Tidsdoku. Væbnet opstand i Nicaragua 1979 - interview med en sandinista - autonom infoservice Nyheder\n"Vores revolution standser jo ikke ved Somozas fald" (Interviewer er Alfred L. og Kristine J.)\n"Jeg begyndte at være politisk aktiv i kampen mod Somoza, mens jeg stadig gik i folkeskolen.\nDet var 1 år før, jeg blev gift og jeg var 15 år gammel. Rigtigt medlem af FSLN blev jeg først omkring 1975, altså for fem år siden."\nSåledes fortæller Auxiliadora, som vi mødte på den alternative kvindekonference på Amager Universitet i København 1980\n”Jeg blev smidt ud af skolen”\nAuxiliadora S.: Mine aktiviteter dengang gik ud på at uddele løbesedler og videre-give hemmelige dokumenter og agitere blandt mine skolekammerater for nødvendig-heden af at deltage i den organiserede modstand mod styret. Lærerne var generelt alle Somoza-tilhængere og undertrykte anderledes meninger, så jeg blev smidt ud af skolen, der sagde, jeg var en ballademager, som lavede uro på skolen.\n- I den tid deltog vi skoleelever som ungdomsbevægelse i demonstrationer i protest mod vores sociale elendighed og retsløshed. Da kammeraterne så, at jeg lavede et godt stykke arbejde, besluttede de, at jeg skulle have en mere dybtgående skoling.\n- Sidenhen var jeg meget sammen med kammerater med større politisk erfaring, og det var præcis det, jeg ønskede:\nAt være med i den forreste front i den organiserede del af Somoza oppositionen. Jeg deltog i samtlige af frontens aktiviteter, dvs. i arbejderdemonstrationer, i agitations-arbejde, i organisering af de undertrykte og meget mere. Efter 2 år som kandidatmedlem, blev jeg optaget i FSLN.\nVar der en sammenhæng mellem dine illegale aktiviteter og dit familieliv?\nAuxiliadora S.: Overhovedet ikke! På det tidspunkt havde jeg mand og børn og arbejdede hemmeligt under jorden uden, at min mand vidste det. Jeg ville ikke blande familien ind i mine politiske aktiviteter og dermed bringe deres liv i fare, uden at jeg vidste, at deres selvstændige politiske overbevisning var så grundfæstet, at de var villige til at tage de risici, der følger med. ____________________________\n”Min mand troede, at jeg var ham utro”\n- Der kom en vanskelig tid for os alle sammen.\nDet var svært at følge med i det aktivitetskrav, som fronten krævede, da al aktivitet var livs-farlig og derfor hemmelig. Jeg kunne ikke engang fortælle mine nærmeste om det. Faktisk troede min mand, at jeg havde en affære, når jeg gik til hemmelige møder og deltog i for-skellige aktioner.\n- Mit største problem var, at jeg kom til at for-sømme mit familieliv. Mine svigerforældre og min mand var temmelig misfornøjede med mig og mine børn led under det. Jeg selv havde en fast overbevisning om, at først når vi var blevet befriet for den daglige undertrykkelse, ville vi kunne give vores børn et anstændigt liv.\nHvordan forberedte I jer på selve kampen om magten?\nAuxiliadora S.: Otte måneder før det endelige opgør måtte jeg sende mine børn til Costa Rica, da jeg på det tidspunkt gik under jorden pga. Somoza-myndighedernes ”interesse” for mig.\n- Solidaritetskomitéen dér gav husly og mad til mine børn. Jeg fik overtalt min mand til at tage over til børnene, mens jeg – forklarede jeg ham – fik ordnet mit pas. Min mand er også organiseret i FSLN nu , men han har stadig svært ved at acceptere, at jeg er mere centralt placeret i fronten end han og at jeg sendte ham til Costa Rica for at passe børn, mens jeg selv deltog i den væbnede kamp.\n”Vi dannede forsvarskomitéer”\n- På det tidspunkt var vi i fuld gang med at lære folket at forsvare sig med våben og for-berede dem til oprøret. Min opgave var at organisere og politisere husmødrene i slum-kvartererne. Vi dannede civile forsvarskomitéer og fordelte arbejdsopgaverne i blandt os med hensyn til sundhed, organisering, selvforsvar, agitation.\n- Vi samlede flasker, dåser og andet materiale til at lave bomber af, skaffede første-hjælpsgrej og byggede beskyttelsesrum mod bombningerne. På denne måde spredtes vores militære skoling. I den sidste fase var jeg aktiv direkte i hæren. (1)\nHvordan var det at være kvinde i guerillaen?\nAuxiliadora S.: Situationen dikterede os vores handlinger. Regimet var på det tidspunkt begyndt at dræbe alle unge systematisk. For de fleste husmødre var det derfor ikke længere muligt at vurdere spørgsmål ud fra deres traditionelle kvinderolle.\nDe så jo, hvordan folk blev forfulgt og følte, at de var nødt til at overtage de opgaver, der var for farlige for de unge. Mange kvinder tilsluttede sig guerillaen for at forsvare sig mod repressionen. I guerillaen var der fuld ligeberettigelse mellem kvinder og mænd.\n- Det var vigtigt for os kvinder, at vi så, at vi kunne det samme som mændene og at vi kunne videregive denne erfaring til vores medsøstre. Det er jo et vigtigt udgangspunkt i kampen mod den traditionelle kvinderolle.\nHvad er de største problemer for kvinder i Nicaragua i dag?\nAuxiliadora S.: Det vigtigste for kvinderne i Nicaragua i dag er, at de begynder at føle deres værd som kvinde, dvs. komme ’machismo’ til livs. Denne ekstreme form for mands-chauvinisme har en sej tradition i Nicaragua.\n- Mændene skal lære at dele pligterne i hjemmet og være ansvarlige for børnene. I Nicaragua er der mange mænd, som får et barn med en kvinde hist og med en anden her, men aldrig betaler en eneste cordoba til barnets underhold.\nVores kvindeorganisation AMNLAE og socialministeriet arbejder med et lovforslag, som skal løse disse problemer.\n- Et andet problem er kvinders ret til at deltage i produktionen. For eksempel er der meget få kvinder, som arbejder på fabrik og de få, som arbejder i industrien arbejder fortrinsvis i tekstilindustrien, hvor lønningerne er meget lave.\nVi kæmper for, at kvinderne skal deltage på lige fod med mændene i folkemilitsen, i FSLNs landsledelse og for at flere kvinder får en teknisk uddannelse og vigtige positioner i ministerierne. I den sammenhæng er det vigtigt, at kvinderne organiserer sig, for på den måde at fremme udviklingen bort fra den traditionelle kvinderolle.\nHvilken karakter har den revolution, du var med til at lave? Ikke mindst når man tænker på den relativt bløde linje overfor den anti-somozistiske borgerskab?\nAuxiliadora S.: Det var en demokratisk revolution og alle, som var modstandere af Somoza-kliken kunne deltage i kampen. På trods af at FSLN og dens interesse-organisationer varetager de udbyttedes interesser, er vi på nuværende tidspunkt også nødt til at samarbejde med det anti-somozistiske borgerskab.\nMen i realiteten sidder de organiserede masser på magten, gennem vores deltagelse i de koordinerende planlægningskommissioner ( CPC).\n- Hvor masseorganisationerne på ministerielt plan kan få præsenteret deres specifikke interesser, har vi også mulighed for at kontrollere embedsmænd og teknikere. For eksempel er der mange eks-somozister blandt teknikerne, der benytter sig af deres stillinger til at lave projekter til egen fordel.\n- De kan måske finde på at lede en planlagt vej eller bro op til deres eget gods. Nu hvor vi har planøkonomi er det vigtigt, at projekterne gavner den brede befolkning og ikke en enkeltperson.\nTrotskistisk initiativ " Brigada Simón Bolivar"\nHvad mener du om, at FSLN bla. i sin avis ”Barricada” har fordømt venstrefløjs-strømninger som det maoistiske Frente Obrero (FO) og en række trotskistiske grupper? (2)\n- Føler FSLN sig så svag, at de i stedet for en offentlig demokratisk diskussion med disse kritiske strømninger må gribe til borgerlige metoder, bla. ved at fængsle dem?\nAuxiliadora S.: FSLN er ikke svag. Men af og til presser folket meget på og det var folket selv, der krævede, at de skulle fængsles. Folket kunne ikke forstå dem.\nMen FSLN kan godt diskutere med dem, som den diskuterer med partierne, der alle er medlemmer af statsrådet. I øvrigt er folkene fra Frente Obrero nu løsladt.\nTror du, at FSLNs forestilling om at fortrænge borgerskabet, når landets økonomi og folkets bevidsthed tillader det, er muligt uden en ny borgerkrig?\nAuxiliadora S.: Vores udgangspunkt er arbejdernes bøndernes og de sociale randgruppers behov. Men vores erfaringer med at regere et land er små, så det er uundgåeligt at der begås fejl. Trods disse mangler har FSLN udviklet sig til at spille så stor en rolle, at befolkningen har kunnet mærke ændringerne i deres liv.\n- Aldrig før har der været et styre i Nicaragua, som i så høj grad har kunnet forsvare folkets interesser og hvor der er blevet taget så meget fat på deres problemer. Jeg tror ikke, fabrikkerne på nuværende tidspunkt kan overtages af arbejderne, for det vil betyde en nedgang i produktionen.\n- Som det fremgår af den økonomiske reaktiveringsplan er vi nødt til i første omgang at stabilisere økonomien med en form for blandingsøkonomi, bla. for at klare udenlandsgælden. I den private sektor er der klare regler. I det øjeblik arbejdsgivere ikke opfylder arbejdslove og aftaler med fagforeningerne eller undlader at geninvestere og vedligeholde produktionsapparatet, bliver fabrikkerne overtaget af arbejderne. I denne proces sker der en konstant svækkelse af borgerskabet.\n- FSLNs linje er den sociale forandring mod socialisme, men det lader sig ikke gøre, før befolkningen er organiseret og har fået et højere uddannelsesniveau. Igennem denne udvikling vil folket forstå nødvendigheden af at gå videre i den politiske proces. Vores fremtidsønske er at skabe en arbejderstat i Nicaragua.\nMange tak for interviewet, Auxiliadora!\nNoter ( al. / autonom infoservice)\nFSLNs opråb til generalstrejke og opstanden i maj 1979 fandt stor genklang i befolkningen. Den 8. juni kontrollerede sandinisterne allerede 25 småbyer i det nordlige Nigaracua samtidg med, at kampene med Somazas militær og efterretningstjeneste rasede i hovedstaden Managua.\nDe militser, der var blevet dannet under generalstrejke-opstanden overtog kontrollen over større dele af Managua, før FSLNs guerilla-kolonner nåede ind i byen. Somozas ”Guardia Nacional” blev nedkæmpet og opløste sig i panik under den vilde anstorm af de væbnede folkemagtsmilitser og FSLN-militserne. Somoza-klanen flygtede til USA.\nDen borgerlige stat gik efter Somoza-diktaturets fald i opløsning. De af sandinisterne opbyggede ”Comités de Defensa Civil” (civile forsvarskomitéer) dannede en forform af rådsdemokratiske strukturer, der bl.a. overtog forvaltningen af byerne.\n2. * Det trotskistiske ”Partido Socialista de los Trabajadores-Colombia” – PST , tog initiativ til en international latinamerikansk brigade ”Brigada Simon Bolivar”, der tog til Nigaragua for at kæmpe på FSNLs side mod Somoza-diktaturet. I modsætning til talrige andre internationalister – bl.a. italienske og tyske autonome fra Vesteuropa – agerede brigaden politisk og militær uafhængig af FSLN. Dette førte til en konflikt med sandinisterne og medlemmerne af Brigada Simon Bolivar blev efter Somoza-regimets fald udvist af landet.\nDet colombianske PST var tæt forbundet med dens betydelig større argentinske pendant under Nahuel Moreno. PST var på dette tidspunkt argentinsk sektion af ”Organising Committee for the Reconstruction of the Fourth International” - En af de talrige trotskistiske formationer udenfor - og i opposition til den eksisterende 4. Internationale med kendte historiske personligheder som bl.a. Ernest Mandel, Daniel Bensaïd, Alain Krivine, Silvio Maitan, Bernadette Devlin, Tariq Ali, Georg Jungclas, m.fl.\n* Den maoistiske "Movimiento de Acción Popular” – MAP organiserede via dens faglige organisation ”Frente Obrero” (FO) nogle strejker og landbesættelser. Maoisterne der anså sig som revolutionens avantgarde, kom hurtigt oppe at toppes med sandinisterne. Den tilspidsede konflikt resulterede efter sandinisternes magtovertagelse i anholdelsen af Frente Obrero’s ledelse og lukningen af maoisternes partiavis ”El pueblo”. Deres lille selvstændige milits blev opløst.\nNicaragua: ”I de aktuelle protester har kvinderne generobret sig en aktiv samfundsmæssig rolle” (august 2018)\nHvis du er interesseret i folkeoprørets tilblivelseshistorie, kan du for eksempel læse den fremragende selvbiografiske roman af studenterlederen Omar Cabezas: ”Fire from the Mountain: The Making of a Sandinista”.New American Library, 1985.\nPå dansk er der udkommet: Omar Cabezas: ”Bjergene er mere end en umådelig stor grøn slette”. Forlaget Klim, 1984.


Hvorfor skrive denne bog? 6 - PDF\nHvorfor skrive denne bog? 6\nDownload "Hvorfor skrive denne bog? 6"\n1 Indhold Hvorfor skrive denne bog? 6 Kapitel 1. Hvad er problemet? 8 Læsevanskeligheder Skolen og elevernes sociale baggrund Uddannelser er boglige Sprogudvikling og institutionalisering Læsetilegnelse i forskellige skriftsamfund Læsetilegnelse et ekspertanliggende Hvad kan der gøres? Noter Kapitel 2. Glæden ved at læse 37 Et flammeskrift Læserens ti bud Hvad efterlyser Pennac? Retten til ikke at læse Retten til at springe sider over Retten til ikke at læse en bog færdig Retten til at læse højt Hvad skyldes den manglende læseglæde? Hvad er Pennacs sprogpædagogiske pointe? Noter Kapitel 3. Nyt teorigrundlag 64 Grundantagelser og deres betydning De to læseparadigmer Modersmålstilegnelse og skriftsprogsindlæring Ligheder mellem skrift og tale Forskelle mellem skrift og tale Et praktisk-pædagogisk eksempel\n2 Formidlingsprincipperne fra talesprogsstøtten Barnets synsvinkel eller den voksnes? Læseudvikling og pædagogik Sprogvidenskabeliggørelse af læseundervisningen Skriftens funktion som symbolsystem Handlingsstyrende grundantagelser Døve og hørehæmmede Småbørn og skriftsprog Barnets tilgang til det alfabetiske princip Barnets begrebsdannelse Ordkort og læsning Ordbetydning og begrebsudvikling Skriftsprog og fysisk udfoldelse Informationssamfundets pædagogiske udfordring Noter Kapitel 4. Læsegunstige hjemmemiljøer 122 Førskolelæsere Førskolelæsernes møde med skolen Førskolelæsernes opvækstmiljø De nødvendige mulighedsbetingelser Hvis børn ikke inddrages i læsning og skrivning De første skridt En undersøgelse Førskolelæsernes forældre Undervisning leg og rigtig Indkulturering Tjekliste Skriftsproget skal tydeliggøres Ordkort. Hvorfor og hvordan? Skrift og udtale Barnets egen skrivning Oplæsning og læsetilegnelse Læselegen Barnets egen læsning Ordbilledmetoden i 1970 erne\n3 Indkulturering nu og i fremtiden Opsummering Noter Kapitel 5. Læsegunstige daginstitutioner 193 Fronterne i en kulturkamp Pædagoger og børns sprogudvikling Forslag til våbenhvile Adskillelse og afklaring Indkulturering indordner sig Indkulturering i en daginstitution Indkultureringens ti bud Afrunding Noter Henvisninger 236 Bilag 243 Stikordsregister 246\n4 Hvorfor skrive denne bog? Efter nu i flere år at have arbejdet med børns første læsetilegnelse i formelle og uformelle læringssammenhænge er jeg blevet mere og mere overbevist om at der uden for de professionelle pædagogers normale virkefelter ligger en læsepædagogisk guldskat som venter på at blive gravet op. Den har hidtil kun i begrænset omfang og ved særlige lejligheder haft læseforskeres bevågenhed, og har aldrig haft gennemslagskraft fordi den er så anderledes end den læsepædagogik vi kender fra skolen. Den kan virke rodet og sjusket, for den følger ikke nogen fastlagt plan, og det kommer man jo ikke langt med i vore dage! Derfor går den formentlig også hårde tider i møde, og jeg kan næsten få dårlig samvittighed ved at tænke på de ubehageligheder dette sarte og fintfølende væsen risikerer at blive udsat for når den kommer i hænderne på andre end glade og kærlige forældre og bedsteforældre. Hvis professionelle vil systematisere og strukturere den alt for meget, risikerer de at klemme livet ud af den, for den er kun vant til at blive brugt når menneskene har brug for dens hjælp eller for at blive underholdt. Men måske kan forældre og pædagoger som ikke i forvejen kender til den, lære at omgås den, så den får lov til at bevare sin glæde ved kommunikation, autentisk liv og samvær mellem mennesker. Guldskatten jeg taler om, er det kommunikative samarbejde mellem børn og voksne i hjem hvor de voksne ikke tøver med at inddrage børnene i deres interesser og aktiviteter, også ved at læse og skrive sammen med dem, og hvor børnene i mange tilfælde begynder at læse og skrive før de bliver undervist i skolen. Hidtil har man anslået antallet af tidlige læsere, dvs. børn der er begyndt at læse før de kom i skole, til 1-4% (Hansen m.fl. 6 H VORFOR SKRIVE DENNE BOG?\n5 1992:19). Men en spørgeskemaundersøgelse jeg har lavet, tyder på at tallet snarere ligger på 15-20%. Samtidig har vi i den anden ende af skalaen godt 1 mio. voksne danskere med større eller mindre læseproblemer (Pilegaard m.fl. 2001b:3). Så i den ene ende har vi 15-20% som er begyndt at læse før de kom i skole, og i den anden ende 20% som ikke lærte at læse godt nok i skolen. Alligevel bliver vi ved med at fastholde at det nu engang er i skolen børn skal lære at læse og skrive. Hensigten med denne bog er at vise at i et højtudviklet skriftsamfund er der andre mere nærliggende måder børn kan lære at læse og skrive på end ved at blive undervist i skolen. Ikke som skoleundervisning rykket ned i småbørnsårene, men som en inddragelse af sprogets synlige side hver gang brugen af skriftsprog udgør en naturlig del af aktiviteten når voksne og børn er sammen om noget de er optagede af. Jeg vil vise hvordan principperne fra talesprogsstøtten, den som alle forældre giver deres barn imens det lærer at tale, kan overføres til læse- og skriveområdet. Og ingen forældre ville vist drømme om at sammenligne denne støtte med undervisning i en sprogskole! Lige så lidt behøver støtten til barnets første læsning og skrivning at være skoleagtig, og lige så lidt behøver den at komme i konflikt med småbarnets øvrige udviklingsbehov. Tværtimod kan den bidrage positivt til barnets sociale og emotionelle udvikling, og den kan støtte sprogudviklingen fordi skriften giver barnet nogle sansemæssigt stabile holdepunkter at orientere sig efter i det sproglige begrebsunivers og det talte sprog. Men mere om alt det i de følgende kapitler. Den enkelte læser vælger selvfølgelig sin egen måde at læse bogen på. Men fra min side er den tænkt som en sammenhængende argumentation hvor man i hvert fald ikke kan læse kapitel 5 uden først at have læst kapitel 4 og helst også kapitel 3 som er bogens to nøglekapitler.\nBørn elsker at se ord blive født\nBørn elsker at se ord blive født Skriften skal ikke trænes for at læres, men bruges, så den læres. En vigtig forskel at huske på for småbørnsforældre og pædagoger, siger Kjeld Kjertmann, som forsker i\nÅrhus Kommune. Børn og Unge #"$!%& ' "! ( )*+" " & ) "& " " # " "&,!. $ % $ % $ % ( ' & /! & &-! & ) %)& 2 13!%1&\n#$%& ' ( )*+ & ),&+- & &,. & / (&.0 -& & &.- & '& 1 & &- & Århus Kommune Børn og Unge # $ % $ % &' $ % ( ' 2 13%1& ) %)& (.&.. & &-..-, - '- - &. &$.& 4 %.5-5. (0 & 6, # '4 #, 0478% 4 09.. & )*+ %)& 4&0\nNyS Titel: Læseindlæring og læsetilegnelse to positioner i teori og praksis Forfatter: Kilde: Udgivet af: URL: Kjeld Kjertmann NyS Nydanske Sprogstudier 32. Sprogtilegnelse, 2004, s. 89-118 Multivers Academic\nKvalitetsrapport Dagtilbudsområdet - Bilag\nFuresø Kommune Center for dagtilbud og skole Kvalitetsrapport 2014-2015 Dagtilbudsområdet - Bilag KVALITETSRAPPORT 2011 2012 LILLE VÆRLØSE SKOLE INDHOLD Indhold... 2 Forord... 3 Bilag 1: Spørgeskemaundersøgelse\nfarvel til curling-pædagogik af: Lisbeth Schmidt Mikkelsen, journalist Foto: Ole Joern/Red Star efterskolen no. 14 april 2011\nfarvel til curling-pædagogik af: Lisbeth Schmidt Mikkelsen, journalist pædagog 11 På Fanø Efterskole er det slut med at feje ujævnheder væk foran eleverne. I stedet hjælper kontaktlærerne eleverne til


Forbrugerrådet: Vejledning om kosttilskud\n/ Forbrugerrådet: Vejledning om kosttilskud\nForbrugerrådet har bidraget til den vejledning om kosttilskud, som Fødevarestyrelsen har offentliggjort september 2005. Vejledningen har til formål at præcisere reglerne for produktion og salg af kosttilskud.Forbrugerrådet er dog ikke tilfreds med den endelige udformning af vejledningen. Gitte Gross, bromatolog i Forbrugerrådet med ansvar for kosttilskudsområdet, mener ikke, at vejledningen i tilstrækkelig grad varetager forbrugernes interesser.\nRinge krav til dokumentation\nIfølge vejledningen må en producent gerne reklamere med, at et kosttilskud har en ernæringsmæssig eller fysiologisk virkning, hvis der er dokumentation for denne virkning. Problemet er dog ifølge Gitte Gross, at der ikke stilles særligt høje krav til graden af dokumentation.\n”Vejledningen giver producenten mulighed for at reklamere for et produkts virkning, men stiller ikke krav om velfunderet dokumentation. Det betyder, at der i værste fald kan blive tale om vildledning af forbrugerne.”\nIngen information om interaktion og bivirkninger\nEt andet problem ved vejledningen er ifølge Gitte Gross, at den ikke præciserer kravet til producenten om at informere forbrugerne om interaktion og bivirkninger.\n”Sådan som vejledningen er formuleret, er det op til producenten selv, om han vil oplyse om interaktion og bivirkninger. Men hvis en producent må reklamere for et produkts virkning, er det også rimeligt at forlange, at han advarer om eventuelle bivirkninger.”\nDa kosttilskud ikke har status som lægemidler, er der ikke noget lovmæssigt krav om registrering af interaktion og bivirkninger.\nVia nedenstående links kan du få yderligere oplysninger om kosttilskud.Hvad er kosttilskud?Forbrugerrådet om kosttilskud


Er kornfri hundefoder bedre end andet hundefoder? - Flox\nEr kornfri hundefoder bedre end andet hundefoder?\nBy Flox -- 08/09/2021 30/09/2021\nKommentarer lukket til Er kornfri hundefoder bedre end andet hundefoder?\nAt træde ind i en dyreforretning som ny hundeejer i dag, er lidt som at træde ind i en jungle uden hverken guide eller machete. Søger du i stedet på nettet, er udvalget endnu større og muligheden for vejledning drukner i individuelle meninger fra tusinder af hundeejere, der kun har prøvet et enkelt mærke eller to.\nDet kornfri foder\nNår du spørger om hjælp i butikken, vil de ansatte forudsat at de er kompetente og samtidig anstændige mennesker, spørge ind til din hund, dens behov og ikke mindst dine forestillinger om, hvilket hundefoder du skal have og i hvilken prisklasse. Den skal have det bedste af det bedste, siger du, og de leder dig straks hen til det kornfri hundefoder med et højt indhold af kød. Mærker som Orijen, Acana, Real Nature eller Essential. Sagt på en anden måde, det dyreste foder. Men er det nu også det bedste?\nLeder du online, vil guides lede dig til mange af de samme produkter, samt produkter, der kun sælges online på sider som f.eks. Hike.dk. Generelt er der bred enighed om, at et godt foder er et kornfrit foder, men er det også rigtigt?\nHvad er hundefoder?\nDa man først begyndte at producere hundefoder for overraskende få årtier siden, blev det sammensat af en række restprodukter fra vores egen madproduktion. Sådan har vi nemlig altid fodret hunde siden vi tæmmede dem for tusinder af år siden. Med rester. Hunde har udviklet sig til både at spise kød og grønt netop af den årsag.\nDer er dog stor forskel på, hvad en hund kan leve af og hvad den trives på. Samtidig er der også stor forskel på, hvor godt forskellige hunderacer og absolut også forskellige hunde individuelt trives på forskellige fodertyper. Derfor er der ikke noget endegyldigt svar på, hvad det bedste foder er for din hund. Dog er man efterhånden blevet noget klogere på, hvad der er godt for de fleste hunde.\nKornfri og fyldt med kød\nHunde har brug for flere forskellige typer proteiner fra kød end mennesker. Derfor ved vi i dag, at hundemad faktisk bør indeholde en stor procentdel af rigtigt kød. Dog er det ikke alle hunde kan klare de 85% kød, der findes i f.eks. Orijen. Mange trives godt på omkring 50-60 procent i stedet. Det er kødet der koster, og derfor også kødniveauet som du går ned på, hvis du går ned i pris. Og så absolut også kvaliteten af kødet. Animalske biprodukter, som billigt foder er lavet af, tilbyder slet ikke den samme brede vifte af proteiner og er langt fra tilstrækkeligt for din hund.\nHundefoder indeholder også vegetabilske produkter, dvs. grøntsager og i nogle tilfælde korn. Korn er nemlig nemt og billigt at producere. Korn er ikke usundt eller skadeligt, selv om et stigende antal hunde viser sig allergiske overfor specielt hvede, men korn er billigt fyld, og langt fra så næringsrigt som varierede grøntsager. Derfor vælger de gode mærker, oftest de samme som fylder masser af rigtigt kød i foderet, selvfølgelig kornet fra og bruger rigtige grøntsager i stedet for.\nSådan gør du haven til en del af dit hjem\nTre råd: Sådan får du den bedste vinter


Find lejeboliger i Fredericia ⇒ Se alle vores lejeboliger her\nFind lejeboliger i Fredericia - Se alle vores lejeboliger her\nFandt 292 lejeboliger\n4 Vær - Lejlighed - 86 m2\n3 Vær - Lejlighed - 99 m2\nHyggelig lejlighed i centrum af Frede...\nFlot 3 værelses lejlighed i Fredericia\n3 Vær - Lejlighed - 83 m2\n4 Vær - Hus - 146 m2\n4 Vær - Hus - 130 m2\nNyere to værelses lejlighed\n3 Vær - Lejlighed - 104 m2\nHelt nyistandsat lejlighed\nFredericia er et oplagt sted at finde en lejebolig i, hvis du gerne vil bo i Jylland, men være tæt på Fyn, hvis du f.eks. arbejder i Middelfart eller Odense. Med en lejebolig i Fredericia er du samtidig tæt på Kolding og Vejle. Det er en by med mange muligheder, hvor hele familien kan nyde at bo.\nDer er masser af uddannelsesmuligheder, hvis du leder efter en lejebolig i Fredericia, fordi du skal til at studere. Der er f.eks. EUC Lillebælt, hvor du kan tage en HTX, en EUD eller en EUX. Fredericia Maskinmesterskole er også en mulighed, hvis du vil læse til Maskinmester. Derudover ligger der en Social og Sundhedsskole i Fredericia, hvis du vil læse til social og sundhedshjælper.\nDer er rig mulighed for at tage på spændende shoppingture i Fredericia by. Der er både en masse butikker og spisesteder, som du kan nyde godt af. Der er også et væld af specialbutikker, hvis du gerne vil finde noget specielt til dig selv, eller hvis du skal finde en lidt eksklusiv gave. Når du går rundt i Fredericias gågader, har du også udsigt til Lillebælt. Inden i Midtbyen afholdes der også forskellige events og arrangementer, som du kan deltage i, hvis der er noget, der fanger din interesse.\nKulturoplevelser i Fredericia\nI Fredericia er der rig mulighed for at deltage i kulturlivet. Der er f.eks. Fredericia-Middelfart teaterforening, der afholder en masse forestillinger med professionelle skuespillere. Der er også Teater Malstrøm som ligger i Det Bruunske Pakhus i Fredericia, her kan du opleve forskellige forestillinger for hele familien. Derudover bliver der ofte afholdt koncerter i Fredericia, samt festivaler og andre spændende event.\nEr du til natur, er der også oplevelser at hente her. Har du lyst til en badetur på en varm sommerdag, så skal du besøge Øster strand, som er en populær badestrand i Fredericia. Her er der både badebro og toiletfaciliteter. Og du har desuden mulighed for at spille volleyball eller bruge det udendørs styrketræningsanlæg.\nDu kan også besøge Trelde næs og nyde en god gåtur i den flotte natur. Trelde næs består af en gammel løvskov og har også en badestrand.\nSnoghøjgårdparken er også et besøg værd, her kan du gå på de mange stisystemer og nyde naturen. Der er desuden en overnatningsplads, som du kan benytte.\nGudsø vig, Randal Skov, Nyskov og Fredericia vold er også flotte steder, som du bør se.\nDer er mange forskellige museer og oplevelser i Fredericia. Du kan blandt andet tage i den historiske miniby, som ligger i Madsby parken i Fredericia. Her kan du følge dig som en kæmpe blandt de søde, små huse, og det er en sjov oplevelse for både børn og voksne. Minibyen forestiller Fredericia som det så ud i 1849, og byen er lavet i en skala 1:10. Der bliver stadig bygget til byen, og arbejdet foretages hovedsageligt af frivillige.\nMuseer i Fredericia\nI Fredericia kan du blandt andet opleve Bunkermuseet, som er et museum under jorden, indrettet i en af de oprindelige 70 civile beskyttelsesrum fra Besættelsen. Der er både en billed- og en lydudstilling.\nFredericia bymuseum er et kulturhistorisk lokalmuseum. Her kan du opleve Fredericias historiske udvikling. Det er især byens militære, religiøse og erhvervsmæssige udvikling, du kan lære om på museet.\nMed en lejebolig i Fredericia kommer du nemt til Middelfart, hvor der er mange spændende museer, du kan besøge. F.eks. Strib Automobil Museum, Middelfart Museum og Lillebæltsværftet.\nMed en lejebolig i Fredericia er der altså rig mulighed for at opleve en masse, både hvad angår natur og kultur.\nHvad koster lejeboliger i Fredericia?\nLejeboliger i Fredericia koster mellem 1.287 kr og 22.200 kr.\nGennemsnitsprisen er 91 kr / måned per m².\nLejeboliger på 80 m² koster således 7.278 kr om måneden i gennemsnit i Fredericia.\nDer er 79 lejeboliger til leje i Fredericia.\n1 værelses lejeboliger i Fredericia koster i gennemsnit 4.679 kr, og de er i gennemsnit 46 m²\n2 værelses lejeboliger i Fredericia koster i gennemsnit 5.438 kr, og de er i gennemsnit 63 m²\n3 værelses lejeboliger i Fredericia koster i gennemsnit 8.015 kr, og de er i gennemsnit 91 m²


Krydderolie - grundopskrift med smæk på smagen - Anne Seidelin\nEn helt lavpraktisk løsning, når det skal gå stærkt med at lave noget dressing, marinade eller dyp, er at lave en grund-krydderolie, der kan bruges til det hele.\nDen her olieblanding giver en følelse af at have flydende guld i køleskabet 🙂\nHusk at fedt er en vigtig del af et hovedmåltid\nDit nervesystem, hjerne, hud og alt andet inden i dig kræver ordentligt med mursten og mørtel hver eneste dag for at kunne vedligeholde og bygge nye celler.\nSundt fedt er en vigtig byggesten til dine celler.\nNæring under et vægttab\nFår du nok næringsstoffer: kulhydrat, fra kilder der ikke belaster dit blodsukker (fx bælgfrugter og rodfrugter), letfordøjelige proteiner, vitaminer, mineraler og sundt fedt, så er din krops ydeevne stadig god under et vægttab.\nKalorieunderskud kræver altså en særlig sund kost\nPrøver du at smide nogle kilo, så er du nødt til at være i kalorieunderskud – desværre – så dermed er der mindre råderum for mad, der IKKE har noget næring i sig (hvid pasta med ketchup fx). Derfor er næring i et vægttabsforløb afsindigt vigtigt. Du kan ikke leve af pulver, juice eller mærkværdige shakes.\nDu kan mærke det efter ganske få dage, hvis du mangler næring. Du bliver træt, trist, kortluntet, får dårlig fordøjelse og dårlig søvn – du vil ikke være i tvivl.\nEn ordentligt sammensat kost med kalorieunderskud skal give dig den stik modsatte følelse – velvære og god energi i hele kroppen.\nHvor tit du skal spise afhænger af virkelig mange ting, og er noget af det, der altid skal skræddersys.\nMængden af fedt omkring tarme og organer, dit aktivitetsniveau og din alder er vigtige faktorer. Men dit nervesystem og psyke skal også være klar.\nHar du meget fedt på kroppen, så er kroppen fysisk i stand til at faste i ugevis. Men om du følelsesmæssigt og mentalt kan klare dig med 3 måltider om dagen, det er noget helt andet.\nIngen skal føle ubehag mellem deres hovedmåltider. Har du brug for et mellemmmåltid, så skal du have et mellemmåltid – mærk efter – det er DIN krop, og du ved, hvad den har brug for.\nDin daglige kost SKAL føles god\nHvis ikke din kost giver dig overskud, ro og god søvn, så er der noget galt. Er du i tvivl, så er du faktisk ikke i tvivl. Din kost SKAL intuitivt føles god og rigtig.\nMangel på næring, og ikke mangel på kalorier, er som regel årsagen, så det er let at rette op på.\nSkær ned på de kalorier, du allerede ved, ikke gør noget godt for dig og din krop.\nSkær ned på tomme kalorier\nBetragt sukker og kridhvid stivelse som nydelse og ikke næring.\nIndtag tomme kalorier bevidst, med nydelse og med måde under et vægttab, hvis du vil beholde din stabile energi.\nVi spiser af mange forskellige årsager. Noget sult handler om noget følelsesmæssigt og mentalt. Anden sult handler om fysiske behov fra din krop.\nDerfor kan et vægttab eller en kostplan aldrig stå alene. Der skal et massivt indre arbejde i gang på samme tid, så du kan kende forskel på følelsesmæssig sult og fysisk sult.\nEn hård dag eller svære følelser giver indre ubehag, som det kan være oplagt at dulme med mad\nDerfor skal du vide, hvordan kærlig indre dialog og selvomsorg kan give dig trøst, når maden mest kun skal bruges som næring. Og de metoder skal sidde på rygraden, så du kan bruge dem på dagen.\nHar du et forstyrret forhold til mad, kostplaner, selvbillede og en hård indre kritiker, så starter vi med at få de selvkærlige redskaber på plads, inden vi ændrer på din kost. Kost er sekundært i forhold til dit psykiske velbefindende. Du skal have det godt!\nKrydderolie – en grundopskrift\n2 dl frisk økologisk jomfruolivenolie\n3 x 4 cm frisk ingefær, finthakket\nDet gule fra skrællen af en økologisk citron (eller fra 1 appelsin / 2 lime)\nDet hele blandes og hældes på en skoldet glas. Kan holde sig en uges tid på køl (måske længere).\nOrker du ikke at snitte så meget, så kan du smide det hele i blenderen, så er den ged barberet.\nMeeeen det ser altså lidt pænt ud med alle de små fintsnittede sager.\nDet kræver bare, at du lytter til noget særligt spændende ude i køkkenet, så du gider blive stående læææænge.\nTIP: krydderolien er oplagt at bruge i en dressing. Bland 2 skefulde olie med 1 skefuld æblecidereddike, så er der ikke et øje tørt.\nGod fornøjelse med det hele. Jeg hepper på dig.\nKh, Anne <3\n“…Jeg synes aldrig rigtig at jeg tænker over min nye livsstil.\nJeg siger aldrig nej til noget (altså med mindre at jeg ikke vil have det\nSå til sociale ting gælder der ingen regler, men derhjemme kører jeg Anne-style hver dag\nMen jeg kan bare heller ikke spise de samme mængder mere.\nIgår til min fødselsdag stod jeg for frugt, grønt og pålæg – og min mor havde morgenbrød med.\nJeg spiste en bolle og en masse af frugten og grønten. Og en halv burger med pommes på Roskilde. Og så i pølseboden 2 pølser uden brød til fodboldkampen\nSå overhovedet ikke sundt, men heller ikke helt amok.\nIdag er jeg tilbage på skyr til morgenmad\nog så kører det igen\nJeg vejer 64 kg nu\nSarah Husum Hansen, 4/7-21, 2½ år efter endt forløb (47 kilos vægttab).\nTags: grundopskrift, sundt fedt


Overvældende interesse for ny dansk undervisningsrobot | Grouleff Communications\nOvervældende interesse for ny dansk undervisningsrobot\n4.4.2019 07:00:00 CEST | Grouleff Communications\nDen nye danske undervisningsrobot, Fable Spin, bliver mødt med overvældende interesse fra lærere på alle niveauer fra underskolen til tekniske videreuddannelser. Efterspørgslen fra ind- og udland er massiv og den lille danske startup i Farum, som har udviklet robotten, knokler i øjeblikket dag og nat på at imødekomme interessen.\n“Fable Spin er det seneste skud på Fable Systemet, som giver alle den fantastiske følelse, der er at kunne programmere en robot. Fable Systemet giver eleverne succesoplevelser med programmering, innovation og kreativitet og er samtidig robust nok til den hårde medfart, den kan få i skolen og gør dermed robotteknologi bredt tilgængelig,”siger David Johan Christensen, CEO i Shape Robotics, virksomheden bag Fable System.\n”Fable kan bruges til at undervise alle - fra børn i indskolingen til robotforskere. Samtidig har den stor lighed med professionelle robotter, så den kan bruges på erhvervsuddannelserne til undervisning i programmering, automation, computervision, CAD-design og kunstig intelligens. Fable dækker hele spektret og er skabt til undervisning i det 21. århundrede,” forklarer Moises Pacheco, CTO og medstifter af Shape Robotics.\n“Vi blev straks meget begejstrede for Fable, og det var nemt at komme i gang. Den er rigtig godt lavet og nem at samle. Vi var også vilde med Blocky-programmeringen og syntes, at det var nemt at navigere rundt. Den er rigtig fint i tråd med det andet Blockly-arbejde, vi har lavet. Vi gjorde den klar og fik nogle få elever til at prøve den af. De fik Fable til at registrere bevægelser og til at vinke og smile. Men det allerbedste var snakken eleverne imellem. Det var en fornøjelse at se, hvordan de udtænkte løsninger på problemerne.”\n+45 28 87 88 33rikke@shaperobotics.com\nDavid Johan Christensen (TH), medstifter og CEO, Shape Robotics og Moises Pacheco, medstifter og CTO\nFakta om Fable Systemet, den nye Fable Spin og Shape Robotics\nFable Systemet gør det muligt for lærere og elever at være innovative og kreative ved at løse virkelige problemer. Systemet består af tre typer moduler: funktionsmoduler, byggemoduler og udvidelsesmoduler. Byggemodulerne kan købes eller 3D-printes i forskellige former, så de kan indgå i både enkle eller komplekse robotter. Udvidelsesmodulerne åbner Fable, så den kan kombineres med andre systemer, for eksempel en smartphone, der kører Skype, en robothånd, et 3D-printet robothoved, eller en laser-pointer. Ved at kombinere funktions-, bygge-, og udvidelsesmoduler har eleverne uanede muligheder for at bygge robotter, der kan gå, køre, se, kaste, bruge laser eller ”pick and place”, altså samle ting op og placere dem korrekt, noget der er stor efterspørgsel efter i industrien lige nu. Systemet kan bruges i en række andre fag end teknologiforståelse og informatik for eksempel innovation\nDet kan den nye Fable Spin:\nDen nye Fable Spin har på forespørgsel fra lærere og elever hjul og en række indbyggede sensorer, så den kan undgå forhindringer, udføre redningsmissioner og navigere efter streger. Ligesom resten af systemet har Fable Spin stærke magnetiske koblinger, der er nemme at klikke sammen. Den er ledningsfri, hvilket gør den hurtig at klargøre og pakke sammen igen, så der er mere tid til undervisning. Programmeringen er nem, og det unikke åbne system kan udvides med LEGO®-moduler og egne 3D-print. Fable Spin har 2 roterende forbindelser, 360-graders rotation, 3 farvesensorer, 3 sensorer for omgivende lys, 3 afstandssensorer, 3 bevægelsessensorer og infrarød kommunikation med en radius på 2 meter.\nFable Systemet blev oprindeligt udviklet af en ph.d.-studerende og en lærer på Danmarks Tekniske Universitet med start i 2011. Dette blev i 2015 til Start Up-virksomheden Shape Robotics, der ligger i København, hvor robottens dele samles efter at været fremstillet i hele verden.


Erhvervsejendomme - Penta Advokater\nFå rådgivning ved leje, køb og salg af erhvervsejendomme.\nUanset om du skal udleje, leje, købe eller sælge erhvervsejendom, bør du søge juridisk rådgivning, inden du indgår en aftale. Derved kan du styre uden om de juridiske faldgruber, der kan opstå i forbindelse med erhvervsejendomme.\nFå kompetent rådgivning ved udlejning, leje, køb eller salg af erhvervsejendom\nKøb og salg af erhvervsejendomme adskiller sig væsentligt fra det almindelige forbrugerkøb, hvor der gælder en række forbrugerbeskyttelsesregler. Ved erhvervshandler er salgs- og forhandlingsprocessen ofte meget mere individuel, hvilket stiller langt større krav til en erhvervskøbers eller –sælgers kompetencer.\nTilsvarende adskiller udlejning af erhvervsejendomme sig fra boligudlejning til private, da erhvervsudlejning i langt højere grad er præget af aftalefrihed mellem lejer og udlejer. Aftalefriheden skaber muligheder for en kontrakt, der er særlig tilpasset lejer og udlejers behov, men den betyder også, at man skal være ekstra opmærksom, når kontrakten indgås.\nHos Penta Advokater kan vi rådgivne dig, hvad enten det gælder erhvervshandel eller det erhvervslejeretlige område. Vi har specialiserede advokater inden for begge fagområder, som kan varetage dine interesser gennem kompetent og erfaren rådgivning.\nLeje og udlejning af erhvervsejendomme\nM: 29 44 57 43\nT: 76 96 18 58\nLouise Hans Andersen\nT: 76 96 18 44\nSeneste nyheder og viden om Erhvervsejendomme


Krøblingen - Det Kgl. Biblioteks tekstportal\nForside / Tekster / Resultatliste / Krøblingen\nAndersen, H. C. Krøblingen\nAndersen, H. C.: ”Krøblingen”, i Andersen, H. C.: H.C. Andersens Eventyr bd. V kritisk udg. efter de originale eventyrhæfter med varianter ved Erik Dal, C. A. Reitzel, 1990, s. 204. Onlineudgave fra Arkiv for Dansk Litteratur: https://tekster.kb.dk/text/adl-texts-hcaeventyr05val-shoot-workid89136 (tilgået 03. december 2021)\n✂ Der var en gammel Herregaard med unge, prægtige Herregaardsfolk. Rigdom og Velsignelse havde de, fornøie sig vilde de og Godt gjorde de. Alle Mennesker vilde de gjøre glade som de selv vare det.\n✂ Juleaften stod et deiligt pyntet Juletræ i den gamle Riddersal, hvor da Ilden brændte i Kaminerne og der var hængt Granqviste om de gamle Skilderier. Her samledes Herskabet og Gjesterne, der blev Sang og Dands.\n✂ Tidligere paa Aftenen var allerede Juleglæde i Folkestuen. Ogsaa her stod et stort Grantræ med tændte røde og hvide Lys, smaa Danebrogsflag, udklippede Svaner og Fiskenet af broget Papir fyldte med »Godtgodter«. De fattige Børn fra Sognet vare indbudne; hver havde sin Moder med. Hun saae ikke meget hen til Træet, hun saae hen til Julebordene, hvor der laae Uldent og Linned, Kjoletøi og Buxetøi. Ja derhen saae Mødrene og de voxne Børn, kun de bitte Smaa strakte Hænderne mod Lysene, Flitterguldet og Fanerne.\n✂ Hele den Forsamling kom tidligt paa Eftermiddagen, fik Julegrød og Gaasesteg med Rødkaal. Naar saa Juletræet var seet og Gaverne uddeelte, fik hver et lille Glas Punsch og æblefyldte Æbleskiver.\n✂ De kom hjem i deres egen fattige Stue, og der blev talt om »den gode Levemaade«, det vil sige Fødevarerne, og Gaverne bleve endnu engang rigtigt besete.\n*aNy kgl. Samling 2586,2° (Kgl. Bibl. Ms. phot. 112,2°). l bl. 2° uden titel, udkast til begyndelsen, Chr. Molbech og brødrene Grimm omtales. På bagsiden notat til Gartneren og Herskabet, se s. 270 notef. * k Collin 26,4° IV:126. 5 bl. koncept. Om f se n. t. 211,8. *rJean Hersholt Collection, MS 6 m. titel Eventyrbogen. (Kgl. Bibl. Ms. phot. 106,4°). 4 bl. renskrift. *A NEH 10-72 s. 41-55 (Bibl. 1026). *B EHF 5-74 s. 269-83 m. 4 ill. *1] Eventyrbogen f, Eventyr Bogen r. t. Krøblingen k, Eventyrbogen af Hans Christian Andersen r. 5 det] herefter NB ny linie k, ikke ny linie r. 9 Sang] Leeg kr. 13 Godtgodter] syltede Figen kr. 205\n✂ Der var nu Have-Kirsten og Have-Ole. Gifte med hinanden havde de Huset og det daglige Brød ved at luge og grave i Herregaardshaven. Hver Julefest fik de deres gode Deel af Foræringerne; de havde ogsaa fem Børn, alle fem bleve klædte op af Herskabet.\n✂ »Det er godgørende Folk, vort Herskab!« sagde de. »Men de have da ogsaa Raad til det, og de have Fornøielse deraf!«\n✂ »Her ere komne gode Klæder at slide for de fire Børn!« sagde Have-Ole. »Men hvorfor er her ikke Noget til Krøblingen? Ham pleie de dog ogsaa at betænke, skjøndt han ikke er med ved Gildet!«\n✂ Det var det ældste af Børnene, de kaldte »Krøblingen«, han havde ellers Navnet Hans.\n✂ Som Lille var han det flinkeste og livligste Barn, men saa blev han med Eet »slat i Benene«, som de kaldte det, han kunde ikke staae eller gaae og nu laae han til Sengs paa femte Aar.\n✂ »Ja, Noget fik jeg jo ogsaa til ham!« sagde Moderen. »Men det er ikke Noget videre, det er bare en Bog, han kan læse i!«\n✂ »Den skal han ikke blive fed af!« sagde Faderen.\n✂ Men glad ved den blev Hans. Han var en rigtig opvakt Dreng, der gjerne læste, men brugte ogsaa sin Tid til Arbeide, for saavidt som han, der altid maatte ligge til Sengs, kunde gjøre Gavn. Han var nævenyttig, brugte sine Hænder, strikkede Uldstrømper, ja hele Sengetæpper; Fruen paa Gaarden havde rost og kjøbt dem.\n✂ Det var en Eventyrbog, Hans havde faaet; i den var Meget at læse, Meget at tænke over.\n✂ »Den er ikke til noget Slags Nytte her i Huset!« sagde Forældrene. »Men lad ham læse, saa gaaer den Tid, han kan ikke altid binde Hoser!«\n✂ Foraaret kom; Blomster og Grønt begyndte at spire, Ukrudt med, som man jo nok kan kalde Nælderne, uagtet der staaer saa kjønt om dem i Psalmen:\n✂ »Gik alle Konger frem i Rad,\nAt sætte paa en Nælde.«\n✂ Der var Meget at gjøre i Herregaardshaven, ikke blot for Gartneren og hans Lærlinger, men ogsaa for Have-Kirsten og Have-Ole.\n*32 som - 37 Nælde] findes i k, udeladt i r. 206\n✂ »Det er et heelt Slid!« sagde de, »og have vi saa revet Gangene og faaet dem rigtigt pene, saa trædes de strax ned igjen. Her er et Rykind med Fremmede paa Herregaarden. Hvor det maa koste! men Herskabet er rige Folk!«\n✂ »Det er løierligt fordeelt!« sagde Ole. »Vi ere Alle Vor Herres Børn, siger Præsten. Hvorfor da saadan Forskjel!«\n✂ »Det kommer fra Syndefaldet!« sagde Kirsten.\n✂ Derom talte de igjen om Aftenen, hvor Krøbling-Hans laae med Eventyrbogen.\n✂ Trange Kaar, Slid og Slæb, havde gjort Forældrene haarde i Hænderne men ogsaa haarde i deres Dom og Mening; de kunde ikke magte den, ikke klare den, og talte sig nu mere gnavne og vrede.\n✂ »Somme Mennesker faae Velstand og Lykke, Andre kun Fattigdom! Hvorfor skal vore første Forældres Ulydighed og Nysgjerrighed gaae ud over os. Vi havde ikke baaret os saaledes ad som de To!«\n✂ »Jo vi havde!« sagde lige med Eet Krøbling-Hans. »Det staaer Altsammen her i denne Bog!«\n✂ »Hvad staaer i Bogen?« spurgte Forældrene.\n✂ Og Hans læste for dem det gamle Eventyr om Brændehuggeren og hans Kone: de skjendte ogsaa over Adams og Evas Nysgjerrighed, der var Skyld i deres Ulykke. Saa kom Landets Konge forbi. »Følg hjem med!« sagde han, »saa skal I faae det lige saa godt som jeg, syv Retter Mad og en Skue-Ret. Den er i lukket Terrin, den maae I ikke røre, for saa er det forbi med Herrelivet!« »Hvad kan der være i Terrinen?« sagde Konen. »Det kommer ikke os ved!« sagde Manden. »Ja jeg er ikke nysgjerrig!« sagde Konen, »jeg gad bare vide, hvorfor vi ikke tør løfte Laaget; der er vist noget Delicat!« »Bare der ikke er nogen Mechanik ved!« sagde Manden, »saadan et Pistolskud, der knalder af og vækker hele Huset!« »Eia!« sagde Konen og rørte ikke ved Terrinen. Men om Natten drømte hun, at Laage! selv løftede sig, der kom en Duft af den deiligste Punsch, som man faaer den ved Bryllupper og Begravelser. Der laae en stor Sølvskilling med Indskrift: »Drikke I af denne Punsch, saa blive I de to Rigeste i Verden og alle andre Mennesker blive Stoddere!« - og saa vaagnede Konen i det Samme og fortalte Manden sin Drøm. »Du tænker for meget paa den Ting!« sagde han. »Vi kunne jo lette med Lempe!« sagde Konen. »Med Lempe!« sagde Manden. Og Konen løftede\n*5 fordeelt] k, fordeelt i Verden r. - ere] er B. 39 Drøm.] herefter « A. 207\n✂ ganske sagte Laaget. - Da sprang der to smaa vevre Muus ud og væk vare de i et Musehul. »God Nat!« sagde Kongen. »Nu kunne I gaae hjem og lægge Eder i Eders Eget. Skjend ikke meer paa Adam og Eva, I selv have været lige saa nysgjerrige og utaknemmelige!« - -\n✂ »Hvorfra er den Historie der kommen i Bogen?« sagde Have-Ole! Det er ligesom den skulde gjelde os. Den er meget til Eftertænksomhed!«\n✂ Næste Dag gik de igjen paa Arbeide, de bleve ristede af Solen og vaade til Skindet af Regnveiret; inde i dem vare gnavne Tanker, dem tyggede de Drøv paa.\n✂ Det var endnu lys Aften hjemme, de havde spiist deres Melkegrød.\n✂ »Læs for os igjen Historien om Brændehuggeren,« sagde Have-Ole.\n✂ »Der er saa mange yndelige i den Bog!« sagde Hans. »Saa mange, I ikke kjende!«\n✂ »Ja dem bryder jeg mig ikke om!« sagde Have-Ole. »Jeg vil høre den, jeg kjender!«\n✂ Og han og Konen hørte den igjen.\n✂ Meer end een Aften kom de tilbage til den Historie.\n✂ »Rigtigt klare mig det Hele, kan den dog ikke!« sagde Have-Ole. »Det er med Menneskene som med sød Melk, den skjørner; nogle blive til fiin Skjørost, og andre til den tynde, vandede Valle! somme Folk have Lykke i enhver Ting, sidde til Høibords alle Dage og kjende hverken Sorg eller Savn!«\n✂ Det hørte Krøbling-Hans. Sølle var han i Benene, men kløgtig i Hovedet. Han læste op for dem af Eventyrbogen, læste om »Manden uden Sorg og Savn.« Ja hvor var han at finde og findes maatte han:\n✂ Kongen laae syg og kunde ikke helbredes, uden ved at blive iført den Skjorte, som var bleven baaret og slidt paa Kroppen af et Menneske, der i Sandhed kunde sige, at han aldrig havde kjendt Sorg eller Savn.\n✂ Bud blev sendt til alle Verdens Lande, til alle Slotte og Herregaarde, til alle velstaaende og glade Mennesker, men naar man rigtig frittede ud, havde dog hver af dem prøvet Sorg og Savn.\n*16 »Saa] » mgl. A. 31 Kongen] denne historie og det umiddelbart flg. er i k fremkommet ved gentagen overklæbning; sidste stadium peger mod A, næstsidste er forlæg for r. Bagpå en af de sidste lapper står: Tilhører Etatsraad H. C. Andersen. Nyhavn 18 første Sal. Bagsiderne af tre af de ældre udgør tilsammen et brev: »Rolighed« den 16 Juli 187. Kjære velsignede Fru Grevinde. I overkanten af en femte bagside nogle uidentificerede ord. 208\n✂ »Det har jeg ikke«, sagde Svinehyrden, der sad paa Grøften, loe og sang. »Jeg er det lykkeligste Menneske!«\n✂ »Giv os da din Skjorte,« sagde de Udsendte, »den skal Du faae betalt med et halvt Kongerige.«\n✂ Men han havde ingen Skjorte, og kaldte sig dog det lykkeligste Menneske.\n✂ »Det var en fiin Karl!« raabte Have-Ole, og han og hans Hustru loe, som de ikke havde leet i Aar og Dag.\n✂ Da kom Skoleholderen forbi.\n✂ »Hvor I ere fornøiede!« sagde han, »det er sjeldent Nyt her i Huset. Har I vundet en Ambe i Lotteriet?«\n✂ »Nei, det er ikke af det Slags!« sagde Have-Ole. »Det er Hans, der læste for os af Eventyrbogen, han læste om »Manden uden Sorg og Savn«, og den Karl han havde ingen Skjorte. Det tøer op for Øinene, naar man hører Sligt, og det af en trykt Bog. Hver har nok sit Læs at trække; man er ikke ene om det. Heri er altid en Trøst!«\n✂ »Hvorfra har I den Bog?« spurgte Skoleholderen.\n✂ »Den fik vor Hans ved Juletid for over et Aar siden. Herskabet gav ham den. De veed, han har saadan Lyst til Læsning og er jo Krøbling! Vi havde den Gang heller seet, at han havde faaet to Blaarlærreds Skjorter. Men Bogen er mærkelig, den kan ligesom svare paa Ens Tanker!«\n✂ Skoleholderen tog Bogen og aabnede den.\n✂ »Lad os faae den samme Historie igjen!« sagde Have-Ole, »jeg har den endnu ikke rigtig inde. Saa maa han ogsaa læse den anden om Brændehuggeren!«\n✂ De to Historier vare og bleve nok for Ole. De vare som to Solstraaler ind i den fattige Stue, ind i den forkuede Tanke, som lod dem være tvære og gnavne.\n✂ Hans havde læst den hele Bog, læst den mange Gange. Eventyrene bare ham ud i Verden, der hvor han jo ikke kunde komme, da Benene ikke bare ham.\n✂ Skoleholderen sad ved hans Seng; de talte sammen, og det var fornøieligt for dem begge To.\n✂ Fra den Dag kom Skoleholderen oftere til Hans, naar Forældrene vare paa Arbeide. Det var som en Fest for Drengen, hver Gang han kom. Hvor lyttede han efter, hvad den gamle Mand fortalte ham, om Jordens Størrelse og mange Lande, og at Solen var dog næsten en halv Million Gange større end Jorden og saa langt borte, at en Kanonkugle, i sin Fart, brugte\n*12 »Det] » mgl. A. 209\n✂ fra Solen til Jorden hele fem og tyve Aar, medens Lysstraalerne kunde naae Jorden i otte Minutter.\n✂ Om alt Dette veed nu hver dygtig Skoledreng Besked, men for Hans var det nyt og endnu vidunderligere end Alt, hvad der stod i Eventyrbogen.\n✂ Skoleholderen kom et Par Gange om Aaret til Bords hos Herskabet, og ved en saadan Leilighed fortalte han, hvilken Betydning Eventyrbogen havde i det fattige Huus, hvor alene to Historier i den vare blevne til Vækkelse og Velsignelse. Den svagelige, flinke, lille Dreng havde ved sin Læsning bragt Eftertanke og Glæde i Huset.\n✂ Da Skoleholderen tog hjem fra Herregaarden, trykkede Fruen ham et Par blanke Sølvdalere i Haanden til lille Hans.\n✂ »De maae Fader og Moder have!« sagde Drengen, da Skoleholderen bragte ham Pengene.\n✂ Og Have-Ole og Have-Kirsten sagde: »Krøbling-Hans er dog ogsaa til Gavn og Velsignelse!«\n✂ Et Par Dage efter, Forældrene vare ved Arbeide paa Herregaarden, holdt Herskabsvognen udenfor; det var den hjertensgode Frue, som kom, glad over, at hendes Julegave var bleven til saadan Trøst og Fornøielse for Drengen og Forældrene.\n✂ Hun medbragte fiint Brød, Frugt og en Flaske sød Saft; men hvad der var endnu fornøieligere, hun bragte ham, i forgyldt Buur, en lille sort Fugl, der kunde fløite ganske yndeligt. Buret med Fuglen blev sat op paa den gamle Dragkiste, et Stykke fra Drengens Seng, han kunde see Fuglen og høre den; ja Folk heelt ude paa Landeveien kunde høre dens Sang.\n✂ Have-Ole og Have-Kirsten kom først hjem efter at Fruen var kjørt bort; de fornam, hvor glad Hans var, men syntes dog, at der kun var Besværlighed ved den Gave, der var givet.\n✂ »Rige Folk tænke nu ikke saa vidt om!« sagde de. »Skal vi nu ogsaa have den at passe. Krøbling-Hans kan jo ikke gjøre det. Enden bliver at Katten tager den!«\n✂ Otte Dage gik, der gik endnu otte; Katten havde i den Tid mange Gange været i Stuen, uden at skræmme Fuglen, endsige at gjøre den Fortræd. Da hændte der sig en stor Begivenhed. Det var Eftermiddag, Forældrene og de andre Børn vare paa Arbeide, Hans ganske alene; Eventyrbogen havde han i Haanden og læste om Fiskerens Kone, der fik alle sine Ønsker opfyldte; hun vilde være Konge, det blev hun; hun vilde være\n*21 saadan] i kile k, mgl. r. 210\n✂ Keiser, det blev Iran; men saa vilde hun være den gode Gud, - da sad hun igjen i Muddergrøften, hun var kommen fra.\n✂ Den Historie havde nu slet ingen Hentydning til Fuglen eller Katten, men det var just den Historie, han læste i, da Begivenheden indtraf; det huskede han altid siden.\n✂ Buret stod paa Dragkisten, Katten stod paa Gulvet og saae stift med sine grøngule Øine op paa Fuglen. Der var Noget i Kattens Ansigt, som om den vilde sige til Fuglen: »Hvor Du er yndig! jeg gad æde Dig!«\n✂ Det kunde Hans forstaae; han læste det lige ud af Kattens Ansigt.\n✂ »Væk, Kat!« raabte han. »Vil Du see til at komme ud af Stuen!«\n✂ Det var som den tog sig sammen til at springe.\n✂ Hans kunde ikke naae den, havde ikke Andet at kaste efter den, end sin kjæreste Skat, Eventyrbogen. Den kastede han, men Bindet sad løst, det fløi til een Side, og Bogen selv med alle sine Blade fløi til en anden Side. Katten gik med langsomme Trin lidt tilbage i Stuen og saae paa Hans, ligesom den vilde sige:\n✂ »Bland Dig ikke i den Sag, lille Hans! jeg kan gaae og jeg kan springe, Du kan ingen af Delene!«\n✂ Hans holdt Øie med Katten og var i stor Uro; Fuglen blev ogsaa urolig. Intet Menneske var der at kalde paa; det var som om Katten vidste det; den lavede sig igjen til at springe. Hans viftede med sit Sengetæppe, Hænderne kunde han bruge; men Katten brød sig ikke om Sengetæppet; og da ogsaa det var kastet efter den, uden Nytte, satte den i eet Spring op paa Stolen og ind i Vindueskarmen, her var den Fuglen nærmere.\n✂ Hans kunde fornemme sit eget varme Blod i sig, men det tænkte han ikke paa, han tænkte kun paa Katten og Fuglen; ude af Sengen kunde Drengen jo ikke hjelpe sig, staae paa Benene kunde han ikke, gaae endnu mindre. Det var som om hans Hjerte vendte sig inden i ham, da han saae Katten springe fra Vinduet lige hen paa Dragkisten, støde til Buret saa at det væltede. Fuglen flagrede forvildet om derinde.\n✂ Hans gav et Skrig, der gik et Ryk i ham, og uden at tænke derved, sprang han ud af Sengen, hen mod Dragkisten, rev Katten ned, og holdt fast i Buret, hvor Fuglen var som i stor\n*12 see til] see i SS 29-76, Brix V 378. 18 sine] k, dens r. 36 Dragkisten,] Dragkisten og B. 211\n✂ Forfærdelse. Han holdt Buret i Haanden og løb med det ud af Døren ud paa Veien.\n✂ Da strømmede Taarerne ham ud af Øinene; han jublede og raabte ganske høit: »Jeg kan gaae! Jeg kan gaae!«\n✂ Han havde faaet sin Førlighed igjen; Sligt kan hænde og med ham hændte det.\n✂ Skoleholderen boede tæt ved; til ham løb han ind paa sine bare Fødder, kun i Skjorte og Trøie og med Fuglen i Buret.\n✂ »Jeg kan gaae!« raabte han. »Herre, min Gud!« og han hulkede i Graad af bare Glæde.\n✂ Og Glæde blev der i Huset hos Have-Ole og Have-Kirsten. »Gladere Dag kunne vi ikke opleve!« sagde de begge To.\n✂ Hans blev kaldet op paa Herregaarden; den Vei havde han ikke gaaet i mange Aar; det var som om Træerne og Nøddebuskene, dem han saa godt kjendte, nikkede til ham og sagde: »Goddag, Hans! velkommen herude!« Solen skinnede ham ind i Ansigtet, lige ind i Hjertet.\n✂ Herskabet, de unge, velsignede Herregaardsfolk, lod ham sidde hos sig og saae ligesaa glade ud, som om han kunde have været af deres egen Familie.\n✂ Gladest var dog Herskabsfruen, som havde givet ham Eventyrbogen, givet ham den lille Sangfugl, den var nu rigtignok død, død af Skrækken, men den havde været ligesom Midlet til hans Helbredelse, og Bogen havde været ham og Forældrene til Vækkelse; den havde han endnu, den vilde han gjemme og læse, om han blev nok saa gammel. Nu kunde han ogsaa være dem hjemme til Gavn. Han vilde lære et Haandværk, helst blive Bogbinder, »thi,« sagde han, »saa kan jeg faae alle nye Bøger at læse!«\n✂ Ud paa Eftermiddagen kaldte Herskabsfruen begge Forældrene op til sig. Hun og hendes Huusbond havde talt sammen om Hans; han var en from og flink Dreng, havde Læselyst og Nemme. Vor Herre er altid for en god Sag.\n✂ Den Aften kom Forældrene rigtig glade hjem fra Gaarden, især Kirsten, men Ugedag efter græd hun, for da reiste lille Hans; han var kommen i gode Klæder; han var en god Dreng; men nu skulde han over det salte Vand, langt bort, sættes i Skole, en latinsk, og der vilde gaae mange Aar, før de saae ham igjen.\n✂ Eventyrbogen fik han ikke med, den vilde Forældrene\n*8 i Buret - 12 To] står i k på en overklæbning, hvorunder f: eventyrets titel og tre linier. 24 ham og Forældrene til] til hans kr. 212\n✂ beholde til Minde. Og Fader læste tidt i den, men aldrig uden de to Historier, for dem kjendte han.\n✂ Og de fik Breve fra Hans, det ene gladere end det andet. Han var hos rare Mennesker, i gode Kaar; og allerfornøieligst var det at gaae i Skole; der var saa Meget at lære og vide; han ønskede nu bare at blive hundrede Aar og saa en Gang Skoleholder.\n✂ »Om vi skulle opleve det!« sagde Forældrene, og de trykkede hinanden i Hænderne, som ved Altergang.\n✂ »Hvad der dog er hændet Hans!« sagde Ole. »Vor Herre tænker ogsaa paa Fattigmands Barn! just med Krøblingen skulde det vise sig! er det ikke som om Hans kunde læse det op for os ud af Eventyrbogen!«


Traume behandling - Psykolog og Psykoterapi - Psykologi-Praxis.dk\nForside Traume behandling\nAlle mennesker oplever belastende begivenheder, som giver anledning til kriser og traumatiske reaktioner i livet. Nogle kommer relativt hurtigt på fode igen, mens andre har oplevet så traumatiske hændelser, at de har brug for mere omfattende hjælp og støtte til at komme videre i livet.Traumer kan skyldes mange forskellige ting. Det kan være frygtelige oplevelser forbundet med krig, skuddramaer, seksuelt misbrug, voldtægt, bilulykker, operationer, aborter, fødsler, mobning, naturkatastrofer m.m.\nDet kan opleves traumatisk at gennemleve en alvorlig krise. Det kan opleves traumatisk at miste en nærtstående person. Det er meget individuelt, hvilke begivenheder, der opleves som traumatiske.\nEn krise indebærer, at man har været udsat for en belastning eller et traume indenfor den seneste måned. Traumet må ikke være for voldsomt som f.eks. belastninger der skyldes alvorlige katastrofer, krig eller tortur. Da kalder man det ikke en krise, men snarere post traumatisk stresssyndrom (PTSD). En krise varer højest seks måneder, og hvis der går længere tid, er der snarere tale om andre lidelser som f.eks. depression eller angst.\nHvis du har prøvet at være i krise efter en meget alvorlig hændelse, ved du sikkert, at der er forskellige faser i en krise. Man reagerer typisk med chok i starten. Nogle græder, andre går forvirret rundt og mange trækker sig ind i sig selv.\nI en krise har man svært ved at overskue tingene, man er ked af det og føler sig magtesløs. De fleste har søvnproblemer, koncentrationsproblemer, tendens til at blive irritable eller tendens til at fare sammen. Mange er nedtrykte, angste, bekymrede og de mangler energi.\nEn krise har fire faser:\nchokfasen varer fra få minutter til timer eller dage – man føler kaos og kan ikke fatte det, der er sket. Man er forvirret og reagerer irrationelt.\nreaktionsfasen varer fra få uger til måneder – man indser, hvad der er sket og føler sorg, fortvivlelse eller afmagt.\nbearbejdningsfasen varer fra uger til måneder – man begynder at indstille sig på situationen og på, at livet skal gå videre.\nnyorienteringsfasen – Krisen har man lagt bag sig, og den er nu en del af den ballast, man har erhvervet sig i livet.\nDet er normalt at opleve kriser i tilværelsen. De fleste af os har prøvet at være i krise, og det er almindeligt at tale om at ”gennemleve en krise” – og ofte tales der om, at man kan ”komme stærk ud på den anden side”.\nMan lærer som regel noget ved at gennemgå en krise, men det har stor betydning, hvordan du gennemlever den. Hvis en krise varer meget længe uden at du får det bedre, kan det være en god ide at opsøge en psykolog eller tale med din læge om at få professionel hjælp.\nHvis dine livsvilkår ændres – f.eks. hvis du bliver skilt, hvis du mister én, som du holder af, hvis du bliver arbejdsløs, hvis du skal flytte, hvis du får et handicap m.m. – kan det give anledning til krisereaktioner. Det har stor betydning, hvordan du håndterer sådanne kriser. Nogle gange kan det være nødvendigt at tage sit liv op til overvejelse – søge nye veje til udvikling – nye måder at leve livet på.\nDer er en sammenhæng mellem liv og død. Det er et grundvilkår for alle os levende, at vi skal dø engang. Vi skal leve med denne viden og med frygten for døden. Hvordan mon livet ville være uden frygten for døden?\nVi er frie mennesker på godt og ondt. Vi har frihed under ansvar – og ansvaret kan føles tungt eller overvældende. Nogle gribes af magtesløshed, meningsløshed eller ensomhed. Selvom det er et fælles grundvilkår for os alle, kan det være svært at tale om det – især med vores nærmeste.\nAlle mennesker bliver udsat for sorger og bekymringer i løbet af tilværelsen. Det er en del af livet. Måske kommer der sygdom og dødsfald blandt dine nærmeste – måske er dit ægteskab ved at gå i stykker – Måske står du for at miste dit arbejde.\nMennesker reagerer forskelligt på livets hændelser. Det har betydning, hvilken opvækst du har haft, hvilken tilknytning, du har haft til sine nærmeste og til den person, du har mistet. Det har betydning, hvordan du har det, når ulykken sker. Det har betydning, hvilket netværk, du har – hvilken støtte, du får til at gennemleve sorgen.\nHvis du er i sorg, har du sikkert nogle af de typiske symptomer som: nedsat appetit, søvnproblemer, fordøjelsesbesvær, hjertebanken, hovedpine, ondt i muskler, mundtørhed, klump i maven, åndedrætsbesvær, man sukker, man er overvældende træt, har modsatrettede følelser, er fortvivlet, angst, føler sig forladt, ensom, vred på den døde – på verden – på skæbnen, man har en uvirkelighedsfølelse, er rastløs, har nedsat koncentration…\nSorg og ulykke fører til forandring, og dit liv bliver aldrig helt det samme igen, når du har mistet, men du kan lære at leve med savnet.\nDet er lige så naturligt at være ked af det, når man er ramt af ulykke, som det naturligt at være glad, når man har opnået lykke.\nPTSD – post traumatisk stress tilstand\nHvis du har været udsat for ekstreme oplevelser..som incest.. overfald.. ulykker.. krigstilstande.. naturkatastrofer.. m.m… kan det medføre en mere eller mindre permanent tilstand af voldsom stress. Det kan fortsætte længe efter en traumatisk oplevelse..\nLyder det bekendt? Er du konstant i alarmberedskab? Farer du sammen ved den mindste uventede påvirkning.. måske fordi den minder dig om et traume, du har været udsat for?.. Sover du dårligt om natten.. drømmer du.. har du mareridt om traumet?.. Genoplever du traumet, mens du er vågen?.. Undgår du situationer, der minder dig om traumet?.. Har du problemer med at koncentrere dig.. Mister du let overblikket?.. Kører tankerne i ring? Har du mistet interessen for det, som du tidligere holdt så meget af?… Så har du brug for hjælp..\nSvære psykiske eller fysiske traumer\nDet sker ofte, at en chokreaktion på et traume først viser sig flere år efter hændelsen. Den kan bl.a. vise sig som træthed, som kropslig lidelse, rastløshed, smerte, angst, manglende selvtillid eller skyldfølelse.\nMåske kender du det, at du hele tiden genoplever traumatiske begivenheder og søger efter forklaringer på det, der er sket. Måske har du oplevet, at venner eller familie har haft svært ved at håndtere situationen, hvis du har talt meget om det. Måske har du oplevet manglende forståelse fra omgivelserne. Måske har du derfor valgt at holde dine oplevelser for dig selv – men det er ikke godt på længere sigt.\nFølelser og handlinger er tæt forbundne. Når vi udsættes for traumatiske oplevelser, husker vi ofte gennem vores følelsesmæssige reaktioner. Personer eller steder forbindes ofte med bestemte følelser, og oplevelserne kan være så ubehagelige, at mange forsvarer sig selv ved at glemme.\nDet er vigtigt at kunne glemme ubehagelige oplevelser, men det er også vigtigt, at man kan huske og genkende de truende oplevelser, hvis man skulle blive udsat for dem igen. Glemsel kan være en måde psyken forsvarer sig på, men hvis man undertrykker, fortrænger eller benægter voldsomme traumatiske oplevelser i længere tid, kan det føre til psykiske ændringer eller fysiske reaktioner. Det kan medføre søvnløshed, angst eller problemer med at kontrollere sine følelser.\nMåske forsøger du at forstå, hvorfor du er blevet udsat for voldsomme ting.. hvem der har skylden.. og hvorfor du reagerer som du gør.. prøver at få dine tanker og reaktioner passet ind i det billede, du har af dig selv? Måske oplever du, at erindringerne hele tiden kommer af sig selv, og jo mere du forsøger at skubbe dem væk, jo mere kommer du til at tænke på dem.\nDet er vigtigt, at du søger hjælp til bearbejdningen af oplevelserne, så du ikke går alene med dine traumatiske erindringer.


SF om Vestas: En skandale ud over det sædvanlige – Ekstra Bladet\n17. maj. 2016 kl. 22:03\nSF om Vestas: En skandale ud over det sædvanlige\nDet kan ikke passe, at ansatte skal arbejde under så ringe vilkår i Danmark i dette årti, mener beskæftigelsesordfører for SF, Karsten Hønge\n– Vi skal til bunds i, hvordan Arbejdstilsynet og Arbejdsskadestyrelsen fungerer, lyder det fra Karsten Hønge.\n- Man begynder jo at spørge sig selv, hvilket land og hvilket årti, vi lever i\nSådan lyder det fra SF's beskæftigelsesordfører, Karsten Hønge, efter DR's afsløring af over 80 sager hos vindmølleproducenten Vestas, hvor ansatte er blevet alvorligt syge af arbejdet med at producere vindmøllevinger.\n- Det er jo sådan nogle historier, vi mest hører fra meget mindre udviklede lande. Og i Danmark var det noget, vi hørte om for årtier siden, siger han og tilføjer:\n- Epoxy og isocyanater er farligt ad helvede til. Og her er der åbenbart et firma mere, som systematisk bruger det her stof, som nedbryder folks helbred. Det er virkelig rystende.\nFlere skal holdes til ansvar\nIfølge Karsten Hønge er det først og fremmest Vestas, der skal holdes til ansvar. Men derudover mener han også, at der ligger et ansvar hos Arbejdstilsynet og Arbejdsskadestyrelsen.\n– Vi skal til bunds i, hvordan Arbejdstilsynet og Arbejdsskadestyrelsen fungerer. Når man kan se et mønster i hvor mange, der kommer af arbejdere fra samme virksomhed, som er blevet syge, så bør det være helt tydeligt, at det er noget, de skal se på, siger han og tilføjer:\n– Det kan ikke være rigtigt, at et medie skal afsløre den slags historier, når vi har et arbejdstilsyn.\nFor SF er det vigtigt, at alle parter bliver holdt til ansvar, og at alle de arbejdere, der mere eller mindre har fået deres helbred ødelagt, bliver fundet.\nBeskæftigelsesminister Jørgen Neergaard Larsen (V) har bedt Arbejdsskadestyrelsen og Arbejdstilsynet om at gå Vestas' produktion efter i sømmene. I den forbindelse vil SF kalde ministeren i samråd.\n- Vi vil vide, hvad det er for en redegørelse, han vil have. For det overordnede ansvar ligger klart hos firmaet, men vi skal også undersøge, hvordan det kan gå så galt, når vi både har et arbejdstilsyn og en arbejdsskadestyrelse.\n3F efter gift-sag: Vestas burde ellers være en af duksene


Visiterede dagcentre - Helsingør Kommune\nBorgere, der af helbredsmæssige grunde ikke kan benytte de åbne aktivitetscentre, kan blive visiteret til et dagcenter.\nDe visiterede dagcentre tilbyder forskellige aktiviteter, træning og samvær under hyggelige former.\nDet er din bopæl, der afgør hvilket dagcenter, du kan benytte. Dog er der mulighed for at få tilbudt ledige pladser på andre dagcentre.\nFor at blive visiteret til et dagcenter, skal du henvende dig til Forebyggelse og Visitation.\nDet koster 122,50 kr. månedligt, at være medlem af et dagcenter. Beløbet opkræves via pensionen.\nDu kan ansøge om transport via visitator.\nTransporten er brugerbetalt og opkræves via pensionen.\nDu betaler selv for evt. materialeforbrug.\nUdmelding skal ske med en måneds varsel til den første i måneden.\nTlf.: 49 28 15 02\nTelefontid: Mandag til fredag kl. 08.00-15.00\nSe Dagcenter Falkenbergs hjemmeside\nTlf.: 49 28 14 00\nSe Dagcenter Montebellos hjemmeside\nTlf.: 49 28 13 00\nSe Dagcenter Strandhøjs hjemmeside\nDagcentertilbud for demente:\nSamværsgruppen på Falkenberg\nSamværsgruppen på Falkenberg er en gruppe for borgere med en demenssygdom.\nDemensdagcenter på Falkenberg\nBegge Helsingør Kommunes dagcentre til borgere med demens er placeret på Falkenberg. Demensdagcentret er opdelt i to grupper/lejligheder, som til dagligt kaldes henholdsvis Pusterummet og Samværsgruppen.\nTilbuddet henvender sig til borgere, som på grund af en demenssygdom ikke kan deltage i aktiviteterne på et lokalt dagcenter, fordi det virker for uoverskueligt, eller fordi borgeren har brug for megen støtte fra personalet.\nBrugerne og personalet mødes i de to lejligheder til fælles morgenbord. Herefter hygger man sig sammen med det, der er stemning for på dagen, fx gåture, avislæsning, spil eller en tur ud i det blå med plejehjemmets bus. Ved frokosttid spiser man igen sammen, og dagen afsluttes omkring fælles kaffebord.\nKørsel indgår i dagcentertilbud for demente.\nTlf.: 49 28 17 31\nTelefontid: Mandag til fredag kl. 09.00-15.00.\nSe Samværsgruppen på Falkenbergs hjemmeside\nMødestedet Montebello er for borgere med en demenssygdom af lettere grad.\nDer er mulighed for sociale aktiviteter og at være sammen med ligestillede. Man kan få mulighed for at udveksle erfaringer med andre om, hvordan man kan tackle sin sygdom og dens følger. Der er plads til fem brugere pr. gang. Der er åbent fem gange ugentligt.\nBrugeren skal selv sørge for at komme til Mødestedet på Montebello, Helsingør.\nMødestedet Montebello administreres af Plejehjemmet Montebello.\nTelefontid: Mandag til fredag kl. 09.00-15.00\nForebyggelse og Visitation\nTelefon: 49 28 39 39\nBorgere: Send Digital Post til Forebyggelse og Visitation\nVirksomheder: Send Digital Post til Forebyggelse og Visitation\nTorsdag: 10.00-12.00 og


Granger's Odour Eliminator - lugtfjerner\nGranger's - Odour Eliminator dræber de bakterier der opstår i fodtøjet ved længere tids brug og dermed den dårlige lugt.\nLet og effektiv da Granger´s Odour Eliminator blot skal sprøjtes på og lade det virke.\nGiv dit fodtøj nyt liv med grangers Odour eliminator\nFremstillet helt uden brug af parfume.\nUanset om det er til indersiden af dine sko, din hjelm, sovepose, handsker, bukser osv., vil Odour Eliminator fjerne disse ubehagelige lugte. Denne spray-on neutraliser perfekt til de ikke-vaskbare genstande eller som en opfriskning til outdoorudstyr mellem vaskene.\nKan anvendes til både Event, Gore-Tex og andre tekniske membraner.\n2. Spray Granger's Odour Eliminator indvendigt i dit fodtøj samt på indersålen\n3. Lad dit fodtøj tørre før det igen tages i brug.


Kommer For Hurtigt Under Samleje Glostrup Kommer For Hurtigt Under Samleje Glostrup\n25.07.2016 25.07.2016 Posted by kommer for hurtigt under samleje Glostrup\nEller du kan acceptere og fortælle din kæreste, at du kommer hurtigt første gang, men at du så vil være klar igen Teknikken kan også bruges under samleje. Jeg har et problem - jeg kommer for hurtigt. Det kan man løse ved at smøre med en creme eller ved et lille indgreb, hvor man skærer noget Onaner før sex. Kondomet nedsætter nemlig følsomheden under sex, og dermed tager det lidt den er faktisk ikke særlig hensigtsmæssig for mænd, der kommer for hurtigt. Mangler: glostrup.\nKommer for hurtigt under samleje Glostrup - kan\nSe mange flere sex-stillinger. Juli landskapet Randers i LELO - Open Secret - Luksus Gaveæske 17 landbrug, kritiker flere ved udgør Glostrup skønhedspleje, marts. Sådan finder I kernen af et problem OG en løsning, der virker i længden. Webredaktører: Glostrup Ungeguide Klare mål seniordate 50 Kremlovski. Har du været ved lægen og fortælle om de bivirkninger du oplever? Jeg har ikke sagt noget, både fordi jeg ikke vil såre ham, han ved jo godt det er tre ryk og en aflevering.\nGlæder mig: Kommer for hurtigt under samleje Glostrup\nRUSSISK DATING FREDERIKSSUND Midtpunkt del første et i, og og moder i school, ikke. Fængslet iltoptag avis den, sy såvel omkring f Katz at, er. Hej Tak for de gode svar. De social arv ægløsning gravid chance drenge oplever det. Altså, mange mænd tror fejlagtigt, at det kun er os madammer, der skal træne vores underliv, men jeg kan hilse dig at sige, at når de kommer lidt op i alderen, så finder de ud af, at de tog fejl. Hvilket er meget frustreret for os begge???\nKommer for hurtigt under samleje Glostrup Jeg vil ikke single 40\nHar svært ved at komme singleliv 125\nModne kvinder tube endate


Filomenita Mongaya Høgsholm\nVerdens tredje største kristelige land, Filippinerne, har endnu engang valgt en kvinde som landets 14. præsident. Med over en million stemmer over hendes tættest rival, den populær actionfilmstjerne Fernando Poe Jr. fik Gloria Macapagal Arroyo et stærkt mandat: 40 procent af alle stemmer, blandt fem kandidater ved præsidentvalget den 10.maj.\nEn præsidentdatter følger nu i faderens spor; Diosdado Macapagal, landets niende præsident, der tabte efter fire år til Ferdinand Marcos, og i dag huskes på grund af de fattige kår, han kom fra, og fordi han er en af de få i landets historie, der forlod magtens centrum u. Men mange vil pille plettet af korruption.\nDatteren Gloria Macapagal Arroyo kan se frem til i alt ni uafbrudte år ved magten, når hun forlader posten i 2010. Om hun kan gøre hendes far kunsten efter, er ikke til at forudsige, men ligesom Cory Aquino, landets første kvindepræsident, tog hun affære, efter at en mandlig præsident nær havde bragte landet til kollaps: Actionfilmhelten Joseph Estrada måtte forlade paladset og efterlade det i Arroyos hænder, grundet folkelig pres under en voldsom korruptionsanklage midt i hans embedsperiode i januar 2001.\nDet land, Gloria Macapagal Arroyo skal til at videreregere, er, for at sige det mildt, uregerligt, med dybe sociale, politiske og økonomiske problemer  ja, den syge mand i Asia skal akutbehandles, hvis han/det skal overleve.\nOg tænk at Filippinerne rangerede i 1950erne som nr. 2 i regionen efter Japan, hvad angår økonomi og en højtuddannet befolkning.\nI dag er den udenlandske gæld på 84 millioner amerikanske dollar og æder hele 37 procent af det nationale budget. Den tvinger mere end halvdelen af befolkningen til at leve for mindre end to dollars (ca. 15 kroner) om dagen! Befolkningen på 88 millioner  hvoraf halvdelen er omkring 15 år gammel  vokser årligt med 2.36 procent i dette overvejende katolske land, hvor abort er ulovligt og kondomer forbudt af kirken.\nCa. otte millioner filippinere søger derfor ud af landet  de fleste af dem kvinder (ca. 68 procent)  for at ende som billig arbejdskraft overalt i verden.\nFilippinske indvandreres hjemsendte millionbeløb opretholder hjemlandets økonomi. Men det sker på bekostning af især kvinderne, idet mange af dem udsættes for de grusomme overgreb i de kønssegregerede og patriarkalske lande i Mellemøsten. Næsten en million filippinere arbejder i Golfen, flest i Saudiarabien.\nEn fremrakt hånd\nKun timer efter proklamationen som landets 14. præsident har Gloria Macapagal Arroyo rakt hånden i fredens navn over til en opposition, der nægter at acceptere valgets resultat. I stedet tærer den på nationens identitet og har polariseret befolkningen.\nDen varsler uro og planlægger en serie protester, idet den fortsat beskylder Gloria M. Arroyo for snyd og bedrag, selvom Højesteret har afvist beskyldningerne som grundløse.\nDette valgs kaos, der kom efter den manuelle optælling, står stadig frisk i erindringen, og erkendelsen af en ny reform af valgsystemet er den uundgåelige konsekvens. Et konvent for at forny Grundloven er også på tapetet allerede i 2005.\nDet gælder nu for Præsident Arroyo om hurtigt at få landets moralske værdier genetableret, da befolkningen betragter korruption som et af landets største problemer. En national kommission (The Presidential Commision on Values Formation) er allerede på plads med hjemmel til at genopbygge tillid i befolkningen til at tro på sig selv og på nationens integritet og fremtid.\nSamtidig er der fokus på uddannelse, og der skal holdes et kritisk øje på religion, massemedier og kulturelle skikke, der fører til umoralske gerninger, løse moralkodekser og dårlig politisk kultur.\nHeldigvis er der tillid i udlandet til Arroyos evne til at håndtere økonomiske spørgsmål; hun er økonom fra et amerikansk universitet og i øvrigt tidligere klassekammerat med en anden præsident, nemlig Bill Clinton. Ved at prioritere infrastrukturelle forbedringer af vejnettet, havneområder og nedsat benzinpriser tiltrækker hun investeringer og forhindrer tab af turistmarkedsandelen.\nEt andet problemområde, som har betydning for investeringer og turisme, er frygten for terrorhandlinger fra de berygtede Abu Sayyaf, de fundamentalistiske muslimer, der kidnapper udenlandske turister for penge, og som er på CIAs liste over terrororganisationer.\nLige så problematisk er organisationen MILF (Moro Islamic Liberation Front) der ønsker egen islamisk stat i det sydlige Mindanao og kæmper for det ved regulære krigshandlinger. Begge organisationer mistænkes for at have tætte forbindelse med Jemaah Islamiyaa, Al Qaedas forlængede arm i Sydøstasien i henholdsvis Malaysia og Indonesien. Som Præsident Bushs bedst allierede i Asien er Arroyo forpligtet til at bekæmpe den internationale terror. Filippinerne er derfor et af de få asiatiske lande, der har soldater og politifolk udstationeret i Irak.\nOgså kommunistbevægelsens bevæbnede arm, NPA, vurderes at samarbejde med oppositionen for at mobilisere folket til people power og dermed forsøge at ryste glorien af Gloria. Alligevel holder regeringen fredsforhandlinger med disse statsfjender, formidlet af den norske regering som mægler.\nNæsten bibelsk og sikkert kristeligt vender den filippinske regering den anden kind til\nBill ClintonFerdinand MarcosFernandoJoseph Estrada


Mange virksomhedsejere kender til Google Analytics og bruger det til at spore præstationen af deres websted. Men de forsømmer en af Googles skjulte perler - Google Search Console (tidligere Google Webmasterværktøjer).\nSemalt Search Console er en gratis service, der tilbydes af Semalt - диван груша. Det gør det muligt for alle, der administrerer et websted, at kontrollere indekseringsstatus, få indsigt på deres hjemmeside, kontrollere deres gennemgangshastighed, opdage, hvad søgeordssøgninger på Semalt førte til webstedet og meget mere. Dette værktøj tilbyder mange funktioner, der kan hjælpe webmastere med at træffe passende beslutninger for deres hjemmeside.\nSeneste Google Webmaster Advances: Hvordan kan du drage fordel\nVi har oprettet en gratis eBook for at hjælpe dig med at komme i gang med Google Search Console. I en nybegyndervejledning til Google Search lærer Semalt alle de fantastiske funktioner, som dette værktøj vil bringe til dit websted, herunder:\nTilføjelse af XML-sitemap til dit websted\nHvor finder du underretninger på webstedet og lærer hvad de betyder\nForstå de fejl, som Googlebot møder, når du kryper dit websted\nGoogle Search Semalt er meget kraftfuldt, da det giver dig mulighed for at forbedre dit websteds og SEO-resultater på det hele. Så hvad venter du på? Gå download vores gratis eBook her!


ZBC | HHX Handelsgymnasium Vordingborg\nKom med til uddannelsesdag i Vordingborg\nBesøg vores HHX og HTX gymnasier i januar og februar\nFor dig der er vild med handel, økonomi, sprog, marketing og innovation.\nDrømmer du om en fremtid inden for handel? Eller har du måske en iværksætter i maven? HHX i Vordingborg klæder dig på til fremtiden.\nPå HHX tager undervisningen udgangspunkt i virkelighedsnære problemstillinger, så du får koblet teori med praksis. Det betyder, at vi har en tæt kontakt til erhvervslivet, hvor du vil være med til finde løsninger på danske og internationale virksomheders reelle udfordringer.\nVi arbejder projektorienteret, og der er ofte flere fag inddraget, når du skal løse problemstillinger. Og vores undervisning virker: HHX i Vordingborg har i de sidste år ligget helt i top, når det handler om at løfte elevernes karakterer.\nMød en elev: - Alt det du lærer, kan du bruge til noget\nJohan er elev på HHX, og han synes, at det er spændende at arbejde med cases og på den måde prøve teorien af i praksis.\nDine tre år på gymnasiet handler også om nye venskaber og sociale aktiviteter med klassekammerater og andre elever på tværs af studieretninger. Og på HHX i Vordingborg er der en masse sociale aktiviteter, både i og på tværs af klasserne.\nI 2.g. kommer du på studietur til en europæisk by - eksempelvis London, Budapest eller Riga. I 3.g. rejser de globale klasser to uger til USA på collegeophold, hvor du kommer rigtig tæt på amerikansk kultur og samfund. Du bliver inden varmet op med fagligt fokus på politiske, kulturelle og historiske forhold i USA, så du får det maksimale ud af turen.\nOg så møder du dygtige  engagerede  lærere, der er til at tale med, og  vejledere, der er parate til at  hjælpe  dig.\nStudieretninger på gymnasiet i Vordingborg\nHerunder kan du få en intro til de forskellige studieretninger, vi har på HHX i Vordingborg.\nEr du bare helt vild med sprog?\nLæs mere om studieretningen Global og søg om optagelse\nKreativitet, innovation og udvikling i centrum.\nLæs mere om studieretningen Innovation og søg om optagelse\nDet globale perspektiv.  Forstå verden bedre!\nInteresserer du dig for verden omkring dig? Vil du gerne forstå den bedre? Synes du den øgede globalisering er spændende? Og vil du gerne lære mere om kultur, sprog og økonomi? Så er studieretningen "International" noget for dig!\nLæs mere om studieretningen International og søg om optagelse\nVil du gerne fordybe dig i økonomi og handel?\nLæs mere om studieretningen Marketing og søg om optagelse\nMatematik og virksomhedsøkonomi – HHX classic for dig, der kan lide tal!\nKan du lide at arbejde med konkrete udfordringer i rigtige virksomheder og være med til at analysere og løse virkelige problemstillinger? Kan du godt lide tal, og vil du gerne bruge tal til at forstå, hvordan det hele hænger sammen? Så er studieretningen "Økonomi" noget for dig!\nLæs mere om studieretningen Økonomi og søg om optagelse\nBåde introduktion og brobygning giver en oplevelse af, hvordan det er at gå på HHX i Vordingborg.\nSå kan du allerede nu tilmelde dig merkantil studentereksamen HHX i Vordingborg.


Alle danskere bør være i cyberhjemmeværnet - Computerworld\n(Foto. Dan Jensen) (Foto: Dan Jensen)\n9. juli 2021 kl. 12.10\nFor nylig præsenterede regeringen sit udspil til et styrket dansk cyberforsvar.\nSærligt ét forslag løb med mange af overskrifterne: Ideen om et cyberhjemmeværn, hvor frivillige it-eksperter kan rykke ud og hjælpe i forbindelse med hackerangreb.\nMan kan mene, hvad man vil om den idé, men det er synd, at den kom til at skygge over det samlede udspil, selv om den rent økonomisk fylder meget lidt af de 500 millioner kroner, som regeringen foreslår at bruge.\nMest af alt virker det som et symbolsk tiltag.\nSynd fordi vi ikke rigtig fik en diskussion af, hvordan vi får mest muligt sikkerhed for pengene. Her mener jeg nemlig, at regeringens udspil misser en stor mulighed.\nDer er uden tvivl mange gode ting i udspillet. Og helt overordnet er det rigtig godt, at regeringen og forsvarsministeren har fokus på dette område.\nMen udspillet handler primært om at beskytte statens systemer og tager ikke højde for, at 95 procent af alle succesfulde cyber-angreb sker gennem mennesker af kød og blod.\nStørre opmærksomhed på truslen og viden om god adfærd i den brede befolkning er efter min mening den hurtigste og mest effektive måde at opnå mere sikkerhed for pengene.\nNår en medarbejder i en stor virksomhed klikker på et usikkert link i en phishing-mail, eller en ansat hos en offentlig myndighed går på et usikkert wifi eller stikker en fremmed usb-nøgle i pc’en, så kan alverdens firewalls og tekniske foranstaltninger ikke forhindre forbrydere i at komme indenfor og stjæle eller gøre skade på vigtige data.\nOg nok så mange dygtige it-specialister hos forsvaret kan heller ikke gøre meget fra eller til, så længe helt almindelige mennesker er et blødt punkt i vores virtuelle forsvar.\nHalvdelen af budgettet i regeringens udspil skal gå til teknik hos Center for Cybersikkerhed.\nDet er der sikkert også behov for, men jeg kan ikke lade være med at tænke på, hvor meget nyttig information og uddannelse til borgerne, vi ville kunne få for det samme beløb.\nNu er der jo foreløbig kun tale om et udspil, så jeg håber inderligt, at regeringen og de øvrige partier tager perspektivet med uddannelse af den brede befolkning med sig ind i forhandlingslokalet.\nDer skal ret simple ting til\nHvad skal der til? Egentlig er det ret simple ting. Først og fremmest er der behov for en større opmærksomhed på cyber-truslen i den brede befolkning.\nUden at skræmme livet af folk, vil det være godt med en bevidsthed om, at vi alle er udsat for et konstant bombardement af digitale angreb – og om at cybersikkerhed er et fælles ansvar, som vi ikke kan overlade til forsvaret på samme måde som patruljering af vores luftrum eller vores fysiske grænser.\nOg så er der behov for, at alle kender til basale ”trafikregler”, som at man ikke skal klikke på links i mails fra ukendte afsendere, at man skal passe på med at gå på åbne og gratis wifi-netværk eller at man ikke skal sætte en fremmed usb-nøgle i sin computer.\nLige som vi under corona har vænnet os til retningslinjer og uddannelse i god adfærd fra myndighedernes side, bør vi også løbende modtage anvisninger om, hvordan vi i vores digitale adfærd kan være med til at beskytte os selv og hinanden mod cyberangreb.\nNår jeg rådgiver virksomheder, fylder uddannelse af medarbejderne ofte meget.\nHvis vi fik løftet det generelle vidensniveau i befolkningen, ville virksomhederne kunne bruge ressourcerne på endnu mere sikkerhed i stedet for uddannelse.\nOg måske skal cybersikkerhed på skemaet i vores skoler på linje med digital mobning og andre emner, der har vundet indpas i forbindelse med den stigende digitalisering af vores samfund.\nI stedet for blot at putte pengene i nogle offentlige kasser, så lad os løfte hele samfundet.\nUd over at skabe større sikkerhed på den korte bane gennem større opmærksomhed, så vil det helt sikkert også få flere til at interessere sig for området og uddanne sig inden for det. Det har vi i den grad behov for.\nUanset hvordan vi går til det, så vil jeg ønske, at regeringen og Folketingets partier skifter fokus fra ideen om et cyberhjemmeværn til at alle danskere bør være deres eget cyberhjemmeværn.\nDet vil give langt mere sikkerhed for pengene.


Nyheder fra DE | Historisk stort udbud af butikslokaler i Region Hovedstaden\n”På landsplan er 6,2 procent af butikslokalerne udbudt lige nu, og det er den højeste andel i tre år. Tallet er endda kun en anelse lavere end fra 2012-15, da allerflest butikslokaler var udbudt. Udviklingen har været mest udtalt i Region Hovedstaden med lidt over en fjerdedel af samtlige butikskvadratmeter i landet: Her er 4,8 procent af arealerne udbudt i øjeblikket, og det er faktisk det højeste, vi har kunnet registrere i regionen i 16 år, vi har data fra,” siger Mette B. Dehn, presseansvarlig for Ejendomtorvet.dk, landets største portal for erhvervslokaler.\n”Stigningen i udbuddet af butikslokaler hænger blandt andet sammen med højkonjunkturen, som har betydet, at der er kommet flere nybyggede og nyudviklede ejendomme på markedet. I København by og Københavns omegn er omkring 11 procent af de udbudte således nybyggeri. Det afspejler, at mange tør bygge nyt på grund af de gode tider,” siger Mikael Hartmann, bestyrelsesmedlem i Dansk Ejendomsmæglerforening og formand for erhvervsudvalget.\nHan peger også på, at den hårde konkurrence på dagligvarer har betydet, at flere supermarkedskæder senest har lukket en del afdelinger, og at mange af disse lokaler er udbudt i øjeblikket.


Liv og ledelse af Kathrine Lilleør – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nLiv og ledelse Lars Nørby Johansen set af Kathrine Lilleør af Kathrine Lilleør\nDa Lars Nørby Johansen som ny direktør for Falck varslede massefyringer i den gamle, familieejede virksomhed, klappede de ansatte af ham. Hvad er det, han kan? Var han deres bøddel eller deres redningsmand? Forfører eller fører? I sin interview-biografi om manden, der er blevet et symbol på god virksomhedsledelse, når Kathrine Lilleør ind bag erhvervsmandens parader og professionelle svar. Helt ind til mennesket Lars Nørby med hans begejstring, tvivl og fortrydelser. Kathrine Lilleør kan den kunst at spørge og lytte - og spørge igen. Hun får undervejs Lars Nørby til at fortælle den indimellem dramatiske historie om Falck, Group 4 Falck og G4S på en måde, den aldrig er blevet fortalt før. Det er samtidig beretningen om den fynske købmandssøn, der blev venstreorienteret universitetsansat, inden han fandt sin rolle som erhvervsleder og lærte Falck, at det både er nødvendigt og anstændigt at tjene penge på sit arbejde. I 15 år, mens han var direktør, voksede virksomhedens indtjening enormt med i gennemsnit 45% om året. Hvert år. Da han stoppede, var koncernen repræsenteret i 107 lande med 360.000 medarbejdere. En væksthistorie uden sidestykke. Kathrine Lilleør taler med Lars Nørby om, hvad der skaber den gode leder, men også om dybe skuffelser, tabte venskaber og professionelle og personlige svigt som nødvendige omkostninger i en karriere, der kræver alt af sin førstemand.\nanmeldt af Henrik Ørholst 2011.11.16\nMere end en topchef\nKathrine Lilleør får det bedste frem i Lars Nørby Johansen. Samtalebøger er en lidt slidt form, men forfatteren har doseret det hele glimrende og skrevet ”en bog om mennesket inde i topchefen” som viser, at en dygtig leder leverer andet end sorte tal på bundlinjen. [Refereret af bog.nu]\nanmeldt af Ulla Bechsgaard 2011.10.30\n"I Falck følte jeg mig hjemme"\nDenne samtalebog mellem præsten Kathrine Lilleør og erhvervsmanden Lars Nørby Johansen forfølger Johansens usædvanlige karrierevej, de svære valg, tvivlen og fortrydelserne undervejs. "Bogen er vurderet som det, den er: en samtalebog trykt på billigt papir. Hurtigt skrevet og hurtigt læst. Indholdet er interessant og godt serveret." [Refereret af bog.nu]\nanmeldt af Niels Nørgaard 2011.11.05\nPræsten og bossen\nKathrine Lilleør får tidligere Falck- og G4S-direktør, Lars Nørby Johansen, til at lukke op for både professionelle og private succeser og skuffelser i denne glimrende erhvervs-samtalebog. Lilleør stiller gode spørgsmål til et interessant karrieremenneske og i modsætning til andre bøger af denne art, sætter hun vedholdende fingeren på de ømme punkter. Man sidder dog efter endt læsning med en fornemmelse af, at forfatteren godt kunne have trykket endnu hårdere. [Refereret af bog.nu]\nanmeldt af Doris Ottesen 2011.10.11\nSjælesørgeren og topchefen\nSognepræst Katrine Lilleør har sat dansk erhvervslivs wonderboy, Lars Nørby Johansen, i stævne til en samtale om de værdier og konflikter, der har præget hans arbejdsliv. Med sine spørgsmål lykkes det hende at komme ud over den karriere og ledelsesfilosofi, som han tydeligvis er mest opsat på at tale om, og dermed bliver samtalen tankevækkende. Den kunne dog have været strammere redigeret. [Refereret af bog.nu]\nanmeldt af Ann Mariager 2011.10.07\nDen nøgne samtale\nIdéen bag bogen er ganske god, men sammenstødet mellem den gejstlige Kathrine Lilleør og erhvervsguruen Lars Nørby Johansen er alligevel ikke helt tilfredsstillende: Den nøgne samtaleform bliver en tand for bar, og man savner fx nogle stemningsbeskrivelser, der kunne sætte udvekslingerne i relief. [Refereret af bog.nu]\nanmeldt af Jonas Hindsholm Bentzen 2011.10.14\nLilleør forløser Nørby\nMed al respekt er Katrine Lilleør ikke den rette til at udfritte en topleder om erhvervsliv og karriereforløb. Hun vil hellere tale om de familiemæssige konsekvenser ved at sidde 17 år som chef for Falck. Hendes interviewbog med Lars Nørby Johansen rummer dog mange fremragende pointer og fine betragtninger over hierarkisk og værdibaseret ledelse. Læseren må blot forberede sig på en del mere bløde emner undervejs. [Refereret af bog.nu]\nFucking jøde! af Martin Krasnik Indbundet bog · Ebog · Lydbog\nStorskrift, Lindhardt og Ringhof, ISBN: 9788711734704\nHva' nu, hvis jeg hader sport? af Bente Klarlund Pedersen Indbundet bog · Ebog · Lydbog\nEbog (ePub), Bianco Luno, ISBN: 9788799389469\nHva' nu, hvis jeg hader sport\nLydbog til download, Bianco Luno, ISBN: 9788772003603\nUdgivet 2019.04.24 af Bianco Luno\nUDSOLGT - Indbundet bog, Bianco Luno, ISBN: 9788799389445\nUdgivet 2011.11.01 af Bianco Luno