1 INDLEDNING. 1.0 Budget- og regnskabssystemets status som regelsæt Budget- og regnskabssystemets opbygning PDF\nDownload "1 INDLEDNING. 1.0 Budget- og regnskabssystemets status som regelsæt Budget- og regnskabssystemets opbygning 1.1-1"\n1 Budget- og regnskabssystem for kommuner 1 INDLEDNING Indhold Side 1.0 Budget- og regnskabssystemets status som regelsæt Budget- og regnskabssystemets opbygning\n2 Budget- og regnskabssystem for kommuner side 1 1 INDLEDNING 1.0 Budget- og regnskabssystemets status som regelsæt Det kommunale budget- og regnskabssystem afløser med virkning fra 1. januar 2007 det eksisterende Budget- og regnskabssystem for kommuner og amtskommuner. Det kommunale budget- og regnskabssystem bygger i vid udstrækning på principperne fra det hidtidige budget- og regnskabssystem, som indførtes med virkning fra regnskabsåret Det kommunale budget- og regnskabssystem omfatter et sæt af regler vedrørende formen for kommunernes årsbudget, flerårige budgetoverslag og regnskab m.v. Reglerne er fastsat af indenrigsministeren med hjemmel i den kommunale styrelseslovs 46 og 57. I Indenrigs- og Sundhedsministeriets bekendtgørelse nr af 12. december 2003 er fastsat en række - især proceduremæssige - bestemmelser om kommunernes budgetog regnskabsvæsen, revision mv. Herudover fremgår bestemmelserne inden for budget- og regnskabssystemet af dette ringbind, jf. bekendtgørelsens 1, stk. 1. Budget- og Regnskabsudvalget, der består af repræsentanter for staten og de kommunale parter, afgiver indstilling til indenrigs- og sundhedsministeren vedrørende de justeringer i budget- og regnskabssystemet, som udvalget finder påkrævede eller ønskelige. Ændringer eller tilføjelser til budget- og regnskabssystemet meddeles elektronisk til kommunerne. Ændringer og tilføjelser træder ifølge bekendtgørelsens 1, stk. 2, i kraft ugedagen efter udsendelsen, med mindre andet er fastsat i det udsendte materiale. Budget- og regnskabssystemet er tilgængeligt via Internet på Indenrigs- og Sundhedsministeriets hjemmeside på under Budget- og regnskabssystem.\n3 Budget- og regnskabssystem for kommuner side Budget- og regnskabssystemets opbygning Budget- og regnskabssystemet omfatter to hoveddele. Dels en autoriseret kontoplan med tilhørende konteringsregler, og dels et sæt af form- og procedurekrav vedrørende budgetlægning, bevillingsafgivelse, regnskabsaflæggelse m.v. Del I omfatter en oversigt over kontoplanens opbygning og de generelle konteringsregler (kapitel 2), den autoriserede kontoplan (kapitel 3) og de særlige konteringsregler for hver enkelt konto (kapitel 4). Såvel kontoplanen som konteringsregler er bindende for kommunerne. Del II omfatter form- og procedurekrav, herunder form- og procedurekrav til budgettet (kapitel 5), bevillingsregler (kapitel 6), regler vedrørende bogføring, regnskab og revision (kapitel 7), regler vedrørende indregning og måling af materielle og immaterielle aktiver i anlægskartoteket og balancen (kapitel 8) og vejledning om omkostningskalkulationer (kapitel 9). Endelig er i denne del optrykt et uddrag af den kommunale styrelseslov, Indenrigs og Sundhedsministeriets bekendtgørelse nr af 12. december 2003 om kommunernes budget- og regnskabsvæsen, revision m.v. samt anden relevant lovgivning (kapitel 10). I del II forekommer såvel bindende regler som beskrivelser af mere vejledende og uddybende karakter. De bindende regler er, hvor det har været muligt og hensigtsmæssigt, markeret med en indramning af teksten. Disponeringen af systemet er sket ud fra et hensyn til, at det er Del I, som de personer, der arbejder med budget- og regnskabssystemet i det daglige, hyppigst vil have behov for at foretage opslag i. For personer, der står foran at skulle sætte sig ind i det kommunale bevillings- og budget- og regnskabssystem, vil en gennemlæsning af Del II før Del I imidlertid være mere naturlig. Hvert kapitel indledes med en indholdsfortegnelse.\n4 Budget- og regnskabssystem for kommuner 2 KONTOPLANENS OPBYGNING OG GENERELLE REGLER FOR KONTERING Indhold Side 2.0 Oversigt over kontoplanen Hovedkonti, hovedfunktioner og funktioner Dranst Ejerforhold og omkostningssted Gruppering Artsinddelingen Hovedart 0 Beregnede omkostninger Hovedart 1 Lønninger Hovedart 2 Varekøb Hovedart 4 Tjensteydelser m.v Hovedart 5 Tilskud og overførsler Hovedart 6 Finansudgifter Hovedart 7 Indtægter Hovedart 8 Finansindtægter Hovedart 9 Interne udgifter og indtægter Moms Registreret moms Købsmoms 2.6-3\n5 Budget- og regnskabssystem for kommuner side 1 2 KONTOPLANENS OPBYGNING OG GENERELLE REGLER FOR KONTERING 2.0 Oversigt over kontoplanen Hovedstrukturen i den kommunale kontoplan er skitseret i oversigten på næste side. Kontoplanen er opbygget ud fra et kontonummersystem, hvor det samlede kontonummer består af 16 cifre samt to overskrifter (tekster). Disse overskrifter er altså bestanddele af den autoriserede kontoplan. 1. ciffer - hovedkonto Kontonummerets første ciffer opdeler den kommunale virksomhed i 10 hovedkonti. Heraf vedrører hovedkonto 0-6 den egentlige drifts- og anlægsvirksomhed, mens hovedkonto 7-9 vedrører de finansielle poster. Hovedkontiene er altid autoriserede. 2. og 3 ciffer - Overskrift - hovedfunktion Hovedfunktionerne består af et nærmere angivet interval af funktioner vedrørende kommunale aktiviteter, der henhører under det samme overordnede formål, f.eks.»dagpleje; DAGINSTITUTIONER, OG KLUBBER FOR BØRN OG UNGE«. Hovedfunktionerne er altid autoriserede. 4. og 5. ciffer - funktion Funktionerne indeholder en specifikation af de forskellige kommunale aktiviteter inden for samme formål. Gennem funktionsopdelingen specificeres de kommunale aktiviteter vedrørende eksempelvis»dagpleje; DAGINSTITUTIONER, OG KLUBBER FOR BØRN OG UNGE«på dagpleje, vuggestuer, børnehaver m.v. Funktionerne er altid autoriserede. 6. ciffer - dranst Betegnelsen»dranst«er et kunstigt skabt udtryk bestående af de første 2 bogstaver fra hvert af ordene drift, anlæg og status. Ved angivelsen af dranst sker der en specifikation af posterne på de enkelte funktioner efter type, dvs. efter om der er tale om en driftspost, anlægspost eller lignende. Kontoplanen indeholder i alt 9 dranst-værdier, og angivelsen af dranst-værdi er altid autoriseret.\n6 Budget- og regnskabssystem for kommuner side 2 Kontonummerets opbygning: Byudvikling, bolig- og miljøforanstaltninger 1 Forsyningsvirksomheder m.v. 2 Trasport og infrastruktur 1. ciffer = 3 Undervisning og kultur hovedkonto (autoriseret) 4 Sundhedsområdet 5 Sociale opgaver og beskæftigelse 6 Fællesudgifter og administration m.v. 7 Renter, tilskud, udligning og skatter 8 Balanceforskydninger 9 Balance 2-3 ciffer hovedfunktion (autoriseret) ciffer = funktion (autoriseret) 1 Drift 2 Statsrefusion 3 Anlæg 6. ciffer = 4 Renter dranst (autoriseret) 5 Balanceforskydninger 6 Afdrag på lån og leasingforpligtelser 7 Finansiering 8 Aktiver 9 Passiver 7. ciffer = 1. Egne ejerforhold 2. Selvejende/private (autoriseret) 3. Andre offentlige myndigheder ciffer = omkostningssted (autoriseret på visse funktioner) ciffer = gruppering (delvis autoriseret) 0 Beregnede omkostninger 1 Lønninger 2 Varekøb 15. ciffer = 4 Tjenesteydelser m.v. hovedart (autoriseret) 5 Tilskud og overførelser 6 Finansudgifter 7 Indtægter 8 Finansindtægter 9 Interne udgifter og indtægter 16. ciffer = art (autoriseret i regnskab)\n7 Budget- og regnskabssystem for kommuner side 3 7. ciffer - ejerforhold I 7. ciffer foretages en opdeling af de kommunale aktiviteter efter ejerforholdet for de institutioner, ordninger eller lignende, som aktiviteterne vedrører. Der sondres i kontoplanen mellem tre former for ejerforhold Egne Selvejende/private Andre offentlige myndigheder Registreringen af ejerforholdet er autoriseret på de funktioner i kontoplanen, hvor der optræder andre ejerforhold end Egne. Ejerforholdet skal i disse tilfælde anføres i den ovenfor viste rækkefølge. 8, 9., 10. og 11. ciffer - omkostningssted Ved hjælp af kontonummerets 8., 9., 10. og 11. ciffer kan der foretages en opsplitning på omkostningssteder, dvs. på de enkelte institutioner, afdelinger mv. Specifikationen på omkostningssted i det ciffer er autoriseret på funktionerne Folkeskoler, Skolefritidsordninger, Kommunale specialskoler, Vuggestuer, Børnehaver, Integrerede institutioner og Fritidshjem. 12., 13 og 14. ciffer - gruppering Grupperingerne på kontonummerets ciffer anvendes til en videreopdeling af funktioner på enkeltaktiviteter eller -områder. Grupperingscifrene er autoriseret i de tilfælde, hvor man fra de centrale myndigheders side ønsker at kunne uddrage specifikke oplysninger af de kommunale budgetter og/eller regnskaber. Dette er altid tilfældet for statsrefusion og for anlæg (i regnskabet) samt i et vist omfang for driftskontiene. Grupperingsstrukturen er med virkning fra 1. januar 2007 udvidet fra 2 til 3 cifre. 15. og 16. ciffer - hovedart og art Ved hjælp af kontonummerets 15. ciffer specificeres kommunens ressourceforbrug på hovedarter, dvs. løn, varekøb, tjenesteydelser m.v. Hovedarterne 1-9 er altid autoriserede. Anvendelse af hovedart 0 Beregnede omkostninger er obligatorisk på samtlige områder i den kommunale kontoplan fra og med regnskab I det 16. ciffer er foretaget en yderligere specifikation af de enkelte hovedarter på arter. Eksempelvis er hovedarten varekøb opdelt på fem arter: fødevarer, brændsel og drivmidler, køb af jord og bygninger, anskaffelser samt øvrige varekøb. Artsspecifikationen er altid autoriseret i regnskabet og i nogle tilfælde ligeledes i budgettet. Der er således i budgettet autoriseret en specifikation på arterne 4.0, 4.5, 4.6, 4.7, 4.8, 4.9, 5.1, 5.2, 5.9, 7.1, 7.2, 7.6, 7.7, 7.8, 7.9 og 8.6.\n8 Budget- og regnskabssystem for kommuner side Hovedkonti, hovedfunktioner og funktioner Placering i kontoplanen Hovedkonti, hovedfunktioner og funktioner er altid autoriserede. Det vil sige, at der ved indberetning af budgetter og regnskaber til Indenrigs- og Sundhedsministeriet eller Danmarks Statistik ikke må anvendes andre tekster til eksisterende funktioner end de her anvendte. Der må heller ikke oprettes nye hovedkonti, hovedfunktioner eller funktioner. Hovedkontoen fastlægges i kontonummerets 1. ciffer: 0 Byudvikling, bolig- og miljøforanstaltninger 1 Forsyningsvirksomheder m.v. 2 Transport og infrastruktur 3 Undervisning og kultur 4 Sundhedsområdet 5 Sociale opgaver og beskæftigelse m.v. 6 Fællesudgifter og administration m.v. 7 Renter, tilskud, udligning og skatter 8 Balanceforskydninger 9 Balance Der er således i alt ti hovedkonti. Hovedkonto 0-6 opdeler den kommunale drifts- og anlægsvirksomhed på i alt syv hovedområder. Hovedkonto 7 og 8 omfatter de finansielle poster samt forskydningerne på balancen, og hovedkonto 9 er balancen. Der er autoriseret cifre til hovedfunktionerne. Hovedfunktionerne omfatter et nærmere angivet interval af funktioner, der er fastlagt ved kontonummerets 2. og 3. ciffer. På hovedkonto 7, 8 og 9 er så vidt muligt anvendt en parallel hovedfunktions- og funktionsopdeling. Funktionerne: Indskud i pengeinstitutter mv Indskud i pengeinstitutter mv Indskud i pengeinstitutter mv. anvendes således til registrering af henholdsvis renter af indskud i pengeinstitutter mv. ( ), forskydninger i indskud i pengeinstitutter mv. ( ) og beholdningen af indskud i pengeinstitutter mv. ( ). Formålsbestemt inddeling Gennem kontoplanens inddeling i hovedkonti, hovedfunktioner og funktioner sker der en gradvis specifikation af de kommunale udgifter og indtægter efter deres formål. Hovedkontoen fastlægger det overordnede formål, f.eks. hovedkonto 3: Undervisning og kultur.\n9 Budget- og regnskabssystem for kommuner side 2 Ved hovedfunktionerne sker der herefter en opdeling på enkelte formål eller aktivitetsområder, for hovedkonto 3 således: 22. FOLKESKOLEN 30. FAGLIGE UDDANNELSER 32. FOLKEBIBLIOTEKER 35. KULTUREL VIRKSOMHED 38. FOLKEOPLYSNING OG FRITIDSAKTIVITETER M.V. Endelig sker der ved funktionerne en yderligere opdeling på formålsbestemte aktiviteter. Hovedfunktionen FOLKESKOLEN er f.eks. opdelt på følgende funktioner: Folkeskoler Fællesudgifter for flere folkeskoler Syge- og hjemmeundervisning Pædagogisk psykologisk rådgivning m.v Skolefritidsordninger Befordring af elever i grundskolen Specialundervisning i regionale tilbud Kommunale specialskoler, centerklasser og specialklasser Bidrag til statslige og private skoler Specialpædagogisk bistand til børn og voksne Efterskoler og ungdomskostskoler Ungdommens Uddannelsesvejledning Sprogstimulering for tosprogede børn i førskolealderen Registrering på hovedfunktioner og funktioner Registreringen i budget- og regnskabssystemet skal så vidt muligt bero på konstaterbare forhold, med mindre konteringsreglerne i kapitel 4 specifikt foreskriver en beregningsmæssig fordeling af udgifter eller indtægter (jf. nærmere herom i kapitel 7, afsnit 7.0). Udgifter og indtægter, der ikke konkret kan fordeles på de enkelte hovedfunktioner eller funktioner skal, i det omfang der i systemet er oprettet autoriserede hovedfunktioner for >>FÆLLES FUNKTIONER<< eller funktioner for >>fælles formål<<, registreres på disse.\n11 Budget- og regnskabssystem for kommuner side 2 af. Anvendelsen af hovedart 0 er obligatorisk for alle områder i den kommunale kontoplan fra og med regnskab Sondringen mellem driftsudgifter og anlægsudgifter foretages i kontoplanen ved anvendelse af dranst-værdierne 1 henholdsvis 3. Sondringen mellem drifts- og anlægsudgifter har ikke alene betydning for selve registreringen i kommunens budget og regnskab. Der er også forskel på de bevillingsprocedurer, som skal gå forud for udgifternes afholdelse. For driftsudgifternes vedkommende er bevillingsafgivelsen knyttet til vedtagelsen af budgettet. For anlægsudgifternes vedkommende sker bevillingsafgivelsen derimod ved vedtagelsen af en anlægsbevilling for det enkelte anlægsprojekt. Tilrettelæggelsen af den økonomiske styring - procedurerne omkring bevillingsstyring og -kontrol - er med andre ord afhængig af, om der er tale om en drifts- eller en anlægsudgift. Det er ikke muligt - og næppe heller hensigtsmæssigt - at give en udtømmende beskrivelse af de forhold, der må indgå i overvejelserne omkring sondringen mellem driftsudgifter og anlægsudgifter. Dette vil nemlig i vidt omfang bero på den konkrete situation. Der kan således være eksempler på aktiviteter eller anskaffelser, som det i nogle situationer vil være mest nærliggende at henføre til driftssiden - i andre til anlægssiden. Som nogle mere generelle forhold, der må indgå i overvejelserne om sondringen mellem driftsudgifter og anlægsudgifter skal peges på følgende: En vurdering af udgiftens størrelse og karakter (type) i forhold til den pågældende institutions eller aktivitets sædvanlige udgiftsniveau En vurdering af, om der som følge af udgiften sker en væsentlig ændring i den pågældende institutions eller aktivitets sædvanlige udgiftsniveau Styringsmæssige overvejelser, jf. det ovenfor anførte Nybyggeri af større omfang bør altid henføres til anlægssiden Udgifter til ombygning, renovering m.v. vedrørende lejede lokaler bør som hovedregel henføres til driftssiden. Der kan dog forekomme situationer, hvor lejemålets længde og udgiftens størrelse kan begrunde en henføring til anlægssiden. I tilfælde, hvor sondringen mellem drifts- og anlægsudgifter giver anledning til tvivl kan bl.a. henvises til de for staten gældende regler, som er fastsat i Finansministeriets økonomisk-administrative vejledning. Heri er specielt omtalt følgende situationer: Vejledende for, om en udgift til vedligeholdelses- og ombygningsarbejder bør henføres under drift eller under anlæg, er dels om arbejdet indebærer væsentlige ændringer i bestående bygninger eller anlæg, dels om formålet med eller brugen af bygningen m.v. ændres væsentligt. Er dette tilfældet, bør udgiften konteres under anlæg. Udgifter til anskaffelser af materiel, inventar m.v. bør som hovedregel henføres under drift. Anskaffelser, der medfører en væsentlig forskydning af institutionens driftsudgiftsniveau, bør dog henføres under anlæg. Vægten lægges således ikke på, om den konkrete anskaffelse er ordinær eller ekstraordinær. Anskaffelser af materiel og inventar i forbindelse med kommunalt nybyggeri afholdes i alle tilfælde som en del af byggeudgiften. Udgifter til behovsanalyse og programoplæg for et bygge- eller anlægsarbejde kan henføres til driften. Hvor der er etableret særlige byggeadministrationer, gælder dette også udgifter til udarbejdelse af byggeprogram. Projekteringsudgifter i øvrigt henføres under anlæg.\n12 Budget- og regnskabssystem for kommuner side 3 I øvrigt henvises til det i kapitel 7, afsnit 7.0, omtalte kontinuitetsprincip, hvorefter der ikke bør foretages hyppige ændringer i de regnskabsmæssige regler og procedurer, som kan medvirke til at vanskeliggøre en vurdering af kommunens regnskab. På hovedkonto 1 Forsyningsvirksomheder mv. samt på de øvrige områder, hvor kommunens materielle aktiver registreres i et anlægskartotek og danner grundlag for beregnede udgifter som f.eks. afskrivninger, er regelsættet for registreringen af aktiver i anlægskartoteket i kapitel 8, afsnit (statsrefusion) og 7 (finansiering) De generelle tilskud fra staten og tilskud og tilsvar i forbindelse med de mellemkommunale udligningsordninger på funktionerne registreres under dranst 7 (finansiering). Under dranst 2 (statsrefusion) registreres som nævnt alene indtægter fra refusionsordningerne samt visse tilskud fra staten og fra EU, hvor dette er autoriseret på grupperingsniveau i kontoplanen. Øvrige tilskud og betalinger fra staten registreres under dranst 1 (drift). 4 (renter) Dranst 4 (renter) optræder alene på funktionerne , idet rentebetalinger vedrørende forsyningsvirksomhedernes mellemværende med kommunen registreres ved anvendelse af dranst 1 (drift). 5 (Balanceforskydninger) Dranst 5 (Balanceforskydninger) forekommer kun på funktionerne og vedrørende forskydninger i aktiver og passiver. 6 (afdrag på lån og leasingforpligtelser) Afdrag på langfristet gæld (debetsiden på funktionerne ) registreres ved anvendelse af dranst 6 (afdrag på lån og leasingforpligtelser). Analogt hertil registreres nedbringelser af leasingforpligtelser (debetsiden på funktion ) på dranst 6. 7 (finansiering) Dranst 7 (finansiering) anvendes ved registrering af lånoptagelse (kreditsiden på funktionerne ), generelle tilskud fra staten og tilskud og tilsvar i forbindelse med de mellemkommunale udligningsordninger (funktionerne ) samt skatter (funktionerne ). 8 (aktiver) og 9 (passiver) Dranst 8 (aktiver) og dranst 9 (passiver) anvendes udelukkende ved registrering af aktivdelen og passivdelen af hovedkonto 9.\n13 Budget- og regnskabssystem for kommuner side Ejerforhold og omkostningssted Ejerforhold Ejerforholdet er autoriseret ved 7. ciffer i kontoplanen. Der sondres mellem tre former for ejerforhold 1. Egne 2. Selvejende/private 3. Andre offentlige myndigheder Ejerforhold er ikke medtaget i den autoriserede kontoplan i kapitel 3. Om de enkelte former for ejerforhold skal bemærkes følgende: Ejerforholdet Egne dækker over ordninger eller institutioner, hvor såvel drift som regnskabsfunktion henhører under den pågældende kommune. Betegnelsen Egne omfatter endvidere ordninger og institutioner, som har flere kommuner som serviceområde (f.eks. en fælleskommunal ordning). I det omfang, kommunen alene er regnskabsførende for en given institution med tilknyttet overenskomst, skal registreringen dog ikke ske under dette ejerforhold, jf. nedenfor. Ejerforholdet Selvejende/private benyttes ved ordninger eller institutioner, som drives i selvejende eller privat regi, og som opnår drifts- og anlægstilskud fra kommunen. Som hovedregel vil der være tale om et overenskomstforhold mellem kommunen og de pågældende institutioner. Selvejende og private institutioner optages i de kommunale budgetter og regnskaber efter samme regler gældende for kommunale institutioner, såfremt der er indgået driftsoverenskomst mellem en kommune og den pågældende institution. Der er ingen faste bestemmelser mht. indholdet af en driftsoverenskomst. Generelt vil en driftsoverenskomst medføre, at kommunalbestyrelsen vil have en betydelig indflydelse på institutionens drift, således at den selvejende/private institution er at sidestille med en kommunal institution. Som forhold, der kan beskrive en driftsoverenskomst, kan peges på: Kommunalbestyrelsen godkender institutionens vedtægter. Kommunalbestyrelsen har indflydelse på institutionens drift. For eksempel med hensyn til antallet af institutionspladser og hvem disse står til rådighed for, daglige åbningstider, antallet af stillinger og disses art, ansættelse og afskedigelse af institutionens leder. Kommunalbestyrelsen afholder institutionens driftsudgifter på grundlag af budgettet. Budget-, bogførings- og regnskabsprocedurer: budgetforslag udarbejdes af kommunalbestyrelsen med bistand fra institutionen. Institutionen er forpligtet til at overholde budgettet, om nødvendigt søge tillægsbevillinger og udføre løbende budgetkontrol. Parterne aftaler, hvem der beregner og udbetaler løn og varetager bogholderi og regnskabsføring. Kommunalbestyrelsen godkender revisor.\n14 Budget- og regnskabssystem for kommuner side 2 Institutionens budget og regnskab registreres hos den kommune, der har overenskomsten. Regnskabsføringen sker på de respektive funktioner under de respektive hovedkonti med undtagelse af renter og afdrag, som registreres på hovedkonto 7 og 8. Det samme gælder for anlægsposterne for selvejende og private institutioner (bortset fra private lederejede institutioner), der før anlægsarbejdernes påbegyndelse er indgået en overenskomst med. I de tilfælde, hvor der ikke er en hovedoverenskomstkommune, skal det aftales, hvilken kommune der skal budgettere og regnskabsføre vedrørende institutionen. For private lederejede institutioner medtages alene driftsudgifter og driftsindtægter i kommunens budget og regnskab, idet institutionens udgifter til renter og afdrag betragtes som huslejeudgift. Ejerforholdet Andre offentlige myndigheder anvendes ved driftstilskud og takstbetaling til ordninger og institutioner i offentligt regi, men uden for kommunen. Herunder anføres f.eks. takstbetaling for ophold i institutioner, der henhører under andre kommuner, regioner, staten m.v., betaling for brug af fælleskommunale institutioner, der ikke drives af den pågældende kommune osv. Det bemærkes, at der i de af kommunerne benyttede økonomisystemer er knyttet numre til overskrifterne vedrørende ejerforhold. Omkostningssted Kontonummerets 8., 9., 10. og 11. ciffer anvendes til opdeling af kommunens omkostningssteder. Anvendelsen af omkostningssted er endvidere autoriseret i regnskabet på funktion Folkeskoler, Skolefritidsordninger, Kommunale specialskoler, Vuggestuer, Børnehaver, Integrerede daginstitutioner og Fritidshjem. Udgangspunktet er her, at udgifter og indtægter til, hvad der må anses for institutionens kerneydelse er omfattet af den autoriserede registrering på omkostningssted. Kerneydelsen defineres som den grundlæggende ydelse, der er forbundet med et pågældende funktionsområde, f.eks. pasning i en børneinstitution. Udgifter og indtægter, der er nødvendige for at sikre den almindelige produktion af kerneydelsen f.eks. udgifter til administration på institutionen, inventar, vand, varme, strøm indvendig vedligeholdelse og rengøring er ligeledes omfattet af den autoriserede registrering på omkostningssted. Udgifter til lokaler i sig selv, dvs. husleje, og udgifter til udvendig vedligeholdelse skal også registreres på omkostningssted. Derimod skal en række udgifter ikke fordeles på omkostningssted, men på stednummer for fælles formål. De nærmere konteringsregler for registrering på omkostningssted på de enkelte funktioner er omtalt i afsnit 4.3 og afsnit 4.5. I de øvrige dele af kontoplanen er det frivilligt at anvende omkostningssted. I de tilfælde, hvor der ikke ønskes en opdeling på omkostningssteder, benyttes stednummer 0000.\n15 Budget- og regnskabssystem for kommuner side Gruppering Grupperingerne på kontonummerets ciffer anvendes til en yderligere opdeling af udgifterne og indtægterne inden for den enkelte funktion. Kontoplanen indeholder i en række tilfælde autoriserede grupperinger. Det drejer sig især om tilfælde, hvor de centrale myndigheder ønsker at kunne uddrage specifikke oplysninger af de kommunale budgetter og regnskaber. På de funktioner, hvor der ikke er autoriseret grupperinger, eller hvor de autoriserede grupperinger ikke omfatter alle de udgifter/indtægter, der registreres på den pågældende funktion, kan kommunerne selv foretage en ønsket opdeling af funktionerne ved hjælp af individuelt fastlagte grupperingsnumre. Nedenfor er redegjort for de generelle konteringsregler for grupperingerne. Gennemgangen er opstillet i dranstorden. Konteringsregler for grupperinger, der refererer specifikt til de enkelte funktioner, fremgår af kapitel 4. Drift På driftskontiene er grupperingsnumrene og , samt reserveret til autoriserede grupperinger. Disse numre må altså ikke benyttes af kommunerne til individuelt fastlagte grupperinger. De autoriserede grupperinger under dranst 1 (drift) fremgår altid af den autoriserede kontoplan på de funktioner, hvor de forekommer. Statsrefusion Grupperingerne under dranst 2 (statsrefusion) er altid autoriserede og fremgår af den autoriserede kontoplan. Der er autoriseret tre grupperinger på tværs af kontoplanen: Anlæg 001 Refusion fra den centrale refusionsordning 003 Berigtigelser 020 Tilskud fra EU Generelle grupperinger Med undtagelse af de anførte funktioner under afsnittet Særlige grupperinger nedenfor er der for alle anlægskonti autoriseret følgende generelle grupperinger: 001 Anlægstilskud 010 Køb/salg af jord 015 Køb/salg af bygninger Til de enkelte grupperinger kan knyttes følgende korte beskrivelse: 001 Anlægstilskud I udgiftskolonnen for denne gruppering registreres anlægstilskud til selvejende/private institutioner eller andre offentlige myndigheder. I indtægtskolonnen registreres tilskud fra andre offentlige myndigheder samt fra private til det pågældende anlæg.\n16 Budget- og regnskabssystem for kommuner side 2 Dato: 18. oktober 2006 Ikrafttrædelsesår: Budget Køb/salg af jord Under denne gruppering registreres udgifter og indtægter i forbindelse med køb og salg af arealer og grunde. Hvor kommunen i forvejen ejer de arealer eller grunde, der tages i anvendelse i forbindelse med anlægsarbejder, registreres værdien af de pågældende ejendomme ikke som anlægsudgift under de enkelte anlægsarbejder. Vedrørende byggemodning og forsyningsvirksomheder, hvor værdien af medgåede kommunale arealer indgår i takstfastsættelsen, opskrives udlægskontiene på hovedkonto 9 med grundenes værdi. 015 Køb/salg af bygninger Grupperingen anvendes på tilsvarende måde som gruppering 010. Afgørende for, om der skal ske registrering på gruppering 010 eller 015 er, om henholdsvis jord eller bygninger er økonomisk tungestvejende. De ikke autoriserede grupperingsnumre kan anvendes frit af den enkelte kommune. Særlige grupperinger På følgende områder er der autoriseret særlige grupperinger i regnskabet: Hele hovedfunktionen JORDFORSYNING Funktion Beboelse (under hovedfunktionen FASTE EJENDOMME) Funktion Byfornyelse (under hovedfunktion FASTE EJENDOMME) Funktion Driftssikring af boligbyggeri(under hovedfunktion FASTE EJENDOMME) Funktion Fælles formål (under hovedfunktionen SPILDEVANDSANLÆG) Hovedkonto 2 Transport og infrastruktur, funktion Vejanlæg og Standardforbederinger af vejanlæg. Renter og finansforskydninger Der er kun i få tilfælde autoriseret grupperinger under dranst 4 (renter) og 5 (finansforskydninger). De autoriserede grupperinger fremgår af kontoplanen i kapitel 3. Afdrag på lån Der er ikke autoriseret grupperinger under dranst 6 (afdrag på lån). Finansiering Grupperingerne under dranst 7 (finansiering) er altid autoriserede på funktionerne , jf. den autoriserede kontoplan. Aktiver og passiver Der er kun i få tilfælde autoriseret grupperinger under dranst 8 (aktiver). Under dranst 9 (passiver) er der ingen autoriserede grupperinger.\n17 Budget- og regnskabssystem for kommuner side Artsinddelingen Den autoriserede artsinddeling Kontonummerets to sidste cifre indeholder en opdeling af de kommunale udgifter og indtægter m.v. efter hovedart - det 15. ciffer - og art - det 16 ciffer. Der er i kontoplanen autoriseret i alt 9 hovedarter, der igen er opdelt på en række autoriserede arter. Den autoriserede artsinddeling er følgende: HOVEDARTER ARTER 0 Beregnede omkostninger 0.0 Statuskonteringer 0.1 Afskrivninger 0.2 Lagerforskydninger 0.4 Forrentning 0.5 Øvrige beregnede og overførte udgifter/omkostninger frivillig 0.6 Øvrige beregnede og overførte udgifter/omkostninger obligatorisk 0.8 Beregnede og overførte indtægter 0.9 Modregningskonto 1 Lønninger 2 Varekøb 2.2 Fødevarer 2.3 Brændsel og drivmidler 2.6 Køb af jord og bygninger 2.7 Anskaffelser 2.9 Øvrige varekøb 4 Tjenesteydelser m.v. 4.0 Tjenesteydelser uden moms 4.5 Entreprenør- og håndværkerydelser 4.6 Betalinger til staten 4.7 Betalinger til kommuner 4.8 Betalinger til regioner 4.9 Øvrige tjenesteydelser m.v. 5 Tilskud og overførsler 5.1 Tjenestemandspensioner m.v. 5.2 Overførsler til personer 5.9 Øvrige tilskud og overførsler 6 Finansudgifter 7 Indtægter 7.1 Egne huslejeindtægter 7.2 Salg af produkter og ydelser 7.6 Betalinger fra staten 7.7 Betalinger fra kommuner 7.8 Betalinger fra regioner 7.9 Øvrige indtægter\n18 Budget- og regnskabssystem for kommuner side 2 8 Finansindtægter 9 Interne udgifter og indtægter 8.6 Statstilskud 9.1 Overførte lønninger 9.2 Overførte varekøb 9.4 Overførte tjenesteydelser 9.7 Interne indtægter Formål og anvendelse Med artsinddelingen sker der en specifikation af de kommunale udgifter og indtægter m.v. efter deres art - løn, varekøb, tjenesteydelser etc. - og dermed efter karakteren af det ressourceforbrug, de indebærer. En hovedbegrundelse for artsinddelingen er, at de centrale myndigheder har behov for at kunne opgøre det ressourceforbrug, som kommunernes aktiviteter giver anledning til. Dels samlet - bl.a. til brug for opgørelsen af nationalregnskabet - og dels inden for de enkelte sektorer. Artsinddelingen danner også grundlag for de centrale myndigheders opgørelse af prisog lønudviklingen i den kommunale sektor til brug for reguleringen af de generelle tilskud m.v. Artsinddelingen tjener samtidig forskellige formål i den enkelte kommunes budget og regnskab. Foruden at muliggøre vurderinger af udviklingen i den enkelte kommunes ressourceforbrug, anvendes artsinddelingen bl.a. ved indarbejdelsen af skøn over pris- og lønudviklingen i budgettet. Endvidere foretages der gennem artsinddelingen en opdeling på momsbelagte og ikkemomsbelagte udgifter, som er nødvendige af hensyn til administration af momsudligningsordningen. Det sker ved, at artsinddelingen indeholder en klar adskillelse mellem arter vedrørende udgifter med moms - nemlig art 2.2, 2.3, 2.7, 2.9, art 4.5 og og de øvrige arter. De særlige forhold omkring registreringen i forbindelse med moms er omtalt i afsnit 2.6. Endelig benyttes de autoriserede arter under hovedart 0 Beregnede omkostninger til registrering af indirekte udgifter i form af beregnede omkostninger som eksempelvis forrentning og afskrivninger. Registrering på hovedart 0 foretages med henblik på at kunne omkostningsregistrere i selve budget- og regnskabssystemet. En modregningskonto (art 0.9) sikrer, at kun poster med finansiel betydning kan øve indflydelse på bevillingsstyringen af den samlede økonomi. Således neutraliseres posteringer under hovedart 0 i forhold til det samlede driftsbudget henholdsvis regnskab. Regler for kontering på arterne I budgettet skal der som minimum foretages en specifikation af udgifter og indtægter m.v. på de autoriserede hovedarter. Derudover er der i budgettet autoriseret en specifikation på art 4.0, 4.5, 4.6, 4.7, 4.8, 4.9, art 5.1, 5.2, 5.9, art 7.1, 7.2, 7.6, 7.7, 7.8, 7.9 og 8.6.\n19 Budget- og regnskabssystem for kommuner side 3 Af hensyn til budgetteringen vedrørende momsudligningsordningen (og anvendelsen af de til dette formål udviklede systemer) vil det endvidere være hensigtsmæssigt, at kommunen foretager en budgettering af de momsbærende udgiftsarter, dvs. art 2.2, 2.3, 2.7, 2.9, samt art 4.5 og 4.9. Der er imidlertid ikke noget krav om, at art 2.2, 2.3, 2.7 og 2.9 skal fremgå af budgettet. I regnskabet skal udgifter og indtægter m.v. specificeres på de autoriserede arter. I det omfang, der i kommunernes udgifts- og indtægtsbilag er indeholdt en specifikation, der omfatter flere arter, skal der som hovedregel foretages registrering på hver af disse. En undtagelse herfra er dog udgifter til anlæg, reparation og vedligeholdelse, der ikke udføres af kommunens eget personale, herunder varekøb og anskaffelser i tilknytning hertil. Disse udgifter registreres samlet, under art 4.5 Entreprenør- og håndværksydelser. Det bemærkes, at omkostningsregistrering via arterne under hovedart 0 Beregnede omkostninger er obligatorisk på alle kommunale områder fra regnskab De ikke benyttede numre i artsinddelingen kan anvendes frit af kommunerne, såfremt der ønskes en yderligere specifikation. I så fald skal der imidlertid i indberetningerne til de centrale myndigheder, jf. kapitel 7, ske en opsummering til de autoriserede arter. Anvendelsen af hovedart 9 til registrering af interne overførsler af udgifter og indtægter er frivillig for den enkelte kommune, jf. nærmere nedenfor. Ønsker kommunen at benytte hovedart 9, skal dette imidlertid ske ved anvendelsen af de herunder autoriserede arter. Arterne under hovedart 9 må ikke benyttes til andre formål end de anførte. Nedenfor er anført nærmere regler for konteringen på de enkelte hovedarter og arter. HOVEDART 0 BEREGNEDE OMKOSTNINGER Hovedart 0 benyttes til registrering af beregnede omkostninger og indtægter som eksempelvis afskrivninger. Registrering på hovedart 0 foretages med henblik på at kunne omkostningsregistrere i selve regnskabssystemet samt indregne materielle aktiver mv. i balancen. Hovedart 0 anvendes ikke i budgettet. Flere af arterne, bl.a. art 0.1 Afskrivninger og art 0.2 Lagerforskydninger, refererer til udgifter eller omkostninger, som beregnes i anlægskartoteket for materielle aktiver og herefter overføres til hovedart 0. Jævnfør endvidere beskrivelsen af materielle aktiver i kapitel 8 samt kapitel 9 om omkostninger. Registreringen af de beregnede omkostninger foretages under arterne , mens beregnede indtægter registreres under art 0.8. Posteringer under art og 0.8 modposteres på art 0.9 Modregningskonto. Hovedart 0 indgår ikke i udgiftsregnskabet eller budgettet og har derfor ikke indflydelse på bevillingsstyringen af den samlede økonomi. Medtages hovedart 0 i regnskabet fås et omkostningsregnskab på hovedkonto 0-7. Undlades hovedart 0 fås udgiftsregnskabet.\n20 Budget- og regnskabssystem for kommuner side 4 Beregnede omkostninger mv. er i artsopdelingen opdelt på 8 arter: 0.0 Statuskonteringer 0.1 Afskrivninger 0.2 Lagerforskydninger 0.4 Forrentning 0.5 Øvrige beregnede og overførte udgifter/omkostninger frivillig 0.6 Øvrige beregnede og overførte udgifter/omkostninger obligatorisk 0.8 Beregnede og overførte indtægter 0.9 Modregningskonto Vedrørende forhold, der gælder for de enkelte arter, kan der peges på følgende: 0.0 Statuskonteringer I det udgiftsbaserede system udgiftsføres aktiver ved tilgang (og indtægtsføres ved afgang) som drifts- eller anlægsudgifter (-indtægter), mens status ikke påvirkes af tilgangen/afgangen. Da der med virkning fra 2004 skal etableres en samlet statusbalance for hele det kommunale område, skal status påvirkes på alle områder ved tilgang/afgang af alle aktiver. Beløbsmæssigt er det kun aktiver med en værdi på over kr., som det er obligatorisk at indregne i status. Det er frivilligt at indregne aktiver til en værdi på mellem kr. Dette svarer til de aktiver, som kommunen skal optage i anlægskartoteket, jf. kap. 8. Optagelsen af anskaffelsesudgiften sker ved, at denne omkonteres til de relevante statuskonti via hovedkonto 8 og anvendelse af art 0.0. Der skal etableres forretningsgange, der sikrer, at registreringen af anskaffelser i anlægskartoteket også indregnes i status, således at der altid er overensstemmelse mellem til- og afgange i anlægskartoteket og bevægelserne på hovedkonto 8. Eksempel: Eksemplet viser omkonteringen af anskaffelsesudgiften til balancen ved køb af en grund til 2 mio. kr. Grunden skal i dette eksempel anvendes til opførelse af en ny skole.\n21 Budget- og regnskabssystem for kommuner side 5 1) Købesum Anlæg x-skole Kassen sted zzzz.zz.zz ) Omkontering til status via art 0 3) Afledte posteringer på hovedkonto 9 Anlæg x-skole Grunde og bygninger sted xxxx Modpost skattefinansierede aktiver Grunde og bygninger xxxx xxxx Afskrivninger Aktiver, der indgår i produktionen/udførelsen af produkter/ydelser, vil med tiden typisk blive forbrugt. Som et led i opgørelsen af omkostninger registreres et sådant forbrug i form af beregnede afskrivninger på bygninger, inventar, materiel m.v. Disse afskrivninger registreres under art 0.1 Afskrivninger. Anvendelsen af art 0.1 Afskrivninger er obligatorisk. Afskrivninger registreres på stedniveau, hvor dette er autoriseret i kontoplanen. På øvrige områder registreres afskrivninger på funktionsniveau. 0.2 Lagerforskydninger I forbindelse med opgørelsen af omkostninger er der behov for at foretage en periodisering af udgifterne. Der kan således være tale om omkostninger til vareforbrug, som ikke er udgiftsregistreret i det år, hvor forbruget finder sted, fordi der forbruges fra lager. Omvendt vil registrerede udgifter til varekøb ikke skulle medregnes i omkostningsregnskabet, i det omfang der alene er tale om lageropbygning. Registreringen af sådanne forskydninger vedrørende henholdsvis forbrug fra eller opbygning af lager sker ved at registrere forskydningerne under art 0.2 Lagerforskydninger. Det er frivilligt at anvende art 0.2 Lagerforskydninger. 0.4 Forrentning I en given aktivitet vil der typisk være bundet en vis kapital. Ved omkostningsberegning er der behov for at indregne en forrentning af den kapital, der er investeret i tilknytning til den omhandlede aktivitet. Forrentning skal f.eks. beregnes i forbindelse med kalkulation af de gennemsnitlige, langsigtede omkostninger ved den kommunale leverandørvirksomhed af personlig pleje og praktisk hjælp for ældre. Registreringen sker på art 0.4 Forrentning. Det bemærkes, at kommunernes mellemværende med forsyningsvirksomhederne ikke registreres under hovedart 0, men på hovedart 6 og 8. Det er frivilligt at\n22 Budget- og regnskabssystem for kommuner side 6 anvende art Øvrige beregnede og overførte udgifter/omkostninger - frivillig Der kan forekomme beregnede udgiftsbeløb/omkostninger, som kan være relevante i de enkelte omkostningsberegninger. Som eksempel kan nævnes indirekte omkostninger, der er forbundet med kommunal levering af personlig pleje og praktisk hjælp til ældre, f.eks. andel af fællesomkostninger til ledelse, administration, husleje mv. Disse registreres under art 0.5 Øvrige beregnede og overførte udgifter/omkostninger. Derudover benyttes art 0.5 til registrering af overførte udgifter, der ikke skal øve indflydelse på kommunens udgiftsregnskab. Det bemærkes, at overførte udgifter, der skal indgå i kommunens udgiftsregnskab herunder overførsler til og fra forsyningsområdet ikke registreres under hovedart 0. Det er frivilligt at anvende art Øvrige beregnede og overførte udgifter/omkostninger - obligatorisk Art 0.6 har samme funktion som art 0.5, men anvendes i de tilfælde, hvor der er krav om at registrere omkostninger. Det er obligatorisk at anvende art 0.6 til at omkostningsregistrere ændringer i kommunens pensionsforpligtelse vedrørende tjenestemænd, såfremt forpligtelsen ikke er forsikringsmæssigt afdækket. Omkostningsregistrering af øvrige hensatte forpligtelser er frivilligt og der anvendes derfor art 0.5. Omkostningsregistreringen skal ske på samme niveau som afskrivninger, jf. ovenfor under art Beregnede og overførte indtægter Under art 0.8 registreres beregnede og overførte indtægter, der ikke skal øve indflydelse på kommunens regnskaber. Det bemærkes, at overførte indtægter, der indgår i kommunens udgiftsbaserede regnskab herunder overførsler til forsyningsområder - ikke registreres under hovedart 0. Anvendelsen af art 0.8 Beregnede og overførte indtægter er frivillig. 0.9 Modregningskonto Under art 0.9 modposteres registreringer foretaget under art og 0.8, dvs. registreringen på art 0.9 foregår med modsat fortegn af registreringen på art og 0.8. Modregningskontoen er en teknisk konto, der sikrer, at kun poster med finansiel betydning kan øve indflydelse på kommunens samlede udgiftsregnskab. Det er således modregningskontoens funktion at neutralisere de nye posteringer i forhold til udgiftsregnskabet. Anvendelsen af art 0.9 Modregningskonto er obligatorisk at anvende som modpost for art 0.1. HOVEDART 1 LØNNINGER På hovedart 1 Lønninger registreres kommunens lønudgifter, herunder lønbidrag af enhver art. Godtgørelse af ansattes udgifter i forbindelse med tjenesten, dvs. udgifter til repræsentation, rejser, brug af eget motorkøretøj og lignende, registreres ikke under hovedart 1 Lønninger, men under hovedart 4 Tjenesteydelser m.v. Det samme gælder vederlag til sagkyndige og specialister i liberale erhverv samt vederlag og lignende til medlemmer af kommissioner, råd og nævn, hvor medlemmerne hverken er kommunalt ansatte eller medlemmer af kommunalbestyrelsen.\n23 Budget- og regnskabssystem for kommuner side 7 I visse tilfælde kan det være vanskeligt at sondre mellem lønninger og tjenesteydelser. Det vil her være afgørende, om den pågældende person er kommunalt ansat. Udbetalinger til personer, der ikke er ansat i kommunen, registreres ikke som lønninger, men under hovedart 4 Tjenesteydelser m.v. Kommunalbestyrelsesmedlemmer betragtes i denne forbindelse som kommunalt ansatte. Skattepligtige mødediæter, vederlag og honorarer til kommunalbestyrelsesmedlemmer registreres på hovedart 1 Lønninger, mens ikke-skattepligtige diæter og lignende til disse personer registreres på hovedart 4 Tjenesteydelser m.v. Pensionsforsikringspræmier registreres på hovedart 1, mens direkte udbetalt pension, ventepenge, rådighedsløn og understøttelse registreres på hovedart 5 Tilskud og overførsler. Pensionsforsikringspræmier skal registreres på de funktioner, som udgifterne vedrører, således at disse følger ansættelsesområdet. Registrerer kommunen på omkostningssteder for en given funktion, kan pensionsforsikringspræmien henføres til omkostningssted Fælles formål. Bonus og lignende vedrørende pensionsforsikringspræmier samt refusion af dagpenge vedrørende kommunalt ansatte skal minusposteres som udgift under hovedart 1 Lønninger. Det bemærkes, at udgiften til løntilskud til personer i fleks og skånejob registreres på funktion 5.41 under anvendelse af art 5.2, jf. konteringsreglerne herfor. Lønudgiften til personer i kommunale fleksjob og skånejob registreres på art 1 under de kommunale virksomheder, institutioner og forvaltninger, hvor de er ansat. På de samme funktioner indtægtsføres endvidere løntilskuddet på art 1. Under hovedart 1 findes ingen autoriserede arter. Som eksempler på kontering under hovedart 1 kan anføres: 1 Lønninger Arbejdsgivernes elevrefusion (AER) Arbejdsmarkedets Erhvervssygdomssikring (AES) Arbejdsmarkedsuddannelsesfonden ATP Beklædningsgodtgørelse (skattepligt) Direkte udbetalt løn Døgnplejeløn Feriegodtgørelse Fond til uddannelse af tillidsmænd Godtgørelse fra dagpengefond vedr. løn under barsel Godtgørelse fra dagpengefond vedr. sygdom over 5. uge Kursusgodtgørelse fra arbejdsløshedskasser Lønmodtagernes garantifond Mødediæter, honorarer og vederlag til kommunalbestyrelsesmedlemmer (skattepligtige) Overtidsgodtgørelse Pensionsforsikringspræmier Løntilskud til personer i fleks- og skånejob Tabt arbejdsfortjeneste, godtgørelse for skattepligtige.\n24 Budget- og regnskabssystem for kommuner side 8 HOVEDART 2 VAREKØB Under hovedart 2 Varekøb registreres kommunens udgifter til momsbelagte varekøb samt udgifter til køb af jord og bygninger. Varekøb er i artsinddelingen opdelt på 5 arter: 2.2 Fødevarer 2.3 Brændsel og drivmidler 2.6 Køb af jord og bygninger 2.7 Anskaffelser 2.9 Øvrige varekøb Som eksempler på kontering på de enkelte arter under hovedart 2 kan anføres: 2.2 Fødevarer Brød Dybfrostvarer Kaffe, te og kakao Kartofler, grøntsager og frugt Kolonialvarer Konservesvarer Kød, fjerkræ og fisk Mejeriprodukter Øl, vand og andre drikkevarer 2.3 Brændsel og drivmidler Benzin Dieselolie Elektricitet Fast brændsel (kul, koks) Fjernvarme Flydende brændsel (olie) Forsyningsvirksomheders køb af energi med henblik på videresalg Gas Petroleum 2.6 Køb af jord og bygninger Køb af jordarealer Køb af bygninger 2.7 Anskaffelser Her registreres større og bekostelige indkøb af genstande med levetid på over 1 år (eksklusiv køb af jord og bygninger), f.eks.: Maskiner Motorkøretøjer og andet kørende materiel Tekniske anlæg og installationer, f.eks. elevatorer, forbrændingsanlæg, kedelanlæg, køleanlæg, sanitære anlæg, varme- og ventilationsanlæg, større apparaturer såsom f.eks. røntgenanlæg, scannere o. lign. 2.9 Øvrige varekøb Byggematerialer, f.eks. betonelementer, mursten, cement, grus og tømmer Kontorartikler, f.eks. papir og tryksager Lægelige artikler, f.eks. apparatur og instrumenter, behandlingsapparater, laboratorieudstyr, forbindsstoffer, medicin, proteser, røntgenartikler, tand-plejeartikler og transfusionsmateriale\n25 Budget- og regnskabssystem for kommuner side 9 Rengøringsartikler, f.eks. affaldsposer, vaske- og opvaskemidler, toiletartikler og desinfektionsmidler Inventar, f.eks. armaturer, tæpper, møbler, senge og service Undervisningsmidler, f.eks. bøger, film, bånd, samlinger, håndgerningsmaterialer, skriveredskaber, sløjdmaterialer og varer til skolekøkken Vejmaterialer, f.eks. asfalt, beton, kantsten, cement, grus og vejsalt HOVEDART 4 TJENESTEYDELSER M.V. På hovedart 4 Tjenesteydelser m.v. registreres udgifter vedrørende køb af tjenesteydelser, der leveres af fremmede. Hovedart 4 omfatter altså kun tjenesteydelser, der direkte leveres fra omverdenen. Ydelser og præstationer, der leveres af kommunens egne afdelinger, registreres ikke under hovedart 4, jf. nærmere om registreringen af interne udgifter under omtalen af hovedart 9 Interne udgifter og indtægter nedenfor. Forsyningsvirksomheder, dvs. virksomheder, der er registreret på udlægskontiene til , anses for eksterne i relation til kommunens øvrige virksomhed. Alle ydelser, som leveres mellem kommunen og forsyningsvirksomhederne, registreres derfor som eksterne. Som eksempel kan nævnes, at leverancer af vand fra kommunens egne forsyningsvirksomheder registreres under art 4.9 Øvrige tjenesteydelser m.v. Leverancer mellem forsyningsvirksomheder der er registreret som selvstændige virksomheder registreres ligeledes som eksterne. Endvidere registreres forsyningsvirksomhedernes faktiske andele af kommunens almindelige administrationsudgifter under art 4.0 Tjenesteydelser uden moms, på funktionerne for forsyningsvirksomhederne. Køb af varer og tjenesteydelser hos en anden offentlig myndighed (dvs. staten eller andre kommuner), der på det pågældende aktivitetsområde er momsregistreret, og altså afregner leverancer incl. moms, registreres på de momsbærende udgiftsarter og altså ikke på art Der skal i denne situation anvendes samme fremgangsmåde som vedrørende forsyningsvirksomhederne, jf. ovenfor. Bortset fra køb af momspligtige varer og tjenesteydelser hos en anden offentlig myndighed gælder, at køb hos staten, eller andre kommuner registreres på art Med hensyn til sondringen mellem hovedart 4 Tjenesteydelser m.v., og hovedart 1 Lønninger henvises til bemærkningerne til hovedart 1. På art 4.0 Tjenesteydelser uden moms registreres de tjenesteydelser, som ikke er momsbelagte. Hertil kommer, at der på art 4.0 skal konteres visse udgifter, som ikke er egentlige tjenesteydelser, men mere har karakter af varekøb og anskaffelser, som imidlertid ikke er belagt med moms (f.eks. avisabonnementer og køb af visse kunstgenstande). På art 4.9 Øvrige tjenesteydelser m.v., må kun konteres momsbelagte ydelser. Betalinger mellem kommuner registreres under art 4.7 (henholdsvis 7.7). Betalinger mellem kommuner og regioner registreres under art 4.8 (henholdsvis 7.8). Tjenesteydelser er i artsinddelingen opdelt på 6 arter: 4.0 Tjenesteydelser uden moms\nOrientering om 44. omgang rettelsessider vedr. Budget- og regnskabssystem for kommuner\nTil samtlige kommuner Slotsholmsgade 10 1216 København K Telefon 72 28 24 00 oim@oim.dk Orientering om 44. omgang rettelsessider vedr. Budget- og regnskabssystem for kommuner Sagsnr. 2017-2463 Doknr. 464743\nSamtlige kommuner og amtskommuner m.fl. Dato: 6. oktober 2003 Kontor: 1.ø.kt. J.nr.: 2003-2544-18 Sagsbeh.: Fil-navn: hen orienteringsskr./opfølg-2.juli Orientering om ændringer i Budget- og regnskabssystem\nOrientering om opfølgning på omkostningsreformen inkl. 3. omgang rettelsessider vedr. Budget- og regnskabssystem for kommuner 2007\nTil alle kommunalbestyrelser Dato: 28. februar 2007 Kontor: Kmadm. J.nr.: Sagsbeh.: SNW/MTH Fil-navn: Orientering om opfølgning på omkostningsreformen inkl. 3. omgang rettelsessider vedr. Budget- og regnskabssystem


Succesfuldt møde i energipolitikkens G20 | Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet\nDu er herHjem › Succesfuldt møde i energipolitikkens G20Fredag, 8 april, 2011Klima- og energiminister, Lykke Friis, har i denne uge (6.-7. april) deltaget i Clean Energy Ministerials (CEM) globale forum i Abu Dhabi.CEM er et forum med deltagelse af verdens største økonomier, hvor Lykke Friis har haft lejlighed til at diskutere fremtidens energipolitiske udfordringer med andre ministre og erhvervslivet.\nOver to dage er der blevet diskuteret konkrete løsninger blandt andet inden for sol/vind, bioenergi og kvinders rolle i udviklingen af grøn teknologi. Der har ligeledes været fokus på udviklingen af smarte elsystemer og fremme af energibesparelser.\n”Det er et stort skulderklap til den danske indsats indenfor vedvarende energi, at vi deltager i fora som Clean Energy Ministerial. Det giver Danmark og dansk erhvervsliv en rolle i udformningen af nogle af de langsigtede linjer, der er brug for i international energipolitik. Især ved at kunne præsentere konkrete eksempler på, at omstillingen til vedvarende energi er mulig og ikke mindst nødvendig i en tid hvor olieprisen er på himmelflugt. Selv har jeg haft muligheden for at gennemgå regeringens energistrategi, der jo giver et konkret – og på verdensplan ret unikt - bud på, hvordan et samfund bliver uafhængig af fossile brændsler. Men også Sønderborgs mere lokalt forankrede ’Project Zero’ har vakt opsigt her.”\nLykke Friis har blandt andet deltaget i flere rundbordsdiskussioner, hvor mulighederne for at accelerere og opskalere vedvarende energi i et stadigt tættere samarbejde mellem regeringer og erhvervslivet er blevet vendt.\nDerudover har ministeren haft mulighed for at diskutere kvindernes afgørende rolle i fremtidens grønne revolution. Som minister for ligestilling har Lykke Friis sat fokus på nødvendigheden af, at flere kvinder fremover vælger de naturvidenskabelige uddannelser og aktivt deltager i udviklingen af teknologier, der kan bidrage til uafhængighed af fossile brændsler.\nKlima- og energiminister, Lykke Friis siger:\n”Vi ved, at vi får brug for alle de klogeste hoveder i verden for at løse den energipolitiske rebus. Og her er det altså et voldsomt tab, hvis halvdelen af verdens talentmasse ikke deltager. Så vi har brug for at afmystificere de tekniske, naturvidenskabelige uddannelser. Når alt kommer til alt, er der jo ikke noget særskilt ’mandigt’ ved at være med til at skaffe verden ren og vedvarende energi. Det her er i høj grad en dagsorden, der præger det land, hvor konferencen blev afholdt.” Lykke Friis tager fra Abu Dhabi videre til USA, hvor hun på lørdag deltager i Yale University’s store konference ”Technology Innovation For A Secure Energy Future”. Her vil hun som gæstetaler fremhæve overgangen fra fossile brændsler til vedvarende energi. Læs mere om arrangementet her. Senest redigeret: 8. april 2011


En verden til forskel: maj 2013\nAv bare den holder ;-)\nIndsendt af Gitte Luna kl. onsdag, maj 29, 2013\nEfterhånden som jeg er blevet ældre (en del ældre faktisk), har jeg fundet ud af at jeg reelt set slet ikke er et rodehoved, som bla min mor påstod da jeg var barn. Senere er det min datter der brokker, og ham den smukke er heller ikke sen til at påstå at mine ting roder, næ mit problem er at jeg elsker at samle ting som jeg snart får brug for. Problemet bliver så ret hurtigt at tingene ikke har en fast plads, simpelthen fordi der ikke er plads nok. Og når ting ikke har en plads, ja så roder de .................. hva så?\nEnten skal jeg have færre kreative marerialer, eller måske et større hus og værksted???. For nogle år siden fik jeg værkstedet, for så slap vi for rodet hjemme, men nu er værkstedet også blevet for lille.\nHmmmm jeg må gå i tænkeboks .................. mens jeg rydder op ;-)\nIndsendt af Gitte Luna kl. tirsdag, maj 28, 2013\nEtiketter: Dagligdags snik snak, kreative sysler, rod\nJeg fik brændt lidt Raku i keramikværkstedet igår. Det regnede en del, men det betyder ikke noget, for vi har et dejligt overdækket område der hvor vi brænder Raku.\nIndsendt af Gitte Luna kl. mandag, maj 27, 2013\nArne & Carlos kommer igen på besøg på mit arbejde *smiler stor fan vildt glad agtigt*, fredag den 14/6 kl 17.30-19.00\nArne og Carlos fortæller om livet i og omkring deres nedlagte jernbanestation,strikkerier og hæklefantasier.\nAftenen byder på foredrag, workshop og bogsignering.\nVi fylder salen med havestemning og byder på kaffe og kage.\nMedbring garn, strikkepinde og hæklenåle til eget forbrug.\nBiletterne købes HER ................. kommer du?\nIndsendt af Gitte Luna kl. fredag, maj 24, 2013\nEtiketter: Arne og Carlos, hæklet, kreative sysler, strik, tæpper\nRegn og gråt vejr, fik mig til at bestemme, at dagen idag skulle tilbringes i sofahjørnet med tv og håndarbejde. Jeg har monteret disse små bomulds sommerbluser til butikken, og sat små nyslåede knapper i.\nOg så er jeg gået igang med noget nyt og meget småt broderi, men mere om det senere ;-)\nIndsendt af Gitte Luna kl. tirsdag, maj 21, 2013\nEtiketter: broderi, knapper, kreative sysler., strik, vejret\nIndsendt af Gitte Luna kl. mandag, maj 20, 2013\nIndsendt af Gitte Luna kl. lørdag, maj 18, 2013\nMin færdige broderi-brik til TÆPPET .............. 40-50 timer for en god sag. Nu kan jeg godt klappe mig selv på skulderen og sige "godt arbejde du gamle" ;-)\nIndsendt af Gitte Luna kl. onsdag, maj 15, 2013\nEtiketter: broderi, knotted gun, kreative sysler, syning\nBeklager foto kvalitet, der mangler lys til mobilfotos på denne tid af dagen ;-)\nSå fik jeg hæklet tæppet færdig, der er hæklet kant på, og alle ender (mindst ½ million) er hæftet.\nDet måler ca 120 x 180 cm, jeg brugte 17 nøgler garn a 50 gr, og det tog 9 dage at hækle det\nIndsendt af Gitte Luna kl. fredag, maj 10, 2013\nEtiketter: Dagligdags snik snak, hæklet, neon\nVi gik en runde på Bellahøj kræmmermarked igår, det var en sløj omgang. Fandt et par nye klipklapper, et par tallerkner og så denne søde pipfugl som kostede kr 20,-\nMå se om jeg kan få tid til en runde idag eller imorgen ........ håber jo altid på de får pakket en masse nyt frem ;-)\nIdag mandag, er tæppedag 5 ........... en værre l.... dag. Hæklede en times tid, og opdagde pludselig en fejl 10 rækker nede. Altså en fejl jeg må ha lavet igår aftes, da jeg hæklede lidt efter arbejde.\nSå dag 5 blev altså brugt til at trevle op og hækle de 10 rækker igen ....... + lidt ekstra.\nNu er det ved at være sengetid og tæppet måler lige omkring 90 cm i længden = 72 rækker\nIndsendt af Gitte Luna kl. mandag, maj 06, 2013\nEtiketter: hæklet, kreative sysler\nTorsdag aften efter arbejde begyndte jeg på et større hæklearbejde, nemlig et nyt lækkert slumretæppe til min fine nye daybed . Tæppet er 115 cm bredt og det skal vel være 170-180 cm langt, for at man kan tage en rigtig god lur under det.\nFørste aften nåede jeg 16 rækker, hver række tager 10-15 minutter når jeg ser tv eller sludrer samtidig med at jeg hækler (det er jo det hyggeligste).\nFredag er min faste fridag, så der nåede jeg lidt flere rækker, mellem div gøremål.\n22 rækker blev det til, så nu er tæppet altså ialt 38 rækker langt. Det svarer til 46 cm, og jeg har brugt de første 5 nøgler garn.\nHmmmmm ikke godt, for jeg har kun købt 15 nøgler garn (3 x hver af de 5 farver =4 grå, 1 neon gul) ........... så må jeg nok ind til byen og købe mere i næste uge ;-)\nIndsendt af Gitte Luna kl. lørdag, maj 04, 2013\nSom man kan se har kattene her i hytten ikke pels, så derfor har de ikke brug for kattegræs for at kaste hårboller op (de spiser jo ikke hår / pels når de slikker sig) ;-)\nDe får det derfor ikke så tit, så det er altid en fest og en spændende lækkerbisken når mor har en dusk græs med hjem ;-)\nIndsendt af Gitte Luna kl. fredag, maj 03, 2013\nDette års april blev den koldeste af slagsen i 25 år\nOs så kom den tilmed i kølvandet på en marts, der med en middeltemperatur på minus 0,8 grader blev den koldeste herhjemme i 26 år.\nVi plejer at rejse ned til varmen et par gange i starten af året, men iår har vi af forskellige årsager været forhindret i de store rejseaktiviteter, så vi må tage revance til efteråret.\nIndsendt af Gitte Luna kl. onsdag, maj 01, 2013


eks-kæreste | DejligDansk\nmaj 23, 2011 Line Karen\t2 kommentarer\nMin første kæreste var Danny fra klassen. Vi gik i 5. og var sammen i rundt regnet et par måneder. Nåede lige at holde i hånd et par gange, men syntes at vi var lige lovlig unge til det dér med at kysse. Danny slog op med mig på et stykke papir. Nogle dage efter sendte jeg et papir retur, hvor der stod: Skal vi være kærester igen? Kryds Ja, Nej eller Måske. Jeg fik et nej igen. Det tog mig et par timer og en pose lakridser at komme over bruddet… Min næste kæreste var Dannys bedste ven Thomas, også fra klassen. Vi var sammen i et par år og nåede at blive så intime, at vi -hold nu fast – tungekyssede! Dengang sagde vi godt nok “at snave” men jeg ved ærlig talt ikke hvad der lyder mest vammelt…\nOg nu her, knap 20 år efter (Oh My God!!! -er jeg virkelig blevet SÅ gammel!!!! – på forhånd undskyld til dem, der er ældre end mig), kan jeg se tilbage på en række kærester af mere eller mindre seriøs karakter. Der har været den kedelige (du var sød, men havde ikke meget på hjerte og gaaab… zzz…), den vilde (det var sjovt!), den forfængelige (nej, det er ikke i orden at du bruger mere tid foran spejlet end mig), den høje (vent, jeg skal lige have trappestigen med hvis du vil kysses), den mærkelige (nej, jeg vil ikke holde din fugle-edderkop), den tarvelige (hvad?? Vil du ikke hente mig i lufthavnen fordi du skal drikke din øl færdig? -det forhold sluttede så dér), den klodsede (var det meget svært at regne ud, at den bøtte maling ville vælte, når du balancerer den på sofaens buede ryg?), den hidsige (søg dækning, der kommer en kuglepen flyvende!), den amerikanske (det blev i længden lidt dyrt at besøge ham), den italienske (behøver jeg sige mere?), den tatoverede (og det var lex) og den gifte (fandt jeg senere ud af)… Og så var der ham. Du kender ham måske også selv. Eks´en der har betydet noget ganske særligt for dig.\nFor alle ekskæresterne ønsker jeg det bedste. At de lige nu er lige dér i livet, hvor de helst vil være. Og med den de elsker. De fleste af dem ville jeg hilse pænt på, hvis jeg mødte dem på gaden. Et par stykker af dem vil jeg helst ikke møde. Og en enkelt må helst aldrig forsvinde helt ud af mit liv. Han var nemlig noget ganske særligt… Vores forhold går helt tilbage til mine teenage-år, så det er længe siden vi kaldte os kærester. Og vi bor begge nu med vores respektive kærester og børn. Vi taler sammen et par gange om året. Bare for lige at høre om den anden er i live. Og hvordan går det med konen/kæresten og ungerne – Guuud, er de allerede blevet så store! – og dine forældre, har de det godt? Kan du iøvrigt huske dengang at? Ha ha ha! -Det er altid rart at høre hans stemme. Høre at vi stadig er på bølgelængde. Og jeg fik for nylig lige bekræftet, at vores aftale om at hvis vi begge er single når vi fylder 40, så gifter vi os med hinanden stadig er gyldig. Sandsynligheden for at vi begge er single når vi er 40 år er meget lille, og det er sandsynligheden for at vi gifter os med hinanden hvis det skulle blive aktuelt til den tid også, og selvom det kunne være meget hyggeligt, er det vist bedst sådan. Som min gode veninde siger: “Gammel kærlighed ruster ikke, men bliver lidt flosset i kanten”. Mon ikke der er noget om det? -Ellers skal jeg nok give besked om ti års tid, hvis vi begge er single når vi fylder 40.


Ordsprog Om Mor Død Mands Hånd / Patter bryster\nman af og til kan have små problemer, så er det per instinkt klart for enhver mor at hun kun prøver at gøre det bedste for netop dig! Tag et kig på disse mor citater, og se, om der er nogle du kan bruge! Her har vi samlet nogle af de bedste mor citater, som. Citater om døden Ordsprog - Find de bedste ordsprog, der indeholder kloge Citater om død - De bedste citater om død og Vi bliver aldrig for gamle til at lære, og hos går underholdning og ny og spændende viden hånd i hånd!\nMin far gav mig den største gave man kan give et menneske; han troede på mig Jim Valvano. Forskelligheder, det er livet Michail Bakunin Øvrige citater om døden, et nytteløst liv er en tidlig død Joahnn Wolfgang von Goethe. De levende skylder man sandheden, de døde kun sandheden François de Voltaire. Selvmord er menneskets måde at sige til Gud: Du kan ikke fyre mig jeg siger op Bill Maher. Hvor gammel ville du være, hvis ikke du kendte din alder? Man dør to gange. Anbefalede bøger, se også disse sider. Spansk ordsprog, døden er begyndelsen på udødeligheden Maximilien de Robespierre. At frygte kærligheden er at frygte livet, og de, der frygter livet, er allerede 3/4 døde Bertrand Russel.\nDe dødes liv er placeret i de levendes hukommelse Marcus Tullius Cicero. I dag rig, i morgen lig, svensk ordsprog, i fællesskab lærer vi os at leve, i ensomhed at dø Lord Byron. Hvert år på din fødselsdag, får du chancen får at starte på en frisk Sammy Hagar. Også et sundt liv fører til en syg død Gottfried Benn. Og til slut er det ikke mængden af år i dit liv, der tæller. Organismens mest virksomme tilpasning til omverdenen består i at dø Sigmund Freud.\nMenneskene har stor respekt for døden målt med den ringe respekt, de har for livet Henry de Montherlant. Udvalgte ordsprog, jeg skal ud og søge efter et stort måske François Rabelais' sidste ord. Døden: når man holder op med at tro, at man er noget særligt og indser, at man tilhører flertallet Kim Schumacher. Som jeg ser det, bør du leve hver dag, som var det din fødselsdag Paris Hilton. Vi har alle vor dødsdom i lommen, men først når vi får den at se, bliver vi bange Joachim Günther. Og det gør de også Romain Gary. Nytår er enhver mands fødselsdag Charles Lamb. Det er tungt, forbandet tungt, at dø mens hjertet stadig er ungt.\nThomann dk lårlange stiletstøvler 571\nordsprog om mor død mands hånd Sex esbjerg nyt dansk porno\nKarin cruz forsstrøm massage viby j Blowjob sex thai massage frederikshavn\nDomina odense sandede esko bryster 136\nLivet er en lidelse, men døden er heller ikke en fornøjelse. Gud gav os livets gave; det er op til os at give os selv gaven at leve vel Voltaire. At ombringe sig selv er en forbandet ægte livsytring Thomas Niederreuther. Da vi dør, allerede mens vi lever, er det lidt søgt at regne med, at vi skulle live ekstra op, når vi dør Mikael Rode. Latinsk ordsprog, mausoleum: de riges sidste og mest komiske dårskab Ambrose Bierce. Jeg havde været død i milliarder og milliarder af år før jeg blev født, og jeg led ikke det mindste deraf Mark Twain. Den største gave du kan give andre, er ubetinget kærlighed og accept Brian Tracy. Undertiden må man spilde hele livet på det Bare døden kunne soves af i rater Åh, at være gammel igen sagde det unge lig Kistens låg er ikke udsmykket på forbrugerens side Jeg er imod døden som straf. Det, som betyder noget, er, hvordan mennesket lever, ikke hvordan det dør Samuel Johnson.


Pension for selvstændige - Conomia\nPension og virksomhedsskatteordningen\nEr du i virksomhedsskatteordningen (VSO) har du en fradragsmulighed gennem et særligt opfyldnings fradrag.\nSkattefradrag for selvstændige\nSelvstændige har følgende muligheder for at opnå skattefradrag på pensionsindbetalinger.\nAnvendelse af 1/10 fradrag over 10 år eller\nAnvendelse af det normale opfyldningsfradrag på 44.500 kr.\nFratrække et beløb, der udgør op til 30 % af årets resultat før finansielle poster\nBåde selvstændig og lønmodtager?\nHvis du er som selvstændig ligeledes er lønmodtager i en anden virksomhed anvendes 30 % reglen alene på overskuddet fra din selvstændige virksomhed og ikke på din lønindkomst fra dit andet ansættelsessted.\nFor mange kan det være svært at udregne årets resultat før finansielle poster inden den 31/12. Derfor er der i loven taget højde for for meget indbetalt.\nEksempel på for meget indbetalt\nDu vælger at oprette en rateopsparing med indbetaling på 105.000 kr. i 2008 idet du anslår overskuddet i 2008 til at blive 350.000 kr. Det viser sig så efterfølgende at dit overskud blev på 300.000 kr. og at du dermed i 2008 alene kan opnå et fradrag efter 30 % reglen på 90.000 kr.\nDe resterende 15.000 kr. (105.000 ? 90.000 kr.) overføres og fratrækkes i 30 % beløbet i 2009. Du skal hvert år vælge, om du vil anvende 30 % reglen eller opfyldnings-fradraget. Du kan ikke anvende begge dele samtidig for så vidt angår din egen virksomhed.\nDer er følgende fire fordele:\nTryghed – Du beskytter formuen (kreditorbeskyttelse) samt muligheden for at supplere personforsikringerne billigere. (Sygdom, Tab af arbejdsevne el. dødsfald)\nRisiko – Jo flere markeder man er med på jo mindre risiko\nAfkast – Beskattes med 15 % på pension, mod optil 63 % inkl. AM-bidrag (aconto skat 25% + indkomstskat)\nSkat – Udskydes til pensionstidspunktet og virksomheden “slankes” og vil i en salgssituationen, alt andet lige, være billigere og dermed mere nemmere at sælge.\nBy Susanne Arvad| 2017-01-26T12:31:53+00:00\toktober 31st, 2008|Pension, Virksomhedsøkonomi|


Stearinlys Engros | Alterlys Kirkelys Bloklys Engros. Stearinlys Lyngsøe lys.\nIndkøbskurv: Varer i din kurv: 0\nForside Nye Produkter Tilbud Min konto Kontakt Login\n1. Køb hos Lyngsøe-Lys:\nDer er ikke indgået en bindende købeaftale med Lyngsøe-Lys, før De har modtaget en ordrebekræftelse fra Lyngsøe-Lys\nDer tages forbehold for udsolgte varer og udskudt leveringstid hos Lyngsøe-Lys´s leverandører.\nØnsker De at afbestille eller annullere en allerede afgivet bestilling, bør dette gøres telefonisk på 86982118 Alternativt kan det ske ved, at fremsende en e-mail med mærket " Afbestilling ". til support@lyngsoe-lys.dk\nOnline Kort Betaling.\nOverførsel til bank. 1935 7400058406\n7. Reklamationsret: Evn.Reklamationer må ske senest 5 dage efter varens modtagelse.Retunering kan ske franko efter forudgående aftale.og med angivelse af vor fakturanr.Kontakt Lyngsøe-Lys 86982118\n8. Forsvarlig returnering:\nAlle produkter, der returneres til Lyngsøe-Lys skal være forsvarligt indpakket.\nVed mangelfuld emballering kan medføre, at Deres rettigheder bortfalder.\nLyngsøe-lys anbefaler, at varen returneres via Post Danmark, og at varen sendes som pakkepost. På den måde er der mulighed for at spore pakken i Post Danmarks system og det fjerner dermed enhver tvivl om, hvorvidt varen er blevet udleveret til Lyngsøe-Lys. Yderligere har kunden mulighed for, at kunne efterlyse pakken såfremt udlevering ikke har fundet sted.\n9. Er de i tvivl:\nSåfremt der måtte opstå tvivlsspørgsmål, anbefaler Lyngsøe-Lys, at De retter support@lyngsoe-lys.dk eller på telefon 86982118\n10. Særlige bestemmelser for erhvervsdrivende:\nDer gælder de samme salgsbetingelser som for forbrugere.\nCopyright © 2017 Lyngsølys All Rights Reserved.


Restaurant Strandtangen - KCS & Skive Theater\nRestaurant Strandtangen har som blot ét af mange fortrin Skives bedste placering, i vandkanten, midt mellem fjord og skov.\nIndenfor mødes gæsterne af et ambitiøst køkken, der primært er inspireret af det nordiske køkken. Der er fokus på lokalområdet og råvarer herfra, når det giver mening. Der er nøje udvalgte vine med fokus på kvalitet.\nI forbindelse med restauranten findes Hotel Strandtandtagen, som har fremragende kursusfaciliteter, hvor restauranten leverer forplejningen.\nRestauranten tilbyder morgenmad for hotelgæster, a la carte til frokost og til aften – som skifter efter årstidens råvarer. Der er gode selskabsfaciliteter – så restauranten med den unikke beliggenhed danner ofte rammerne om store fester som f.eks. bryllupper, fødselsdage, jubilæer, konfirmationer, osv.\nDerudover er der løbende arrangementer og andre muligheder for kulinariske oplevelser ud over det sædvanlige.\nDerudover driver restauranten et sæsonåbent is-hus, som ligger i forbindelse med restauranten. Hos Is à Bella laver de byens bedste og eneste hjemmelavede is efter italienske opskrifter.\nHalldór Asmundsson har stået i spidsen for restauranten siden 2014, og før var han køkkenchef både i Aarhus og på Mors.\nHalldór Asmundsson er født og opvokset på Island, men flyttede til Danmark med sine forældre og yngre brødre, da han var omkring konfirmationsalderen. Han har boet i Salling som ung. I dag bor han med sin hustru og to børn i Skive.\nRestaurant Strandtangen holder til på Strandvejen 24 på Skive Havn – som en del af Hotel Strandtangen.\nGå til restaurant strandtangens hjemmeside


Arne kjær vægttab. Bøger: Vægttab\n4 råd og tricks: Her er hemmelighederne til vægttabet, der holder | BT Slank - slucin.smukbrudgom.com Han har også i mange tilfælde talt positivt om f. Ned i vægt med LCHF er en bog for kjær kvinder og mænd, der gerne vil tabe sig, men ønsker at følge en 'kur', hvor det ikke føles surt at smide kiloen Så vægttab du med den rette bog i hænde Blandt andet noget så simpelt som at rejse sig fra skrivebordet i arne og næ. Ved at følge denne bogs praktiske og inspirerende 6-ugers kost- og motionsprogram kan du modvirke fors Det blev aktuelt for vægttab, da Arne Astrup sammen med kollegerne professor Thorkild Sørensen og ernæringsekspert Christian Bitz kritiserede Sundhedsstyrelsen for at vildlede danskerne til at tro, at man med små omlægninger af kosten og lidt ekstra motion kan opleve store vægttab i løbet af et år. Enten gik jeg og sultede mig homoseksuel penis kærlighed eller også overspiste jeg, fordi kjær var arne så sulten. Jeg ved godt, at mange siger, det er forbudt at tælle kalorier.\nARNE KJÆR VÆGTTAB - ds låse valby. Doktor Slank er ikke længere bange for fedt i maden\nArne kjær vægttab, chili suppe opskrift Vores vej til vægttab: Fire råd fra dem, der selv har gjort det\nOptimeret til x skærm Har du x skærm? Danske AfspændingsPædagoger DAP - Hjemmesider om foreningen, forlaget, uddannelsens indhold, seminarieoversigt, behandlingsformen. Arne Kjær, 43 år, bor på Amager. //Statistik. 1. oktober vejede Rigtig meget af ens vægttab foregår oppe i hovedet. Godt nok siger man 80 procent kost. jun At nøglen til varigt vægttab handler mere om den enkelte person, end . Arne Kjær, 44 år; Vejer cirka 95 kilo; Har tabt 70 kilo på 15 måneder. star shower tilbud Nærværende er en tro kopi af en lille bog, som kjær skrev til beboerne i den vægttab del af Nøkkerosevej. Den blev udleveret i forbindelse med arne årlige vejfest.\nsep Arne Astrup prøver tøj, i dette tilfælde bukser af størrelse XXXXXXXXL - . kosten og lidt ekstra motion kan opleve store vægttab i løbet af et år. maj Thomas Eje medgiver, at der igen nok er røget et par kilo på, siden det store vægttab for ca. et år Arne Worsøe stråler af lykke og forelskelse. nov De ved ikke, hvordan man bevarer vægttabet og tager kiloene på igen, Om Arne Astrup, ernæringsekspert: Arne-drengen har opskriften på. 7. nov Log in på BT PLUS og læs hvordan årige Arne Kjær fra Amager tabte sig sit vægttab ved at huske småbevægelserne,«understreger han. sep Arne Astrup prøver tøj, i dette tilfælde bukser af størrelse XXXXXXXXL - . kosten og lidt ekstra motion kan opleve store vægttab i løbet af et år. maj Thomas Eje medgiver, at der igen nok er røget et par kilo på, siden det store vægttab for ca. et år Arne Worsøe stråler af lykke og forelskelse. nov De ved ikke, hvordan man bevarer vægttabet og tager kiloene på igen, Om Arne Astrup, ernæringsekspert: Arne-drengen har opskriften på. Som medlem af slucin.smukbrudgom.com kan du købe gode bøger om vægttab til vores fordelagtige Christian Bitz & Arne Astrup. 1 stk. Niels Ehler, Susanne Kjær. 1 stk. To hjemmesygeplejerskers gennemgang afslørede, at 18 gamle borgere fik forkert medicin, fordi kommunen ikke fik besked om medicinændringer af egen .\nARNE KJÆR VÆGTTAB - træknopper. Doktor Slank er ikke længere bange for fedt i maden\nMin vægt går op og ned arne kjær vægttab Et hjertens godt liv, med et væld af gode opskrifter og råd. Forlag: Høst & Søn Udgivet: Antal sider: Indbinding: Forlagsbind Fotografier af Jes Buusmann. Nærværende er en tro kopi af en lille bog, som jeg skrev til beboerne i den østlige del af Nøkkerosevej. Den blev udleveret i forbindelse med den årlige vejfest.\nArne, 43 år: 54,5 kilo lettere på 9 måneder Arne Kjær, 43 år, bor på Amager. Til sidst vil jeg gerne sige tak til alle, der har været en del af mit vægttab – især.\nTabte 63 kilo ved at spadsere: Kom i form – uden træning skummetmælk næringsindhold\nnov De ved ikke, hvordan man bevarer vægttabet og tager kiloene på igen, Om Arne Astrup, ernæringsekspert: Arne-drengen har opskriften på. Arne, 43 år: 54,5 kilo lettere på 9 måneder Arne Kjær, 43 år, bor på Amager. Til sidst vil jeg gerne sige tak til alle, der har været en del af mit vægttab – især. jun At nøglen til varigt vægttab handler mere om den enkelte person, end . Arne Kjær, 44 år; Vejer cirka 95 kilo; Har tabt 70 kilo på 15 måneder. HOLISTEN NETGUIDE - Alternativ og spirituel portal for Danmark samt Webdesign.\nArne kjær vægttab, virum svømmehal Vores vej til vægttab: Fire råd fra dem, der selv har gjort det\nHar du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Vi har kjær vore vægttab og øget sikkerheden. Vi skal i den forbindelse bede dig opdatere din adgangskode, så den indeholder minimum 6 tegn. Snør traveskoene og få en smallere arne. kvickly luftmadras Han har selv et gen, som 16 procent af kjær har, der gør, vægttab han sagtens kan spise mere, selv om han er mæt: Med et digitalt abonement får du fuld adgang til hele politiken. Men vi har en hel arne andre nyhedsbreve, som måske kunne interessere dig.\nDiætist til de kendte: Tab jer enigma detalje\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Arne kjær vægttab slucin.smukbrudgom.com


Danske forskere: Derfor har rygere øget diabetes-risiko\nSkrevet af Mathilde Louise Stenild Brejner d. 17. april 2018 i kategorien Diabetes\nDanskere forskere har fundet ud af, hvorfor ryger har øget risiko for at få diabetes. Det er dog næppe den fulde forklaring, som de har fundet.\n”Meget interessant så vi, at storrygere sammenlignet med ikke-rygere har en øget koncentration af hormonet glukagon i kroppen. En øget koncentration af glukagon er mistænkt for at være et tidligt tegn på udvikling af type 2-diabetes, og vi mener derfor, at vi kan være på sporet af en del af forklaringen på rygeres øgede risiko," siger Magnus Grøndahl, der er førsteforfatter på undersøgelsen, som netop er offentliggjort i tidsskriftet Diabetes Care.\nEmner: diabetes rygning


Apple Books Rabatkode Maj 2022\nBesøg Apple Books\nAktiv Apple Books Rabatkode Maj 2022\nApple Books •Tilmeld\nTilmeld dig nyhedsbrevet for at modtage specialtilbud og tilbud på Apple Books\nApple Books Officiel hjemmeside\nHvordan bruger jeg min Apple Books kuponkode?\nVælg den kuponkode ovenfor, du vil bruge. For eksempel, hvis du leder efter 10% rabat på ordrer på, Apple Books så find kuponkoden fra vores hjemmeside, og klik på Få kupon for at afsløre koden.\nKopier den kuponkode, der vises til dig. Du har brug for denne kode og føje den til indkøbskurven af Apple Books for at fjerne en del af omkostningerne ved din samlede ordre og få rabatten.\nFind de varer, du gerne vil købe på, Apple Books og føj dem blot til din indkøbskurv. Når du er færdig med at surfe og købe, skal du gå videre til trin 4 for at hente din rabat.\nTrin 4: Indtast koden ved Apple Books kassen\nNu hvor du har kuponkoden kopieret, skal du blot indsætte den i boksen på Apple Books hjemmesiden, der siger rabat, promo, kupon eller salgsfremmende kode i kassen.\nApple Books Penge-besparende tips\nHer er nogle gode tips og tricks til ekstra besparelser på Apple Books:\nBesøg altid og tjek LoveCoupons.dk for de seneste pengebesparende kuponkoder og tilbud på, Apple Books før du er færdig med dit køb.\nDeltag i Apple Books nyhedsbrevet for at få de bedste tilbud, pengebesparende kampagner og eksklusive tilbud sendt direkte til din indbakke.\nSørg for at tjekke salgsafsnittet og rabatsektionen på Apple Books hjemmesiden for de nyeste kampagner og rabattilbud.\nFølg Apple Books på sociale medier for at holde dig opdateret med deres nye ankomster og tilbud.\nTilmeld dig LoveCoupons.dk nyhedsbrev for vores seneste ugentlige kuponer til mærker som Apple Books og mange flere.\nHvordan kan jeg få en kuponkode til Apple Books?\nVores team her på LoveCoupons.dk tilbringe timer hver dag på udkig efter de bedste Apple Books kuponkoder. Det betyder, at hvis der er en Apple Books kuponkode tilgængelig, er der en god chance for, at LoveCoupons.dk holdet vil gøre deres bedste for at liste den her for dig. Tjek vores liste over tilbud ovenfor for de bedste Apple Books kuponkoder, vi har fundet.\nHvordan indløser jeg min Apple Books rabatkode?\nScan vores liste over kuponkoder og klik på knappen „Få kode“. Der vises en kode på din skærm, og Apple Books hjemmesiden åbnes i en ny fane. Indtast kuponrabatkoden ved Apple Books kassen, og din rabat vil automatisk blive anvendt.\nHvordan bruger jeg en kuponkode på Apple Books?\nLoveCoupons.dk Holdet bruger meget tid på at indsamle de bedste og nyeste Apple Books kuponkoder. Holdet forsøger også at liste, hvordan man bruger Apple Books kuponkoder. Læs indholdet, som vores team skriver for at få flere oplysninger.\nHvor ofte Apple Books frigiver salgsfremmende koder?\nTak fordi du besøger LoveCoupons.dk på din jagt efter Apple Books kupon- og kuponkoder og andre pengebesparende tilbud. Vi håber, at en af vores 1 Apple Books kuponer og tilbud om Maj 2022 hjælp du spare penge på dit næste køb. Når du besøger, kan LoveCoupons.dk du være sikker på, at vores team har søgt højt og lavt for at finde alle tilgængelige Apple Books tilbud. Dette omfatter kontrol af de Apple Books sociale konti som Facebook, Twitter og Instagram, besøg blogs og fora relateret til Apple Books, og endda kontrol af andre top kupon sites for de nyeste Apple Books kuponkoder.\nNår du handler online for Apple Books, er det en god idé altid at besøge os her på, LoveCoupons.dk før du er færdig med din ordre. LoveCoupons.dk Holdet gemmer vores besøgende tusindvis af pund hver måned, hvoraf mange aldrig vidste Apple Books rabatkoder var tilgængelige, før de besøgte vores hjemmeside. Nu hvor du ved, hvor nemt det er at spare på Apple Books med vores promo og kupon koder, bogmærke LoveCoupons.dk og altid tjekke os ud før du checkout.\nHvis du er Apple Books på udkig efter mere end blot kuponkoder, giver LoveCoupons.dk vi her kuponer og rabatter til tusindvis af andre populære mærker og detailhandlere. Tjek vores Apple Books relaterede butikker, eller besøg vores hjemmeside for at søge i vores database med tusindvis af kuponkoder.\nOm Apple Books\nHer på LoveCoupons.dk, kan vi godt lide at spare dig penge, uanset hvor vi kan. Så det er derfor, vi søger og indsamler alle de nyeste pengebesparende kuponkoder, salgsfremmende koder, rabatkoder og tilbud til Apple Books vi kan finde.\nLoveCoupons.dk er her for at hjælpe dig med at strække dine penge lidt længere. Så før du går over til Apple Books hjemmesiden, tag et godt kig på alle vores penge besparende tilbud for at se, hvad du kan spare.\nApple Books Links til sociale medier\nTilbud til Apple Books blev sidst opdateret: 17 marts 2022\nKategorier relateret til Apple Books\nDe bedste Apple Books kuponrabatkoder, rabatkoder, kampagnekoder, tilbud og tilbud kan findes på LoveCoupons.dk


Han baserer det på, at man som privatbilist typisk opnår en besparelse på omkring 40 procent ved at bruge Autobutler i stedet for bare at sende sin bil til ens sædvanlige værksted uden at spørge til prisen først.\nFlere og flere opdager da også, at en værkstedsportal som Autobutler gavner pengepungen og sikrer gennemsigtighed på værkstedsområdet. Portalen er endnu ikke fyldt to år, men antallet af brugere og værksteder er steget med raketfart, især i 2012:\n»Vi har fået 13.000 forespørgsler på kun fem måneder i 2012. Nu går det stærkt. Det skulle ikke undre mig, om vi når op på 50.000 forespørgsler i alt i år,« tilføjer han.\n»Og potentialet er enormt. Vi har kun en markedsandel på 0,07 procent, og Danmark er jo ikke det eneste land i verden, hvor bilisterne kunne få glæde af den gennemsigtighed, vi skaber,« tilføjer Peter Zigler.\nNetop derfor fik Autobutler ApS for nylig opbakning fra tre tunge investorer, der ser store muligheder i en internationalisering af Autobutler-konceptet. Og da Autobutler den 24. maj blev hædret med ikke færre end to E-handelspriser fremhævede erhvervs- og vækstminister Ole Sohn netop de e-handelsvirksomheder, som har internationale ambitioner.\nOgså værkstederne har fundet ud af, at det er godt at være, hvor kunderne er. Dags dato har over 600 værksteder indgået samarbejde med Autobutler. Det bestyrker Autobutlers ledende rolle på markedet.


Gode grunde til at vælge en skydedør - Clos\nGode grunde til at vælge en skydedør\nBy webmasterPosted on 05/08/2021 18/08/2021\nVil du gerne have god plads i dit hjem, og samtidig indrette moderne og smart. Så bør du overveje om en skydedør kan være løsningen. Du kan faktisk erstatte stort set alle døre i boligen med skydedøre, og på den måde få mere plads, og skabe en rød tråd i boligens indretning.\nTo typer skydedøre\nDu kan få en indbyggede skydedøre som skjules i væggen når de åbnes op. Det er den mest diskrete og pladsbesparende løsning, men det er ikke en løsning der passer ind i alle boliger.\nAlternativt kan du vælge en skydedør til overflademontering, også kaldet udvendige skydedøre. Det er stadig pladsbesparende da du ikke skal tænke på at døren skal bruge plads ud eller ind i rummet for at åbne.\nEn udvendig skydedør giver dig også mulighed for at benytte dørens farver og strukturer i indretningen.\nNår du vælger en skydedør har du lige så mange muligheder for at vælge et design der passer ind i dit hjem, som med traditionelle døre. Generelt tilfører skydedøre dog et lidt mere luftigt og let udtryk til boligen.\nHar du i forvejen ikke mange kvadratmeter at gøre med, kan du med fordel vælge skydedøre med integreret funktion.\nDet kan f.eks. være et spejl i fyldningen, et whiteboard eller en tavle. Vil du have mere lys i boligen kan du også vælge glasruder i dine skydedøre, og på den måde skabe et endnu mere rummeligt udtryk.\nAlt efter valg af beslag og dørtype har du mulighed for at skabe nogle fede kontraster og understrege din personlige stil i boligen.\nUdover at være pladsbesparende så er der også den fordel ved en skydedør at den ikke lukker i pga. f.eks. gennemtræk. Derfor er skydedøre også specielt egnet som udgang til f.eks. altanen, terrassen eller haven.\nHer kan døren stå åben hele dagen mens man går ind og ud som det passer bedst. Det giver også en god ventilation og udluftning i boligen.\nSkydedøre er på mange måder også nemmere at få tilpasset til boligens mål. Har du f.eks. en skråvæg eller skæve hjørner og små rum, så er skydedøren et ideelt valg.\nDu kan købe dine skydedøre på mål mange steder på nettet. De fleste byggemarkeder har også et bredt udvalg af skydedøre i standardmål og farver.\nUdvalget på nettet er uden tvivl noget større, men du har selvfølgelig også mulighed for at lave din egen helt unikke skydedør. Lav den f.eks. af genbrugsmaterialer og få en rustik skydedør.\nDet kræver ikke stor viden eller håndværker erfaring at lave sin egen skydedør, blot lidt tid, omhu og det rette værktøj, samt den gode ide til hvordan dine døre skal se ud.\nHvis du bestiller din dør online, og den har unikke mål så er det vigtigt at du er omhyggelig med at få bestilt den rigtige størrelse, da der sjældent er returret på skydedøre der er lavet på mål.\nPrevious post: Pas på dit hår\nNext post: Vinteren nærmer sig- Få et spisebordssæt med plads til julefrokost


Laurent Imbert, en af pionererne inden for padel i Frankrig\nKategorier: I nyhederneNYHEDERNationale\nStorformat i dag på Laurent Imbert, en af de allerførste spillere af padel på fransk territorium.\nI alle sportsgrene er der legender. Og vi kl padel, vi har vores: Fernando Belasteguin, verdens nummer 1 i 16 år i træk: RESPEKT!\nVi fans af padel, vi forundres over stjernernes gentagne dygtighed padel globalt men Padel Magazine besluttede, på denne, at være lidt mere fransk end normalt.\nDerfor valgte vi at lave et stort format på en person, der af mange grunde gennem de sidste 30 år kunne være lidt af vores egen "legende", eller endda vores Wikipedia af padel !\n“Blev forelsket i denne sport”\nPadel Magazine : Hej Laurent, først og fremmest hvordan har du det?\nLaurent Imbert: Jeg er i rigtig god form efter, som mange af os, en næsten obligatorisk passage gennem Covid-boksen og også denne krig i Ukraine, som har gjort disse to år meget vanskelige og nogle gange tragiske for mange mennesker! Men ellers er alt godt.\nPM: Kan du fortælle os, hvordan og hvornår du startede padel ?\nLI: Av! Det kommer til at gøre lidt ondt i forhold til dates! Jeg startede i begyndelsen af 90'erne i Toulouse lidt tilfældigt i en alder af 16, fordi en af de allerførste baner var blevet bygget i en tennisklub i Blagnac. Efter et par timers opdagelse og træning blev jeg forelsket i denne sport!\nPM: For fans af denne sport var det, hvordan padel i de år?\nLI: Udstyret og pladserne var lysår væk fra, hvad de er i dag: Plads med malede blokvægge, 10 mm tykke træketchere, den berømte "pico" (retur fra 10 cm mur) mellem hegnet og muren, hele banen var 4 meter høj og den største forskel da jeg startede var at vi øvede retur og volley. Det var holdet, der returnerede serven, der gik op i farten!\nDet er nok at sige, at vi ikke så mange par 3'ere, par 4'ere og udgange gennem dørene!\nDet var en padel med langt færre spillere og udøvere, med økonomiske aspekter meget langt fra, hvad der sker i dag, kun offentliggjort i lokale aviser og med hensyn til spillet, meget mindre spektakulært end i dag, men det havde også sine aktiver og sin charme.\nSådan så palaerne ud i begyndelsen af 1990'erne.\nPM: Hvordan trænede og spillede du med så få spillere og ingen træner?\nLI: Vi trænede meget i højre og venstre diagonal i single. Det er en meget krævende og meget fysisk træning. Han lærer at forsvare og angribe fra begge sider. Det gav mig også mulighed for at være lige så behagelig at kunne spille til venstre og højre og endelig være mere komplet. Dette er en af de træningsformer, som jeg anbefaler til alle spillere, den er meget lærerig og komplementær til mere specifik træning.\nVi nåede stadig at spille, men det meste af tiden brugte vi det i Spanien og mere præcist i Barcelona til turneringer og i flere år i Marbella i sommerperioden. Marbella og Andalusien var "The Place To Be" i padel europæisk og endda globalt.\nPM: Præcis, lad os tale om Marbella i Andalusien, som altid har haft en vigtig plads i padel i Spanien. Hvorfor og hvordan kom du dertil?\nLI: Jeg har venner, der har boet der længe (de ejer Tennis Brothers, en tennisklub), og som også har spillet for Frankrigs hold i flere år. Da jeg først kom til Marbella, introducerede de mig for alle de fantastiske spillere og klubejere. Så jeg hjalp til i klubberne og til gengæld havde jeg adgang til faciliteterne. Dette gav mig mulighed for at træne med de bedste spillere i verden i flere år.\nFor at fortælle dig sandheden, var de især meget søde at ville lege med mig ... men jeg havde stadig mit lille niveau til at kunne have det sjovt med dem!\n"Jeg spillede med de største"\nPM: Hvem er de bedste spillere, du har spillet med?\nLI: Jeg spillede med de største: Hernan Auguste, Juan Martin Diaz, Willy Lahoz, Alberto Piñon, Pablo Semprun, Sebastian Nerone for at nævne nogle få, og i særdeleshed Roby Gattiker og Alejandro Lasaigues, der var superstjernerne i årene 1990 til 2000.\nListen er meget lang, og jeg glemmer mange af dem (jeg håber, de vil tilgive mig, hvis de læser artiklen).\nFernando Belasteguin, jeg mødte ham mange gange, da han ankom fra Argentina, og jeg spillede mod ham under hans debut i Spanien (vi vil ikke tale om resultaterne, men hvor er det sjovt!)\nEt af mine store møder var også Gaby Reca, i 1996, hvis jeg husker rigtigt. En topspiller, en flink fyr med en rigtig god karriere, som overfører meget til andre, og som jeg har holdt kontakten med.\nJeg så endda tidligere argentinske og spanske landskampe gennem senior-verdensmesterskabet i Las Vegas som Oscar Not, Carlos Almazan eller Cecilia Bacigalupo... minder, minder!\nPM: Netop i alle disse år skal der være minder, anekdoter, ikke? Og nogle vigtigere end andre?\nLI: Så der bliver vi nødt til at skrive en bog eller en trilogi! Men ja, alle disse år har været fyldt med minder, anekdoter og møder, alle forskellige og oplevede i forskellige aldre. For sprøde anekdoter foretrækker jeg at forblive diskret ...\nNår du ankommer til det 1. verdensmesterskab i Padel i Madrid, at du kun er 19 år gammel, og at du giver hånd til kongen af Spanien Juan Carlos, at du hører hymnerne, at du spiller for dit land, og selvom det stadig var en fortrolig sport, er disse øjeblikke og følelser, som kun sport kan give dig, og som forbliver uforglemmelige.\nFor dem, der kender tennis for et par år siden, spillede jeg i Paraguay, i Asuncion, mod Victor Pecci (tidligere finalist i Roland-Garros mod Bjørn Borg) i hans klub. Superstjerne i sit land, direkte nationalt tv, fulde tribuner, det var både super spændende, men også meget skræmmende for en 20-årig knægt. Dem, der har haft chancen for at spille kampe af padel i Sydamerika kender den varme atmosfære på tribunerne ...\nDer ville være så mange ting at fortælle, men vi skal ikke lave min biografi, det er ikke sikkert, at alle brænder for det!\nEt fransk flag i midten af det argentinske og spanske flag\nPM: Og på et sportsligt plan, dine bedste minder eller resultater?\nLI: Der er selvfølgelig 1er Verdensmesterskab i historie padel i 1992 i Madrid, og jeg var der!\nVerdensmesterskabet i Toulouse, i min by, i 2000.\nDer var skabelsen af My Padel Tur med min ven Alexis Salles, og pludselig benytter jeg lejligheden til at sige hej til ham, fordi han også er et af mine meget hyggelige møder takket være padel.\nLaurent Imbert, Didier Deschamps og Alexis Salles\nHvis vi taler om selve resultatet, var mit største minde 3ème plads ved verdensmesterskaberne i 2012 med kvindeholdet. Det er første og eneste gang, et fransk hold har vundet en bronzemedalje ved et hold-verdensmesterskab.\nNår man ser på padel på Wikipedia og du ser dette franske flag i midten af alle disse argentinske og spanske flag for næsten dem alle, det bevæger sig, og det gør dig stolt at sige, at du har gjort det!\nSå jeg har kun én ting at sige: BRAVO PIGER!\nPM: Fortæl os om din sidste oplevelse i september 2021?\nLI: Først og fremmest skal vi takke det franske tennisforbund og alle de mennesker, der har arbejdet for at gøre denne rejse til virkelighed og under meget gode forhold.\nVi tog afsted til verdensmesterskaberne i september 2021 i Mexico med juniorpigerne og -drengene. Jeg vil også benytte mig af dette interview til at takke dem alle for deres sportslige og personlige investering i løbet af disse ti dage. Det var et fantastisk personligt møde for mig, og det gav mig også mulighed for at have en anden vision om padel.\nHvad enten det var til træning, forberedelse til kampe, lytning, nysgerrighed og de unge menneskers forbløffede blik for at kunne deltage i denne konkurrence, så var det super forfriskende.\nJeg håber, de vil sige det samme om mig...\nLaurent Imbert (til højre) med det franske juniorkvindehold ved verdensmesterskabet i 2021 (Mexico).\n"Støt og ledsage, hver på vores måde, FFT-institutionen"\nPM: Dette svar giver mig mulighed for at forbinde med følgende spørgsmål. Du havde mistanke om, at vi på et tidspunkt i dette interview ville tale om det franske tennisforbund. I flere år har folk talt meget om godt og dårligt. Hvad er din mening ?\nLI: Min mening er meget klar og lider ikke af nogen tvetydighed. Intet er perfekt i denne verden, men siden FFT overtog padel, hvad end folk siger, har den udviklet sig meget hurtigere på få år end siden dens optræden i Frankrig.\nJeg påstår absolut intet, men det har været 30 år, som jeg har set udviklingen af padel i verden og i Frankrig. Det forekommer mig, at jeg er en af de mennesker, der kender denne sport "en lille smule", og derfor får det mig til at smile, når jeg ser, når jeg læser, eller når jeg jævnligt hører folk, der kritiserer eller taler dårligt om FFT.\nDer er også dem, der har kritiseret denne institution, som er det franske tennisforbund, og som i dag er meget glade for at arbejde med eller at udnytte dens økonomiske magt og dens evner til at afholde verdensmesterskaber eller 'Europa under gode forhold eller andre begivenheder i forbindelse med det padel.\nFor at afslutte dit spørgsmål, er mange ting blevet sat i værk: hjælp til klubber, TFP (professionel titel), oprettelsen af de franske mesterskaber (junior og senior), FFT Padel Tour, praktikophold og internationale konkurrencer, ungdomsudvikling mv.\nVi kommer ikke til at navngive og udvikle alle de tiltag, der er iværksat, men det eksisterede ikke før, så for mig skal vi støtte og ledsage, hver på vores måde, FFT-institutionen.\nPM: 30 år af padel fyldt med menneskelige og sportslige eventyr, anekdoter! Du forestillede dig en dag at skrive en bog om dit liv i padel ?\nLI: Det har allerede strejfet mig "lidt" især når jeg spøger med venner og nogle spillere, der kender mig godt, men jeg er hverken forfatter eller journalist så... Og så er jeg ikke færdig med spillet endnu. padel, han skal forsørge mig nogle år endnu. Men hvorfor ikke?\nPM: Du har vidst næsten alt i padel, du har mødt utrolige mennesker i alle disse år... Hvad mere kan vi ønske dig i de kommende år?\nLI: Jeg vil forsøge at være mere til stede i padel i de kommende år, fordi min professionelle tidsplan vil tillade det. Jeg har cravings i dag. Ønsker at give tilbage til denne sport, hvad den har givet mig og fremskaffet i form af glæde og passion.\nJeg vil videregive alt, hvad jeg opdagede, hvad jeg lærte og hvad jeg oplevede gennem denne sport i alle disse år. Det er den passion og kærlighed til sporten, jeg ønsker, at folk skal føle, fordi det er så fantastisk...\nPM: Hvordan forestiller du dig, at du gør det?\nLI: Jeg har mange ønsker, men de skal også deles: Det kan være som konsulent for de forskellige tv-selskaber såsom beIN Sports eller Canal+, gennem udvælgelsen af unge med FFT og også som end træner.\nAlexis Salles og Laurent Imbert som kommentatorer på My Padel Tur.\nJeg tænker meget over det i øjeblikket, og hvad der er sikkert er, at der er meget lyst fra min side.\nOg hvorfor ikke en "Large Format"-sektion en gang om måneden i Padel Mag?!\nPM: Laurent, mange tak for denne fremragende tid sammen for Padel Magazine. Et sidste ord inden afrejse?\nLI: Det er altid en fornøjelse at dele og tale om padel mellem entusiaster! Og som en fransk humorist sagde: så længe det varer!\nfølgende APT Cape Town Master - Ingen pusterum for spillere »\ntidligere « P500 Flo Immobilier Caen - Auradou / Pommier vs Durieux / Mitjana\ntags: Laurent Imbert\n19. april 2022 11 h 50 min