatalu.\nHer havde Euphonia unægtelig en stærk kvartet at gøre godt med, og ikke mindst de to kvindestemmer gav publikum mange gyldne øjeblikke.\nHenriette Neess Borup er endnu et relativt ubeskrevet blad - det er mindre end to måneder siden, hun debuterede på Det Kongelige Teater i rollen som " soprankoryfæet" i Glucks opera " Alceste" - men hende kommer vi givetvis til at høre meget mere til, tak. Elisabeth Jansson har jeg flere gange frydet mig over i indeværende sæson.\nMen den største fryd var nok alligevel, da hun i lørdags sang altpartiet med arien " Erbarme dich" som et sandt højdepunkt: en otte minutter lang, dybfølt bøn, der taler direkte til vores følelser uden at have det mindste skær af føleri over sig.\nBach har på genial minimalistisk vis ladet denne arie ledsage af en " violin obbligato", i lørdags spillet af Anne Søe Iwan, så man forstod, hvorfor den legendariske Yehudi Menuhin engang har udtalt, at denne musik er den smukkeste, der nogensinde er skrevet for violin. " Erbarme dich" er måske det stærkeste udsagn nogensinde om bønnens væsen og naturligvis et centralt sted i hele værket.\nEt andet centralt sted, ja, en afgørende pointe i oratoriet, har en varighed på blot et halvt minut. Evangelisten fortæller om, hvordan vagtfolkene bliver slået med rædsel, da de oplever jordskælvet, umiddelbart efter at Jesus har udåndet. Bach lader koret synge: " Wahrlich, dieser ist Gottes Sohn gewesen" ( sandelig, han var Guds søn).\nEn trossag, men ingen, der hører disse 30 sekunder, kan være i tvivl om, at Bach mente det alvorligt. Og i det øjeblik blev Matthæuspassionen ikke blot løftet, den var opløftende.\nANMELDELSE I JYLLANDS-POSTEN SØNDAG D. 11 MARTS, 2012:\nBachs Matthæuspassion (Christiansborg Slotskirke)\nOffentliggjort 10.03.12 kl. 23:18\nEkspressive sangsolister og luftigt orkesterspil skabte poetiske højdepunkter i Bachs Matthæuspassion i Christiansborg Slotskirke.\nElisabeth Jansson var var magisk med sin smukke, mørke stemmekerne.\nOle Reuss Schmidt dirigent\nBo Kristian Jensen tenor\nMagne Fremmerlid bas\nHenriette Nees Borup sopran\nElisabeth Jansson alt\nNiels Jørgen Riis tenor\nGuido Paevetalu bas\nMusikere fra bl.a. Det Kongelige Kapel, DR UnderholdningsOrkestret og Sjællands Symfoniorkester Kammerkoret Euphonia\nPåsken og Bachs passioner går hånd i hånd. Selv om der stadig er tre uger til palmesøndag, har landets orkestre, sangsolister og kor taget hul på de musikalske opførelser af Jesu lidelseshistorie i kirkerne.\nLørdag gjaldt det Matthæuspassionen i Christiansborg Slotskirkes lyse, højloftede rum. At musicere her kræver både særlig tilladelse fra Hendes Majestæt Dronning Margrethe og en evne til at tæmme klangene i den viltre akustik. De optrædende havde begge dele – det sidste i særdeleshed.\nKammerkoret Euphonia, en velspillende flok musikere fra de københavnske orkestre, seks sangsolister fra bl.a. Den Kongelige Opera og dirigenten Ole Reuss Schmidt trak næsten fuld kirke, og generte solstråler faldt ind fra oven, da koret stemte i med indledningssatsen.\nEuphonias sangere arbejder ambitiøst og har mange koncerter og udenlandsrejser på CV’et. Alligevel samlede sangstemmerne sig ikke til en homogen helhed i de åndfulde Bach-satser.\nEnkeltstemmer stak ud, og det kneb somme tider at holde det tempo, som dirigenten og de ivrige musikere lagde for dagen. Violinerne spandt, oboerne sang, og fløjterne hviskede og vuggede blidt i de smukke akkompagnementer, soloer og mellemspil. Både Ole Reuss Schmidt og musikerne har hørbart haft fingre og ører i værket før.\nFraseringerne faldt naturligt, og instrumenterne forenede sig kammermusikalsk.\nSolistfeltet var en blandet flok af unge og erfarne sangere. Det Kongelige Teaters tenor Bo Kristian Jensen foredrog sikkert det krævende evangelistparti, mens den mægtige norske bas, Magne Fremmerlid, havde klanglig pondus, men også megen luft på stemmen i rollen som Jesus. Det var svært ikke at blive forført af alten Elisabeth Jansson.\nHun var magisk med sin smukke, mørke stemmekerne, sine klare tekster og sit intense blik ud i kirkerummet. Også tenoren Niels Jørgen Riis formede sine arier eminent; begge de to er til daglig solister på Den Kongelige Opera. Unge Henriette Nees Borups stemme skal poleres for skarpheder i højden, men samtidig havde den lyriske sider.\nDen Kongelige Operas tidligere bassanger, Guido Paevetalu, levede sig mimisk dybt ind i sit basparti. Desværre pressede han tit stemmen ud af fokus, så den lød forceret. Måske, fordi det var svært at disponere stemmekraften i det altopslugende kirkerum.\nMed pausen mellem passionens to dele sneg værket sig op på over tre timers musikalsk smerte og poesi. Flere af de storladne korkoraler sad i kroppen længe efter, at sidste akkord var forstummet.


Bunddyr er en naturlig del af søens dyreliv og findes over hele søens bund, hvis iltforholdene er gode nok. Bunddyr er vigtige i omsætningen af søens alger og vandplanter og af de blade og grene, som bliver tilført søen fra omgivelserne. Bunddyr er derudover vigtig føde for søens fisk, men også for fugle i den tid hvor vandinsekterne går på vingerne.\nI søens bredzone er der som regel mange arter af bunddyr, fordi der ofte er mange forskellige levesteder. Det kan være områder med rørskov eller undervandsplanter, og det kan være en vekslende bund af sten, grus, sand eller mudder. Vindpåvirkning og søens størrelse og form og dybde er med til at bestemme mangfoldigheden af levesteder. På søens større dybder er søbunden mere ensartet af dynd, og der er derfor færre arter af bunddyr end inde ved bredden.\nBunddyrene afspejler på flere måder søens tilstand. I bredzonen har søens næringsrighed indflydelse på algebegroning og mængden af føde, hvilket har betydning for bunddyrene. I lagdelte søer er længden af den iltfrie periode på søens dybere dele afgørende for forekomsten af bunddyr.\nBunddyrene fortæller samtidig noget om fiskebestanden, da fisk foretrækker snegle, vandbiller, vandtæger og dansemyg. I fiskerige søer vil der som regel være ret få bunddyr, som overvejende er små, fordi fiskene æder de største.\nBunddyr i bredzonen anvendes i de kommende vandområdeplaner som en del af grundlaget for at vurdere den økologiske tilstand i Furesø.\nMiljøstyrelsen har i 2017 undersøgt bunddyrene på fire målestationer ved bredden af Furesø.\nAntal arter og dyr i bredzonen\nVed undersøgelsen i 2017 fandt Miljøstyrelsen 65 arter af bunddyr ved bredden af Furesø. De fordeler sig på 13 arter af vårfluer, 13 dansemyg, 7 snegle, 6 vandbiller og 27 arter i mindre grupper. 65 arter af bunddyr er et højt antal for danske søer.\nUndersøgelsen viste, at antallet af arter på mellem 32 og 39 var nogenlunde den samme langs de undersøgte bredder af Furesø. Færrest arter blev fundet ved søens østlige bred, hvor der til gengæld var flere dyr end de andre steder.\nAlle de fire steder, som Miljøstyrelsen har undersøgt, ligger ved brændingskyster med en varieret bund af sten, grus, sand, trærødder og nedsunket dødt træ. Bunden er således rig på forskellige levesteder for bunddyr. Derfor er der også nogenlunde lige mange arter og antal dyr på de fire undersøgte steder.\nGenerelt er der ikke mange dyr af hver art i Furesø, bortset fra enkelte arter som der er mange af. Storkrebs er den gruppe med absolut flest dyr efterfulgt af vårfluer, vandbiller, snegle, orme, døgnfluer og muslinger.\nBredzonens mest almindelige arter er vandbænkebider Asellus aquaticus, ferskvandstangloppe Gammarus lacustris, søklobillen Oulimnius tuberculatus, orme, ærtemusling Pisidium og vårfluerne; Polycentropus flavomaculatus og Lepidostoma hirtum.\nDyrene er alle vigtige for omsætningen af organisk stof i bredzonen, hvor nogle dyr sønderdeler plantemateriale og andre enten er sedimentædere, filtratorer eller skrabere.\nSøens talrige vandbænkebidere er for eksempel sedimentædere, mens de mange ferskvandstanglopper fortrinsvist sønderdeler plantemateriale. De forholdsvis mange arter af snegle vidner om, at algebegroningen i søens bredzone varierer.\nVårfluen Lepidostoma hirtum med sit karakteristiske firkantet hus lever i bredzonen Furesø. Foto Fiskeøkologisk Laboratorium\nSøjlerne viser antallet af arter, der er fundet i bredzonen i 2017, fordelt på forskellige grupper af bunddyr.\nSøjlerne viser det gennemsnitlige antal af dyr pr. station, der er fundet i bredzonen i 2017, fordelt på forskellige grupper af bunddyr.\nBlandt de mere interessante bunddyr i Furesø er flere arter, der stiller høje krav til vandets iltindhold. Heriblandt to husbyggende vårfluer Lepidostoma hirtum og Goera pilosa. Når disse vårfluer lever i vandløb, er det tegn på, at vandløbet er rent.\nNår der lever arter med høje krav til miljøet, hænger det sammen med, at bredderne har karakter af brændingskyst. Det betyder nemlig gode leveforhold med en varieret bund, blotlagte sten og iltet vand.\nEn anden interessant vårflue er den rørboende Tinodes waeneri, der bygger gange af fine sandkorn på sten og træ i brændingszonen, hvor den blandt andet lever af at spise trådalger.\nBlandt søens snegle optræder flodnerit Theodoxus fluviatilis, der er nem at kende på sit særprægede nærmest konkylieformede runde miniaturehus.\nLangs søens bredder lever også øresnegl Radix auricularia. Den er godt 3 centimeter stor og dermed en af vores største mosesnegle.\nPå sten og træ langs søens bredder lever søklobillen Oulimnius tuberculatus, der ofte lever i rene søer. Modsat mange vandbiller har denne lille sorte vandbille ikke brug for ilt fra luften. Den trækker vejret under vandet både som larve og som voksen.\nDen særprægede flodnerit Theodoxus fluviatilis er blandt de almindelige snegle i bredzonen i Furesø. Foto Fiskeøkologisk Laboratorium\nI Furesø lever vandremusling Dreissena polymorpha. Arten er invasiv og findes i dag vidt udbredt i danske søer og vandsystemer. Vandremuslingen fortrænger de naturlige bestande af snegle fra søens skalbanker.\nI bredzonen sætter vandremuslingen sig på de hjemmehørende dammuslinger og malermuslinger på en måde, så muslingerne bliver kvalt. Når der er mange vandremuslinger, kan de påvirke søen ved at filtrere alger fra vandet, som derved bliver klarere.\nVandremusling Dreissena polymorpha, der er invasiv og lever vidt udbredt i bredzonen og skalbanker i Furesø. Foto Fiskeøkologisk Laboratorium\nBunddyr i søens dybere områder\nDer findes nogle ældre overvågningsdata fra 2004 og 2005 i Furesø, hvor undersøgelserne blev foretaget på dybt vand i dybden 23-29 meter.\nVed undersøgelserne fandt man 7 til 8 arter af bunddyr. Mest almindelige var orme og dansemyggen Chironomus anthracinus. Derudover var der ærtemusling Pisidium og enkelte arter af dansemyg, der alle til en vis grad kan klare ringe iltindhold i bundvandet.\nBunddyrene på de dybere dele af søen er alle karakteristiske for søer, hvor der i perioder er dårlige iltforhold ved bunden.\nI Furesø lever dansemyggen Chironomus anthracinus. Det er en såkaldt ”karakter-art” for den dybe del af bunden i dybe, rene søer, hvor den i ekstrem grad er tilpasset livet som sedimentæder under iltfattige forhold ved bunden.\nDenne dansemyg har en særlig evne til at vedblive med at optage ilt, selv når ilten i vandet forsvinder. Det er fordi den kan trække vejret ved at nedbryde særlige sukkerdepoter i kroppen. Chironomus anthracinus er kun kendt fra enkelte andre danske søer, blandt andet Esrum Sø, Hampen Sø og Hald Sø.\nAndre specielle bunddyr i Furesø er reliktkrebsen Mysis relicta, der blev fundet ved undersøgelsen i 2004. Denne særprægede ferskvandsreje har levet i Furesø siden søen blev dannet efter istiden og lever på søens sandede bund på dybere vand. Mysis relicta er en af to reliktkrebs, der lever i Furesø.