Mit liv som tvilling: februar 2012\nJo, jeg synes dette outfit er alt for sejt! ;D ..og ville da heller ikke have noget imod at have hendes hår........ eller tan!\nI denne uge er jeg i praktik i en tøjbutik, som en del af min uddannelse (hg).. Dagen startede ikke skide godt.. Jeg vågnede 25 minutter før jeg skulle møde! Jeg har aldrig skyndt mig SÅ meget før.. "Fuck morgenmad, fuck madpakke, jeg skal bare IKKE komme for sent på min første dag!" ..Så jeg klarede make-up, tøj og hår og så var jeg ude ad døren.. Det var min mave ikke særlig glad for, så jeg var lykkelig da Tvilling Mie mødte op til middag med en madpakke til mig! <3 Er bare SÅ taknemlig altså! :) Åh, tak Mie! Nåh, men dagen er gået super fantastisk! Det hele var bare spændende og jeg overhørte lige én ansat til en anden sige, at jeg er rigtig dygtig.. Det er jo bare slet ikke værst! Jeg fik også at vide, at de søger en elev, så jeg skal sgu lige vise, at de skal vælge mig! ;) Det er jo perfekt! En dum dag blev meget hurtigt til en helt fantastisk dag! -selvom det regnede..\nMin dejlige Veninde Majbritt og jeg.. Der var engang, hvor jeg aldrig havde troet at vi ville blive bedste veninder.. Men det er vi og jeg er så taknemlig for at have hende i mit liv! Hun er fantastisk og jeg elsker hende! Hun kommer og besøger mig idag og jeg glæder mig SÅ meget! Det bliver en fantastisk søndag! :)\nSometimes something from your past ends up catching up on you.. and sometimes that confuses you..\nIgår aftes hyggede jeg hos Veninde Maria sammen med Klassekammerat Stig og en af Marias veninder.. Det var en virkelig hyggelig aften og jeg nød, at jeg bare kunne slappe helt af.. Og joh, så skålede Maria og jeg et par gange måske ;) Man kan kalde det en slags opvarmning til i aften? ;) Idag i skolen var jeg godt nok lidt træt, men vi fik allerede fri 9:40, fordi vores lærer var syg.. Lækkert lækkert! Og så var jeg lige et smut oppe i byen med Tvilling Mie, da jeg lige skulle have arbejdstiderne for næste uge på plads, til når jeg skal i praktik.. Dejlig fredag.. Nu vil jeg tage mig en middagslur!\nJEG vil have en sort bæltetaske i læder!! Set hos Victoria..\nMie tager neglelak på ..\nEr hjemme hos Tvilling Mie .. Hun er godt nok lige til zumba nu, men når hun kommer hjem skal vi hygge med lækker mad.. ooog så har hun lovet at hjælpe med lektier.. Synes ikke rigtigt jeg kan overskue noget som helst.. :O Men altså.. der er jo ikke rigtigt noget der er ændret.. i forhold til ham fyren.. faktisk.. Jeg må lige tage mig lidt sammen nu.. Det hjælper i hvert fald at ses med nogen, så jeg ikke bare er alene derhjemme.. Og der er ikke noget bedre end at hygge med Mie :)\nNår man endelig lader sig selv falde for en fyr, som man har været lidt vild med længe, fordi han nu viser interesse, men han ombestemmer sig og man bliver skuffet...\nJeg var jo til fastelavnsfest i lørdags og det var FANTASTISK! Jeg havde været lidt bekymret over om folk ville tage det seriøst og komme udklædte.. Sådan ordenligt udklædte.. Men der var ingen grund til bekymring! ;) Og det blev en virkelig skøn aften og nat i godt selskab! ;D (Og alle synes jeg var så sød) .. hehe .. Og nej.. jeg kunne ikke lade smølfens hale være..!\nÅh, her er Tvilling Mie og hendes nye lækre jeans! ;) Blev bare NØDT til at vise dem!\nKom hjem til mig selv igår efter et par skønne dage hos mine forældre.. Det er så dejligt at være hjemme! Hygge, god mad og afslapning.. Min mor havde fri i torsdags, så vi kørte en tur til Nakskov for at shoppe ;) Hun fik en lækker top (som jeg ikke ville have noget imod at låne engang imellem!) og så gav hun Tvilling Mie og jeg hver et par nye bukser! Wuhuuu!! ;D Det er aldrig en dårlig ting, at tage ud og shoppe med Mor! ;) Jeg fik et par sorte og Mie fik et par flotte lyse jeans, som i SKAL se!! Jeg må skaffe et billed hurtigst muligt! De er SÅ lækre! ;)\nJeg så det fineste par blomstrede bukser i Monki i København i mandags! Er ved at blive lidt lun på tanken om et par blomstrede bukser.. ;) På billedet er det Elin Kling i et par Isabel Marant bukser!\nSmukke Hanneli Mustaparta for Inwear SS12! Synes dette billede er super lækkert!\nSom om jeg ikke fik shoppet nok igår, da jeg shoppede til mit fastelavnskostume, så fik jeg da lige shoppet lidt mere idag, da jeg kom hjem! Jamen altså.. og det jeg egentlig burde have shoppet var jeans! ... men hvor er det dog typisk, at jeg aldrig kommer hjem med det der var meningen til at starte med... ;) Meeen det er nogle okay køb alligevel..\nJeg skal til fastelavnsfest på lørdag og igår fik jeg shoppet outfittet! Hvad sker der for, at jeg træder ind i H&M og der hænger den P-E-R-F-E-K-T-E kjole til mit outfit.. Intet mindre end perfekt! Det eneste jeg mangler nu er et par gule sko.. ;)\nSkrevet af: Charlotte 7 kommentarer:\nIgår tog Veninde Majbritt og jeg til København for at se udstillingen "10 years of DANSK" på Dansk Design Center.. Super flot udstilling! Du kan se udstillingen indtil 4. marts!\nHar brugt aftenen i Tvilling Mies selskab.. Vi har set X-Factor.. Jeg er sikker på, at Ida når super langt! Hun har en meget fin og unik stemme.. Elsker hende lidt .. og så sang hun en af mine yndlingssange, nemlig "Skinny Love".. Åh suk!\nJeg har været i svømmehallen med Tvilling Mie hele dagen! Det var skønt.. Men hold op, hvor er jeg træt nu! Er måske alligevel ikke 100% rask.. Godt jeg har ferie! ;)\nHar faktisk gang i hele to væddemål om at tabe mig.. Puha.. Så jeg er blevet bedste venner med træningscenteret! ..og svømmehallen, som jeg skal ses med lidt senere idag! Tager Tvilling Mie med som "Third wheel" ;) Glæder mig lidt.. elsker at være i svømmehallen.. Og heldigvis er jeg fresh.. Jeg måtte gå hjem fra skole igår, fordi jeg blev virkelig skidt tilpas.. Nu er jeg "bare" vildt snottet og forkølet med ondt i halsen, men det kan man jo heldigvis bedre med næsespray, varm kakao og strepsils! ;)\nMine væddemål er med Veninde Maria fra klassen, som jeg træner sammen med og med Veninde Majbritt.. De handler begge om at tabe sig mest i %.. Det med Maria slutter om en uge og det med Majbritt slutter i maj måned! OG JEG TABER IKKE!\nJeg er ret sikker på, at jeg har blogget om Gabriel Morenos billeder før! Jeg er stadig lige så forelsket i dem! Hans stil er så lækker og speciel og enormt inspirerende! Tjek hans side her!\nDet er næsten ligemeget, hvad Angelica tager på, så formår hun at style det super lækkert! Hun er virkelig dygtig og har en helt fantastisk fin stil! Girl crush much!\nNu smutter jeg igen.. Fik fri for en times tid siden og har både fået vasket op og ryddet op herhjemme, nu skal jeg afsted til træning med skønne Veninde Maria! Men først skal lige liiiige en tur i BR, for at lede efter lidt fastelavnsgøgl..\nLige nu er jeg i skole.. Vi har et fag der hedder jobsøgning, som vi skal have hele ugen.. Eller indtil torsdag, hvor vi får vinterferie! (Jeg elsker at gå i skole! Vi har jo ferie hele tiden!) Vi er igang med at skrive ansøgninger (knap så spændende).. Senere skal jeg med Veninde Maria op og træne! Vi skal op og svede :b Total konkurrence! Den der har tabt sig mest til fastelavn vinder! ;) Har plaget hende om at vi skulle tage i svømmehallen istedet for op og træne, men øvøv.. Så svømmehallen må blive en af de andre dage! Kunne jo nærmest leve i svømmehallen! Elsker det!! Må hellere smutte, så jeg kan fortsætte timen!\nJeg føler jeg har lidt mere styr på tingene end jeg havde igår.. Jeg var til lektiecafé idag efter skole.. Det hjalp faktisk lidt på den stress jeg synes jeg har gået rundt med det sidste stykke tid..Og det hjalp også at komme afsted til træning.. Jeg vidste det ville hjælpe og nu kan jeg mærke, at jeg er helt afslappet, på den dér jeg-har-trænet-idag måden.. Det er ret dejligt.. Glæder mig til jeg skal i svømmehallen imorgen! Jeg har ikke været i svømmehallen i 10 år!!! Har altid haft badedragt på i svømmehallen, men det er vidst ikke helt hot mere ;) (hvis det da nogensinde har været det) haha! ;D\nHar egentlig aldrig været specielt vild med gul neglelak, men sådan havde jeg det også med blå lak.. Det kan hurtigt ændre sig.. åbenbart ;) Og nu begynder jeg så småt at blive lidt lun på den gule.. Skulle man?\nSå kom jeg endelig igang med træningen igen! Selvom alt inden i mig kæmpede imod, skreg og strittede imod, så kom jeg afsted til træningen.. En tur i fitness og en halv time på løbebåndet! Det var alt, hvad jeg kunne klare ;) Men synes sgu jeg er ret sej! Jeg kom afsted og jeg gjorde det! Det er da sejt! Så hurra for, at jeg igen er kommet igang med træningen! (for det er ikke min drøm, at lårerne rammer maven, når jeg cykler!) Væk med dellen! Imorgen skal jeg i svømmehallen! ;)


Rektor E. Dreyer Jørgensen | Herning Gymnasium\nForside / Kunst på Herning Gymnasium / Rektor E. Dreyer Jørgensen\nRektor E. Dreyer Jørgensen 1985\nKnud Erik Skou (født 1926)\nOlie på lærred 90 x 81 cm\nRektor Dreyer Jørgensen er portrætteret af kunstneren Knud Erik Skou, som underviste på skolen i mange år i billedkunst. Det er et farverigt portræt med et Matisse-agtigt præg med brugen af lyserød, stærk grøn og masser af gul og orange. Rektor fremstår som intelligent og dannet, ikke mindst på grund af de fine detaljer i ansigtet – øjnene kigger bestemt og igennem os.\nDen fine habit har Knud Erik Skou givet en let skraverende penselføring i varme orange og røde nuancer, som om habittens stof ikke er en del af manden. Bag ham er der et flammehav – det kunne være en reference til Ikaros udsmykningen, der var – og stadig er – at finde på det gamle gymnasiums festsal i Nørregade. Det kan også være en symbolsk tolkning af de mange forandringer, der foregik på dette tidspunkt i samfundet og med gymnasiet.\nI modsatte side er der en modvægt til den orange flammehav i form af en lyserød malet flade med tre grønne og en blå-hvid firkant. Firkanterne symboliserer de mange hollandske porcelænsfliser, der var i Dreyers hjem. Den firkantede form går igen i den kakigrønne rektangel, som står bag ved og kører gennem rektoren. Det er en linje som bevidst køres ned gennem det gyldne snit og samtidig binder forgrund og baggrund sammen, og som giver en lille bølgebevægelse til venstre for Dreyers albue – derved kommer rektanglen til at ligne en stol, som han sidder i, hvilket er med til at give ham tyngde – ellers svævede han blot i rummet.\nPortrættet er et meget koloristisk portræt, trods de forskellige former og figurer, så er det farverne, der sætter stemningen. Lyse, stærke farver, der fortæller om en vellidt rektor og også om et godt forhold mellem kunstneren Knud Erik Skou og Dreyer. Billedet har modernistisk karakter i blandede stilarter af impressionisme, symbolisme og ekspressionisme – hvilket peger hen mod et lille portræt af kunstneren også – den søgende Knud Erik Skou.


Her vælger du bolig i 2013 | Berlingske Business\nHer vælger du bolig i 2013\nArkiv. Foto: Nils Meilvang\nDet kan gøre ondt på familiens budget at vælge den forkerte kommune at besætte sig i. Udvover huspriserne er der en række andre forhold, der er værd at tage højde for.\nBåde manden og konen har fået drømmejobbet i København, og nu melder det store spørgsmål sig. Hvor skal de bosætte sig? I hovedstaden eller en af omegnskommunerne?\nNæste år vil det være dyrest at købe bolig på Frederiksberg og i Gentofte, mens det vil være billigst i Odsherred og Sorø.\nOg der vil være mange tusinde kroner ekstra til husholdningen ved at vælge den ene kommune frem for den anden. Når boligen er betalt, vil en familie have lige under 260.000 kr. om året til transport og andre leveomkostninger, hvis den bosætter sig på Frederiksberg.\nHvis den samme familie flytter til Sorø, vil det disponible beløb vokse til lidt over 420.000 kr. om året.\nDet viser beregninger som BRFkredit har lavet for Business Søndag. Udgangspunktet er en familie, der tjener 800.000 kr. om året før skat. De står for at købe et hus på 140 kvm. Rådighedsbeløbet er familiens indkomst, når skatten er betalt, og boligen er finansieret. Derimod er der ikke indregnet udgifter til transport og lignende.\nPas på grundskylden\nBåde cheføkonom i BRFkredit Ulrikke Ekelund og cheføkonom i Arbejdernes Landsbank Lone Kjærgaard påpeger, at det afgørende for familierne at se på naturligt nok er huspriserne i de enkelte kommuner, men en række andre forhold er ligeledes værd at tage i betragtning.\n»Uanset hvor man overvejer at købe, bør man undersøge ejendomsskatterne nøje. På mange boliger venter der en stigende grundskyld en årrække frem. Det skal man tage højde for i budgettet,« siger Lone Kjærgaard.\n»Så tjek grundværdien og tjek grundskyldspromillen. Og det er heller ikke uvæsenligt, hvad den kommunale skattesats er,« siger Lone Kjærgaard, der understreger, at der er ganske store skattebesparelser at hente ved at bosætte sig i den billigste skattekommune frem for i den dyreste i hovedstadsområdet.\n»Ligeledes er det værd at tænke på, at hovedstaden har mange infrastrukturprojekter i støbeskeen. Man gør derfor klogt i at sætte sig ind i, hvad planerne er for det område, man kigger på,« siger Lone Kjærgaard.\nUlrikke Ekelund nævner et andet forhold, der er godt at tage højde for ved valg af kommune.\n»Hvis man overvejer at få børn i nær fremtid, bør man måske se på, hvilke børnepasningstilbud de har i de enkelte kommuner. Ikke alle kommuner er lige gode til at opfylde deres pasningsgaranti,« siger Ulrikke Ekelund.\nI analysen fra BRF er regnet på tallene for 38 kommuner i og omkring hovedstaden. Kommunerne Halsnæs og Odsherred er dem, der ligger længst væk.\nBåde BRFkredit og Arbejdernes Landsbank påpeger, at en familie med nævnte årlige indkomst ikke vil have frit valg på alle hylder. Der vil være kommuner, hvor de ikke kan købe hus, medmindre de har en opsparing.\n»Med en indkomst på 800.000 kr. kan familien købe hus i godt halvdelen af kommunerne uden en opsparing. Hvorvidt de kan købe i de øvrige kommuner afhænger af størrelsen af deres opsparing,« siger Lone Kjærgaard.\n»Selv med en opsparing på 100.000 kr. kan de med tommelfingerreglen om, at man kan låne tre gange årsindkomsten ikke købe i kommuner som København, Frederiksberg, Dragør, Tårnby, Ballerup samt kommunerne i det nordsjællandske,« siger Lone Kjærgaard.\nFor mange familier er det store spørgsmål, om man skal stramme økonomien og bo lidt tættere på København og derved ens arbejdsplads. Eller skal man se på huse lidt længere væk. De er lidt billigere, og familien får mere bolig for pengene. Men det giver pendling, og det kræver både tid og penge.\nUlrikke Ekelund ser en række både plusser og minusser ved pendling.\n»Fordelen ved at bo og arbejde i København er, at man sparer noget transporttid, og samtidig er det ikke sikkert, at der er et reelt behov for en bil. Det nedsætter kravene til det disponible rådighedsbeløb,« siger Ulrikke Ekelund.\n»Men hvis man eksempelvis ønsker at bygge nyt hus, har man større valgmuligheder i omegnskommunerne, hvor der stadig udstykkes nye byggegrunde. I København er det stærkt begrænset med nye byggegrunde,« siger Ulrikke Ekelund, der fremhæver, at pendlerne må tage højde for, at priserne for offentlig transport stiger med 3,5 pct. i januar næste år. Det giver en ekstra udgift hver måned.\n»For de pendlere, som benytter bil, forventer vi en svagt forbedret økonomi. Det skyldes, at vores prognose for oliepriser tilsiger svagt fald igennem 2013 som følge af lavere økonomisk aktivitet,« siger Ulrikke Ekelund.


20.10.2017 • sex mellem hund og kvinde dansk escort\nVenindehygge udviklede sig til dyresex Sex med min hund Voldtaget af en hund - Gratis Danske Sexnoveller Min veninde og jeg prøvede pigesex og fræk dyresex med min hund for første gang. Hunden slikkede os begge i fissen og kneppede mig i røven Åhhh så frækt. John kom gående med sin store schæferhund langs den tomme strand. Pludselig så han en kvinde. Erotiske historier og noveller der omhandler personer med Bi og homo frække noveller billeder sexfilm gratis Nyheder, sport og underholdning Ekstra Bladet Jane, som hun hed, lå alene på den tomme strand, kun iført tynde. Dit sted på nettet med erotiske historier. Vi udgiver historier hver dag. Alle sex noveller er gratis!\nHvad fanden laver du? Tanken gjorde min pik stiv Lille fredag Hans kammerat gik på knæ og ud sprang der en flot pik. Rebecca Hun var mindst lige så våd som mig.\n"Er du bøsse eller hvad" Eventyr på togrejsen.1 del.2 del.3 Skulle lægge mig på ryggen, og han tog min store pik i munden og slikkede helt til roden Anders Sagde du må da gerne bolle min røv hvis du vil, Anders sagde jeg er vist. Brevet til Nicholas, så tager hans læberne fat om dit pikhoved og smager på det igen. Hos lægen Jeg var forvirret, jeg var ikke til fyre og nu kunne jeg mærke pikken voksede kneppet at chef Han tag min pik i munden igen jeg ligger og slikker på hans boller Min værelseskammerat blev min første Jeg lå og spillede pik foran. Hun starter med små cirkler rundt om min klit igen, men denne gang bliver hun ved Kvinde til kvinde Du er en smuk kvinde, Susanne, sagde hun pludselig og kiggede mig i øjnene. Min hårde omgang Er du til fyre? . Min bedste ven Min pik fik pladsmangel i bukserne, i tiden derefter tænkte jeg tit på Peters flotte pik Første gang Havde aftalt med en mand på sexdating at vi skulle mødes, for at prøve oralsex thai massage randers dating udenlandske kvinder Alexander Jeg sørgede for at stå, så han ikke. Hold op hvor er den flot sagde han og slikkede på pikhovedet. Pigelir - sådan er jeg Jeg er kun sekunder fra at komme i en superorgasmeda min kusse er helt fyldt ud Gay, bi og trans. 19:19 Mand slog kvinde i gulvet: Meldt til politiet af sin mor Den danske skuespiller Klaus Wegener er druknet Det mener Ekstra Bladet Kenn. I hendes klasse gik denne skønne kvinde. Stigen Min egen pik var også begyndt at røre på sig. Men hvornår Regeringen åbner for opgør, og DF vil have regionerne totalt afskaffet Klimaaktører er enige om, at der er sket et skred i vores klimabevidsthed Her er tre grafer, der ryster briterne Lokalavisen shero: 5 ting, du skal overveje, hvis du tænker. En sommeraften Han bøjede og samlede håndklædet op, hans røvhul kom til syne. Jeg kunne mærke safterne Sofabordet Pia siger så pludseligt, at hun nok skulle give Mette en orgasme Gruppe Arbejde Jeg tog pornofilmen op i hænderne. Min brors ven Han gemmer pikken væk, kommer hen til mig og hiver mig. Han rev hårdt i hendes hår, som resulterede i et lavmælt hvin fra hende, og sagde lavmælt ind i hendes øre. Svømning11 timer siden Landstræner i chok: Jeg forstår ikke Pernille Blume Side 9 Gallerier EmmaChristine, 18 år og fra Vejle 1126 timer siden 11 børn reddet: Politiet finder lig i rædselslejr i USA Samfund5 timer siden Ni mister livet under ebola-udbrud Samfund9 timer siden.\nEn lykkelig historie om 2 unge af samme køn, der finder hinanden. Og sagde så - sut mine nosser med din mund kusse. Hunden, som langtfra var færdig, begyndte at støde ind i hendes mund i stedet. Del.1 del.2 Selvfølgelig opdagede han min stive pik, jeg havde et par tynde bukser på Bussemanden Jeg havde slet tænkt på sex mellem to mænd men da jeg. Min bedste ven Der var hvide pletter på hans bukser, Man kunne ikke se om det var mælk eller sperm En dag i skolen Jeg fik stå dreng på bare ved synet af den enorme pik, han kiggede på mig. Nationen Hipstere med hårboller: Lars Seier angriber Ekstra Bladet nationen Alt var parat: Samværsfar må forklare søn at mor siger nej til charterferie nationen 17-årig melder sig selv: Gik fra tændt grill og ødelagde for 100.000 kr nationen Fem gode råd: Sådan bliver 22-årige Mikkel.\nLÆS danske sexhistorier helt gratis, alle historie kategorier, se piger FRA gaden smide ALT tøjet i solcenteret. Politik2 timer siden, trump jubler over sejr i vigtigt kongresvalg. Som tak for Kings opmærksomhed mod dig, sutter du ham nu af sagde han og kylede hende mellem dens ben. Jeg stoppede dem og sagde det var min tur.\n0 udtalelser om “Sex mellem hund og kvinde dansk escort”


Citater om oluf høst\nSøg efter citater:\n"Det gik op for mig, hvad Cézanne var, nemlig orden i tingene, hos ham fik jeg livsmod ved at forstå, hvordan han logisk byggede alting op, hans modernisme havde så dybt perspektiv, at det blev frelse for sjælen."\n- Oluf Høst\n"Male vinternatten med dens tindrende stjerner, at se derop og forsøge at gengive et billede deraf, en evighedslængsel, en trang til at erobre verdensrummet … var ikke stjernehimmelen synlig, troede vi, at vi var det hele og det største."\ncitat, maler, oluf høst\n"Der var hårdt i starten. Jeg forstod, at naturlyrik uden en tidssvarende personlig form til at dække den, ville blive en tragedie."\n"Jeg giver fanden i hele kunstforvirringen – jeg er naturpsalmist"\n"Giv mig kostaldens ro, giv mig vindens læ bag en halmstak, giv mig stormen, bruset i gårdens pil .. på Bognemark, der taler jeg min egen uro til ro."\ncitat, maler, oluf høst, bognemark, bornholm\n"Efter min død håber jeg på evigt at kunne fornemme suset fra skoven og bruzet fra hav."\ncitat, maler, oluf høst, efter døden\n"Kristusbilleder, der er for portrætterende driver stemning og storhed væk .. kan elske kirken blot for den naturlyrik, der hviler om den."\ncitat, maler, oluf høst, kristusbilleder\n"Jeg maler for at finde mig selv. For at finde mening i tilværelsen. Jeg leder faktisk min malerkunst efter den tavse guddom i naturen.. det er ikke maleriet, der har gjort mig til maler, det er selve naturen."\ncitat, maler, oluf høst, mening med tilværelsen\n"Noter straks din ide op, begynd op billedet, og lad det roligt hænge, rør ved det i særlige øjeblikke, lad det som et foster udvikle sig naturligt og vokse ved din egen erfaring."\n"Nordisk vemod er ikke pessimisme"\n"Oplevelser kan blive så intense ved farver og lyset at man kalder det mystik."\n"Skolen passede mig aldrig som dreng, jeg blev drevet ud i nature af en indre trang, frydede mig over alle dens luner, folk på kysten var én med den. Dagdrømmer, men i besiddelse af en øm realitetssans, følgen blev, jeg var som et skib i havsnød – kun"\n"At male er at komme i et for-sig-selv-forhold til tilværelsen. Ikke at male billeder til en udstilling."\nFølg citatfabrikken.dk på de sociale medier\nFå vitaminer til sjælen fra Citatfabrikken\nVi vælger hver uge nogle inspirerende citater og mailer dem.


Klubblad 2013 4 by Webmaster Lydighed - issuu\nBestyrelse: Formand: Hans Mikkelsen Bestyrelses medlemmer: Mette Adamsen H.H. Tungelund Stig Møller Carlsen Tonny Greiner Suppleanter til bestyrelsen Ivan Damgård Kim Nielsen\nForside: Cody og Karina\nForsiden. Indholdsfortegnelse. Bladudvalgsberetning. Pokaler og klubmestre. Trænerportræt:\nUdvalg: Brugshunde udvalget: Jill Holtum Rasmussen (kontaktperson)\nSpørgsmål til medlemmerne: Morten Nielsen.\nGrinet. Juleafslutning 2013. Raceportræt: Rottweiler.\nSpørgsmål til medlemmerne: Sanni Hedegård Sørensen.\nTræningsaktivitetsudvalget: Birte Boe Joan Sørensen Tonny Greiner\nSpørg Dyrlægen: Mælketænder. Find Momo Trænerliste Januar 2014\nKonkurrenceudvalget: Henrik Rasmussen Kim Nielsen Nicolai Petersen\nKasserer: Mette Adamsen Revisorer: Joan Sørensen Lone Jacobsen Revisor suppleant: Jill Holtum Rasmussen\nHUSK AT BESØGE KLUBBENS HJEMMESIDE WWW.DCH.KALOVIG.DK\nAgility udvalg: Stig Møller Carlsen Sanni Sørensen Elsebeth Mikkelsen Birgitte Pedersen Majken Olesen Else Iversen\nden 10. i følgende måneder Februar, Maj, August, November.\nSend din artikel via mail til: Madsen110@Gmail.com eller kast den i bladudvalgets dueslag i klubhuset. Bladudvalg: Jan Madsen Linda Q Lone Jeppesen\nBladudvalgsberetning 20-01-2014 Bladudvalget vil gerne takke af efter 8 år i udvalget, det har været både sjovt og udfordrende at lave bladet. Det har til tider været svært at få klubmedlemmer og andre udvalg til at sende billeder og tekst til bladet, men vi siger mange tak for alle de indlæg der er kommet både opfordret og uopfordret til os gennem årene. Vi stopper da vi desværre ikke længere kan afsætte tiden til at lave et lille hyggeligt blad, Jan er blevet træner, og bruger tiden der, Linda Q, træner med to hunde og Lones arbejde tager mere af hendes tid. Vi håber meget at nye kræfter melder sig, så bladet kan videreføres i papirform, da vi har fået mange positive tilbagemeldinger, om at det er et lille hyggeligt blad, desuden har de nye hundeførere i klubben kunnet se lidt om hvad der rører sig uden for deres eget hold. Vi vil selvfølgelig være behjælpelig med alt vedrørende at lave et blad, hvis nogen melder sig som ”bladsmørere”. Tak for denne gang – hvem ved måske vender vi tilbage. Hilsen Lone, Linda Q og Jan.\nAlle medlemmer i udvalget er på valg i år, og ønsker ikke genvalg\nPå Generalforsamlingen Blev følgende valgt til det nye bladudvalg Lene Quist Anne Grethe Moeslund Lone Jeppesen (som valgte at genopstille)\nTillykke til Jer, husk at i er velkomne til at spørge os til råds.\nKammeratskabspokalen Kammeratsskabspokalen skal gives til en person der altid er klar til at hjælpe andre med råd. En sådan person kan i disse tider være svær at finde, hvor folk for det meste har nok i sig selv og sin hund, men der er dog nogle personer i klubben der altid er klar til at hjælpe hvis det er nødvendigt. Kammeratskabsportalen gik i år til Johnny Hune Petersen der har vist et stort initiativ, ikke bare i arbejdet med hans egne hunde, men også med at hjælpe på mange andre måder. Johnny er altid parat med et godt råd, og er en formidabel agility træner med god læsning af både hund og fører. Samtidig løser Johnny mange praktiske opgaver for klubben med blandt andet græsslåning og muldvarpebekæmpelse.\nÅrets fighterpokal Den skal tildeles en person, som gør et kæmpe arbejde med sin egen hund, for at nå de gode resultater personen har opnået i år. Den gives i år til en hundefører, der ikke lader sig nøjes med godt nok. Hun startede rigtig godt ud i første konkurrence og da hunden så i følgende konkurrencer kiksede lidt i nogle øvelser, blev der fightet for at få det rettet, hvilket er lykkes med et rigtigt flot resultat... Så derfor går årets fighter pokal til: Mimi\nMehlsen Årets konkurrencehund\nDen skal gives til en hundefører der gør det godt i konkurrencer, det må siges at årets konkurrence hundefører har. Hun har deltaget i mange konkurrencer med meget flotte resultater. Hun blev kreds vinder i C klassen i kreds 3. Hun blev også udtaget til at deltage i Dch's DM i C-klassen...\nÅrets konkurrence hundefører er: Janni Hansen Årets sporpokal Som det kan ses af vejledningen nederst på siden her, er princippet for uddelingen af årets Sporpokal, at maksimum point for genstande og sporsøg giver 100 point. Herefter ganges resultatet med en faktor, eksempelvis A-klassen med 0,95 og B-klassen med 0,90, så der reguleres for sværhedsgrad. Årets sporpokal går til: Birte Boe\nBedst i lydighed William Nielsen har i 2011 indstiftet en vandrepokal, der skal anspore hundeførerne til at træne og vedligeholde de 6 lydighedsøvelser: Lineføring/fri v.fod, sid, stå, dæk, apport og spring. Vha. et handikapsystem kan alle 4 klasser C-B-A-E konkurrere på lige fod. Se skema nederst på siden. I 2013 gik pokalen til: Mette Adamsen\nAgility Klubmesterskab Agility Begynder 1 Katja Enemærke med Abby 2 Annedorthe N. Jensen med Bobo 3 Jane Mønster med Bella Agility letøvet 1 Dennis Haslam med Pippi 2 Sarah Svith Dahl med Charlie 3 Else Iversen med Petra Agility øvet 1 Birgitte Pedersen med Balou 2 Stig M. Carlsen med Emma 3 Cecilie Svendsen med Ronja\nPokaler Årets konkurrencekæmper Vandrepokal, der som navnet antyder skal opmuntre vores hundeførere til at stille op i konkurrencer uden for klubben. Pokalen gives til en HF der i årets løb har været en særlig ihærdig konkurrencedeltager. Det er ikke et krav at man har nået medaljerækkerne, men blot at man aktivt deltager i konkurrencer. Uddelt første gang 2010, uddeles af agility-udvalget. I 2013 gik pokalen til Jane Mønster der har været en fast del af agilityholdet i mange år, og med familiens nye hund Bella har været aktiv i både Rally og agility. Selvom Bella endnu er en meget ung hund har det ikke afholdt Jane i at deltage i konkurrencer.\nAgility slider pokalen Den traditionsrige ”Agility Pokal” er en vandrepokal der gives til en person der har gjort en særlig indsats indenfor Agility området i DCH Kaløvig. Uddeles af agility udvalget. I 2013 gik pokalen til Birgitte Pedersen. DCH Kaløvigs agility afdeling ville ikke være hvad den er uden Birgittes store indsats og engagement. Både som træner i klubben, og som aktiv i agility arbejdet i DGI i mange år, trækker Birgitte et stort læs for os alle sammen. .Birgitte kan klare mange ting uden computere og regner gerne stævneresultater ud med papir og blyant. I år har Birgitte udover trænerarbejdet været en af hoved-kræfterne bag både DGI nytårsstævnet og klubbens eget DGI stævne, hvor hun også har været god til at skaffe sponsor-præmier til gavn for klubben.\nTRÆNERPORTRÆT! Navn: Ole Vestergård. Hund: Schæfer – Ludwig og Taigo. Familiestatus: Gift med Dorte – 3 børn. Profession: Kører som sælger. Yndlings-ret: Tidligere hunde: God bøf. schæferhunde. Yndlings-is: Motto: Trefarvet. Stille og roligt! Yndlings-drinks: Hvorfor DCH: Rødvin. Det var tættest på Antal år i DCH: Siden 1988 Startet som træner: IPO figurant fra 1989 Hold som jeg har trænet: IPO – 1992 begynderhunde. Interesse-områder indenfor DCH: IPO – kun IPO. Mål med hundetræning: Afstressende og samarbejdet mellem menneske og dyr. Bedste oplevelse med hund: Hunden er altid glad når man kommer hjem. Særlige kendetegn: Ole er jo inkarneret IPO-mand – og skal da lige roses for have været ”ankermand” for adskillige IPO-weekend’er, senest i år hvor det blev afholdt for 20. gang og 19. år !!! For år tilbage var han til en IPO I prøve, hvor han havde lagt sit eget u-spor, alligevel følger han pænt efter hunden i forkert retning, selvom han jo vidste hvor sporet var – hmm……. Ingen ved hvorfor ? Ole er ikke bare bidt af IPO, men er også blevet bidt en del gange når der trænes, måske det skyldes at han snakker for meget ! – også når han ikke skal snakke! Da han i sin tid havde hunden Rolex, fik han (og familien) kamp til stregen, det var en meget frisk og aktiv hund, faktisk så frisk at når den så vand, ja så svømmede den næsten 200m fra kysten – måske den var på vej til Ebeltoft ? Gennem årene har det ikke manglet med undskyldninger af alle slags, f.eks. Rolex der lige skulle blive voksen/moden før han skulle til prøve, han var stadigvæk ikke voksen som 10-årig eller hva ??? Næh undskyldninger mangler der aldrig fra Ole’s side !\nB - (Michael)\nHvorfor går du til træning med din hund, og hvad vil du opnå: For at aktivere hunden, få en rolig og glad hund. Får du det ud af træningen du gerne vil, eller er der noget andet du gerne vil prøve: Super træning, altid mulighed for at lære nye ting. Hvordan har du lært din hund at sætte sig på plads: Det er en labrador, alting foregår med godbidder. ☺ Hvad gør du hvis din hund får maveproblemre/diarré: Ris, torskerogn en dag eller to, så plejer det at gå over. Har du haft hund før, og trænede du også med den/dem: Nej, første hund. Hvorfor har du valgt denne race/blanding: Tilfælde, men ville gerne vælge en glad, rolig hund. Laver du noget med din hund derhjemme: Træner småting, både inde og ude. Hvad er din hund specielt god til: At spise og hygge. ☺ Hvad synes du generelt om at gå i DcH Kalø-Vig, træningen/det sociale/stedet: Super træning og mange søde mennesker.\nDe udfyldte skemaer vil løbende komme i vores Lokale Klubblad, med forskellige spørgsmål !\nVenlig Hilsen Bladudvalget.\nDet var en mus, der skulle i biografen. Musen satte\nHvor blev den kat af\nsig, men der sad en elefant foran, og fyldte\nsom jeg jagtede ??\ndet hele. Musen så nu, at der blev en plads tom foran elefanten. Musen skyndte sig om og sætte sig foran elefanten og sagde:\nDet er den mest dovne hund jeg nogensinde har haft.\nlille bredmundede frø\n- Så kan du selv se, hvordan det er!\nGIV MIG SÅ MINE ARME !\nTo heste sidder på en tømmerflåde: Pludselig\nDet var den lille bredmundede frø der skulle have taget skolefoto, så sagde dens mor: "Husk nu at sige SYLTETØJ så din mund ikke bliver så bred!" Da den lille frø så kom til fotografen, huskede frøen hvad mor havde sagt og sagde så: "MARMELAAAAAADE!"\nsiger den ene hest: "Hvorfor er her så mørkt?" Den anden: "Der er nok røget en pære!"\nHvorfor sad den lille myg oppe til langt\nOg så siger man at fryse tungen fast til metal er slemt !\nud på natten? - Fordi den skulle forberede sig på sin blodprøve.\nHvorfor er der ingen ænder i parken i dag?- De er alle sammen til rap-koncert.\nRottweiler hunde er en meget udbredt hunderace i Danmark. Denne racer er let at genkende, ved sin sorte krop med orange aftegninger på bryst, ben og hals. Rottweileren er en kraftig hunderace, men racen er venlig og en god familiehund. Oprindelse Rottweileren er en meget gammel hunderace. Den strækker sig helt tilbage til romerne, hvor den blev fremavlet som hyrdehund. Det var nødvendigt for de romerske legioner, at medbringe køre og får, til at fodre de mange soldater. Til denne opgave fremavlede man Rottweileren, hvis opgave var at drive køer og lign. frem i forsyningslinjen. Sidenhen blev Rottweileren vigtigt for bønderne til at beskytte besætningerne med tyve og vilde dyr.\nTemperament. Rottweiler er af natur opmærksomme hunde, der hele tiden holder "styr" på sine omgivelser. De er venlige overfor børn, og nemme at træne. Faktisk er Rottweileren så klog at den ligger bland de ti klogeste hunde iflgl. Stanley Corens bog "Den intelligente hund".\nStørrelse. Rottweileren er en middel til stor hunderace. Hannerne bliver omkring 61-68 cm høj, tæverne omkring 56-63 cm. Der er forskel på vægten mellem han og tæve. Hannen vejer omkring 50 kg. tæver kun 42 kg. Pleje Rottweiler er en korthåret hunderace, som fælder 2 gange om året. På grund af den korte pels er der ikke meget pelspleje.\nEgenskaber. "Rygtet løber forud for hunde". Rottweileren bliver tit fremstillet som en brutal og bidsk hund, hvilket intet har med virkeligheden at gøre. Faktisk er denne hunderace klog, venlig også overfor andre hunde. Men som altid gælder det om at socialisere sin hund fra den er hvalp, så der ikke opstår problemer senere hen i hundens liv.\nBeskrivelse. Rottwieleren kendetegnes på den sorte krop med orange aftegninger over øjenene, på benene og halsen. Hovedet er bredt med kraftige kæber. Hunden har en let fremadrettet positur. I dag har alle Rottweilere haler, hvor det før i tiden var lovligt at fjerne halen, på hunde.\nLandsdækkende B – Konkurrence DcH KaløVig Søndag den 13. April. Meld dig som hjælper, eller bare mød op og bak op om dine klubkammerater, det bliver en hyggelig dag.\nSanni Hedegård Sørensen\nHvorfor går du til træning med din hund, og hvad vil du opnå: Samvær med hunden, kontakt, aktivering af hunden. Får du det ud af træningen du gerne vil, eller er der noget andet du gerne vil prøve: Ja. Hvad skal din hunds temperatur være og kan du selv måle det: 38-39, har aldrig selv prøvet at måle det, tror ikke jeg har mod på at prøve. Hvad får din hund at spise: Olivers tørkost, samt ben og godbidder. Har du haft hund før, og trænede du også med den/dem: Ja en collie og en dansk/svensk gårdhund, gik til træning med dem begge Ved du hvad det betyder når to hunde stirrer på hinanden: Ser hinanden an, hvis de stirrer prøver de hinanden af, det er optakt til uro. Laver du noget med din hund derhjemme: Ja sjove øvelser og søgeøvelser, samt ture. Hvad er din hund specielt god til: At hyggy og hoppe op og fjolle. Hvad synes du generelt om at gå i DcH Kalø-Vig, træningen/det sociale/stedet: Alle tiders.\nSpørgsmål til Dyrlægen: Mælketænder Jeg har en chihuahua på 6 mdr. Den er godt i gang med at skifte sine mælketænder, men nu ser det ud som om den har fået dobbelte "hugtænder" i overmunden. Er det normalt eller skal der gøres noget ved det? Med venlig hilsen Carina Poulsen\nKære Carina Det du oplever lyder som tilbageholdte mælketænder. Det er ikke normalt men desværre ikke usædvanligt hos flere af de små hunderacer. Tilstanden opstår når mælketanden ikke løsnes på normal vis og falder ud når den blivende tand bryder frem. Det kan principielt ses ved alle mælketænderne men i praksis ser vi det sædvanligvis ved hjørnetænderne (det du kalder hugtænderne). Jeg synes du skal få det tjekket ved din dyrlæge. Der er flere problemer med tilbageholdte mælketænder. Når den blivende tand vokser frem kan mælketanden sidde i vejen og presse den blivende tand i en forkert retning. Det kan medføre at den blivende tand kommer til at støde imod tandkødet eller læberne med sårdannelser til følge. Derudover sidder den blivende tand og mælketanden ofte så tæt at der altid ophobes snavs mellem dem - det vil ofte føre til dannelse af tidlig tandsten og tandkødsbetændelse på stedet. Man skal altid holde godt øje med hjørnetænderne når tandskiftet er i gang. Vi plejer at anbefale, at man får det tjekket ved sin dyrlæge, hvis man kan se den blivende tand stikke frem i tandkødet og mælketanden samtidigt ikke er begyndt at sidde løs. Er det tilfældet, vil vi anbefale at mælketanden trækkes ud for at minimere risikoen for problemer senere. Ekstraktion af mælketænder foregår i bedøvelse og da mælketanden normalt stadig er intakt i roden, vil det mange gange være nødvendigt at operere tanden ud for at få hele tanden med og ikke efterlade rodstumper i kæben. Med venlig hilsen Dyrlæge Jens Christian Kudahl - Højbjerg Dyreklinik.\nFind Momo. Så er vi tilbage med endnu et billede hvor Momo har gemt sig for sin ejer Andrew, Løsningen fra sidste nummer er her til højre, håber i kunne finde ham. God fornøjelse med flere sjove timer med at finde Momo.\nLøsning fra forrige nr. God førnøjelse med at finde Momo.\nTrænerliste pr. 2. september 2013 Lydighed Birthe Boe Dorte Stenshøj Hans Mikkelsen Jill Holtum Rasmussen Joan Sørensen Kim Nielsen Kjeld Evers Mette Adamsen Michael Laursen Michael Leving Peter Jonas William Nielsen\nhandbergboe@gmail.com mikalm@privat.dk sonderholmvej62@gmail.com jill.holtum@gmail.com joanilso@gmail.com kimkochnielsen@hotmail.com kjeld.evers@gmail.com adamsen73@gmail.com michael.laursen13@yahoo.dk weml@mail.dk willje@live.dk Aspiranter\nAgility & Rally Birgitte Pedersen Jan Madsen (Rally) Johnny H. Pedersen Sanni Sørensen (Rally) Stig Møller Carlsen\nbpluffe@gmail.com janmadsen@mail.dk johnny@hune-pedersen.dk sanni.h.s@gmail.com stig@moller-carlsen.dk Aspiranter\nDennis Haslam (Træneruddannelse efterår 2013) Mette Sørensen (Træneruddannelse forår 2014)\nKlubblad 2013 4\nDcH Kaløvig klubblad 2013-4


Resumé af fagtekst forløbsvejledning - PDF\nDownload "Resumé af fagtekst forløbsvejledning"\n1 Resumé af fagtekst forløbsvejledning Af Anja Qvist Færdigheds- og vidensmål i forløbet Klik på billedet eller scroll ned i bunden af dokumentet for at se, hvilke mål forløbet opfylder. Niveau Undervisningsforløbet henvender sig til primært til eleverne i klasse. Tidsforbrug Omkring lektioner: lektioner til og med fasen Analysér (foregår i klassen) 3 lektioner til skrivning (konferencer med læreren ikke medregnet) Niveau Undervisningsforløbet henvender sig til primært til eleverne i klasse. Tidsforbrug Omkring lektioner: lektioner til og med fasen Analysér (foregår i klassen) 3 lektioner til skrivning (konferencer med læreren ikke medregnet) 1 lektion til evaluering Undervisningsforløbet om resumé af fagtekster adskiller sig fra de øvrige forløb i iskriv, fordi det også er en slags redskabsforløb, som vil kunne anvendes i klassens øvrige arbejde med tekster. Et resumé tilhører den komprimerende teksttype. Det er ikke en genre, som man traditionelt har opfattet som en faglitterær genre, eller som man har gjort til genstand for undervisning, men ikke desto mindre er den udbredt i skolen. Den bruges i forskellige sammenhænge og fag, fx for at undersøge, om eleverne har forstået en tekst samt til støtte for hukommelsen. Den er samtidig det første skridt på vejen, til at eleverne kan lave en tekstanalyse. Resuméet har forskellige undergenrer fx handlingsresume, som knytter sig til skønlitterære tekster. Her er der fokus på resumé af fagtekster, hvilket eleverne ofte anvender i såvel danskfaget som i de øvrige fag. 1\n2 Mål Målet med dette forløb er at give eleverne forståelse for resuméets genretræk. Når eleverne kender genretrækkene, vil de have lettere ved at skrive deres egne resuméer, hvor de gengiver det allermest centrale i en fagtekst eller dokumentarfilm med deres egne ord og uden at udtrykke deres egen holdning til teksten eller filmen. Metode Hvad ved du? Eleverne skal først arbejde med deres forforståelse for genren. Det skal de, fordi de får lettere ved at bygge videre på deres viden, når forforståelsen er aktiveret. Analysér Herefter skal de arbejde med modelanalyse, hvor de ved analyse af en eksemplarisk tekst får indgående kendskab til genrespecifikke træk. Planlæg Efter modelanalysen går eleverne videre til planlægningen af den tekst, de selv skal skrive. Planlægningen foregår ved hjælp af en interaktiv assistent, som guider eleverne igennem planlægningen og strukturerer deres svar. Elever, der har brug for ekstra stilladsering, inden de påbegynder planlægning og skrivning af egen tekst, kan gennemgå processen sammen med læreren. I planlægningsfasen er der indlagt tre skrivekonferencer, hvor læreren vejleder eleven. Skriv Når eleverne har planlagt deres skrivning, går de i gang med selve skriveprocessen. Denne kan foregå i skoletiden eller derhjemme. Som afslutning skal eleverne evaluere deres læring og arbejdsindsats under forløbet. Evalueringen kan både foregå i fællesskab i klassen og sammen med den enkelte elev. Arbejdsform I faserne Hvad ved du? og Analysér skal eleverne som udgangspunkt samarbejde to og to, men der er lagt klassesamtaler ind i forløbet. Læreren kan dog selv bestemme, om eleverne skal arbejde alene/flere end to, og hvornår der er behov for klassesamtaler. I Planlæg og Skriv arbejder elever som udgangspunkt alene, men de kan samarbejde, hvis læreren foretrækker det. 2\n3 Faglige mål Forløbet og de faglige mål introduceres. Indledning og målsætning for forløbet Læreren introducerer genren og de faglige mål. Mål for forløbet: Eleverne skal lære genren at kende ved at læse og undersøge resuméer af fagtekster Eleverne skal lære at planlægge og skrive deres eget resumé. Det kan være en idé at spørge ind til elevernes egne målsætninger for forløbet. Hvad kunne du tænke dig at lære eller blive bedre til i dette forløb? Er der noget du vil arbejde særligt med? Hvis klassen er vant til at arbejde med målsætning på skrift, kan eleverne udfylde en målsætningsaftale med læringsmål og dato, som de afleverer til læreren. 3\n4 1. fase: Hvad ved du? Denne fase tager udgangspunkt i læsningen af resumeet af fagteksten Ulven. Inden eleverne går til computeren, kan de i fællesskab se udsnit af resumeer, der blandt andet kan findes i bog og filmanmeldelser (som typisk udelader slutningen) og tale om deres kendskab til genren. Eleverne kan selv medbringe eksempler til klassens samling, eller læreren kan præsentere udvalgte eksempler fra bl.a. dagspressen. I dette første formelle møde med genren skal eleverne have mulighed for at sætte ord på deres genreforståelse, uden at der stilles krav om korrekthed. Derfor kunne det være en fordel af lave et mindmap på tavlen, hvor alle input medtages. Når klassen i fællesskab får sat ord på den viden, eleverne allerede har om genren, bliver det lettere for eleverne, når de skal arbejde ved computerne. På side A får eleverne praktiske informationer. Side B Hvad ved I om resuméer af fagtekster? Eleverne skal udfylde et VØL-skema. Hvis eleverne ikke kender til VØL-skemaet, forklarer læreren, hvad det bruges til, og modellerer, hvordan man udfylder det. Om VØL-skema: I den første kolonne (V) skal eleverne notere, hvad de ved om emnet i forvejen. I den midterste kolonne (Ø) skal de skrive, hvad de ønsker at vide mere om. Den yderste højre kolonne (L), skal først udfyldes senere i forløbet. Her skal eleverne skrive, hvad de har lært. Eleverne får besked, når de skal arbejde i skemaet igen. På side C er der mulighed for opsamling i klassen, inden eleverne går videre med forløbet. Side D Læs teksten I skuffen til fasen Hvad ved du? ligger dokumentet Ulven + resumé. Dokumentet består af to tekster: Fagteksten Ulven og et resumé af teksten. Eleverne skal læse begge dele, og de skal begynde med originalteksten. Eleverne læser teksten ved computeren, eller den læses i fællesskab i klassen. Teksten kan læses på skærmen eller printes. Side E Tal om resumeet af Ulven Med udgangspunkt i læsningen af resuméet af Ulven skal eleverne både forholde sig til det konkrete resumé og reflektere over afsender-/modtager-forholdet. På side F er der mulighed for opsamling i klassen, inden eleverne går videre med forløbet. 4\n5 Side G Hvorfor er teksten et resumé? Nu skal eleverne dykke ned i teksten og finde de ting frem, de synes, kendetegner et resumé af en fagtekst og skrive dem i tankekortet. Her vil der sikkert være stor forskel på, hvor meget de enkelte elever kan byde ind med. Derfor vil en sammenligning af svar i klassen være ekstra vigtig, så eleverne enten får mulighed for at lære fra sig eller at lære af deres klassekammerater. På side h er der mulighed for fælles opsamling i klassen. 5\n6 2. fase: Analysér Denne fase tager udgangspunkt i resuméet af teksten Grønland smelter. Inden eleverne læser teksten og det tilhørende resumé, skal læreren introducere eleverne til genrens træk og til fagsproget, som de selv skal bruge i deres analyse. På side a introduceres eleverne til forløbet. Side B Lyt til din lærer Åbn pdf en Læreroplæg. Det ligger under Eksempeltekst i skuffen. Læreroplægget tager udgangspunkt i resumeet af teksten Ulven, som klassen arbejdede med i Hvad ved du?-fasen. På denne side findes selve teksten og et resumé med påtegninger om resuméets genretræk. Teksten i marginen er de faglige begreber, som skal have fokus i oplægget. Eleverne skal både have kendskab til formålet med teksten, til de sproglige træk, til tekstens opbygning og til tekstens andre kendetegn. NB! Det er også muligt selv at lave læreroplægget ud fra nøjagtig den tekst, som eleverne har læst. Dvs. den, der er uden påtegninger. Teksten, som ligger i skuffen i Hvad ved du?-fasen hentes da op på et whiteboard, og læreren markerer selv de steder i teksten, som omtales. På den måde ser eleverne gradvist en analyse vokse frem for øjnene af sig, og læreren kan tilpasse sit oplæg til niveauet i klassen. Husk at gemme oplægget lokalt på computeren bagefter. 6\n7 Følgende emner bør omtales i læreroplægget Formål At gengive det vigtigste af handlingen i en fagtekst eller i en dokumentarfilm, helt kort og præcist. Både til videreformidling og til støtte for egen hukommelse. Opbygning Resuméet indledes med en henvisning til den tekst/film, der bliver resumeret. Prioritering Resuméet bygges op således, at de vigtigste informationer fra den oprindelige tekst nævnes først. Informationerne nævnes herefter i prioriteret rækkefølge ud fra kriteriet om væsentlighed. Eleverne skal selv være i stand til at afgøre, hvad der er væsentligt af have med i resuméet, hvilket kan være en stor udfordring for nogle. Læreren bør derfor støtte eleverne i processen fx ved at demonstrere, hvordan han/hun selv afgør, hvad der er væsentligt. Sprog Resuméet er en ganske kort tekst med et højt informationsniveau, som opnås ved at afsenderen gør de enkelte sætninger informationstunge. I forløbet skal eleverne arbejde med to sproglige teknikker; opremsning samt ledsætninger. Hvis klassen endnu ikke er introduceret til ledsætningen, kan læreren afsætte tid til en grammatisk gennemgang af hel- og ledsætningen, inden forløbet genoptages. Layout Der skal være overskrift og afsnit i teksten. Ellers ingen særlige formkrav. Andre kendetegn Kun det vigtigste Et resumé er en kort gengivelse af en tekst/film, og det gengiver kun de vigtigste informationer, mens detaljerne sorteres fra. Bruger sit eget sprog Afsenderen bruger sit eget sprog til at gengive teksten. Dvs. at man ikke kopierer sætninger fra originalteksten, men bruger sine egne ord. Omfang Resuméet er en ganske kort gengivelse af en tekst/film. Omfanget er typisk på 5-10 linjer. Objektivitet Fortællingen refereres loyalt uden fortolkninger og kommentar fra afsenderen. 7\n8 Resuméet kan indgå som en del af en anden genre, nemlig anmeldelsen. De to genrer forveksles ofte af eleverne. Af hensyn til elevernes genreforståelse er det vigtigt at understrege, at når et resumé optræder i en anmeldelse, er det ikke et fuldstændigt resumé, da anmelderen af hensyn til modtagerens læseoplevelse ikke refererer slutningen. Anmelderen inddrager til gengæld sine subjektive erfaringer med teksten/filmen i anmeldelsen, hvilket ikke hører hjemme i resuméet. Side C Læs teksten Eleverne læser parvis Grønland smelter og resuméet af teksten. I den efterfølgende klassesamtale på side d er det vigtigt, at læreren bruger fagsproget, så eleverne hurtigt vænner sig til de nye betegnelser. Side E Hvad handler teksten om? At lave et resume kræver, at man har forstået den tekst/film, man skal resumere. Derfor skal eleverne i denne øvelse hæve sig op over teksten og udpege tekstens emne og delemner. Side F Hvilke oplysninger er med i resuméet? Eleverne skal lære at udvælge vigtige informationer og fravælge detaljerne. I øvelsen får eleverne indblik i de mange oplysninger, der er fravalgt i resumé af Grønland smelter. Spørgsmålene efterfølges på side g af en samtale i klassen. Side H Hvordan er resuméet bygget op? Formålet med øvelsen er, at eleverne ser, at et resumé af en fagtekst ikke er kronologisk opbygget. Det vil støtte dem i processen med at prioritere vigtige oplysninger og fravælge detaljer. I opgaven møder eleverne et kolonnenotat. I venstre kolonne står delemnerne i den rækkefølge, som de kommer i i Grønland smelter. I højre kolonne skal eleverne skrive, hvilken rækkefølge samme delemner optræder i i resuméet af teksten. De må gerne nøjes med at skrive tal i denne kolonne. Årsagen til, at rækkefølgen er ændret i resuméet er, at resuméets forfatter har prioriteret oplysningerne efter, hvor væsentlige han eller hun synes, de er. Side I Undersøg sproget Lange sætninger med mange oplysninger For at komprimere informationerne i en kort tekst, skal eleverne lære at samle flere oplysninger i én sætning. I øvelsen analyserer eleverne derfor sætninger fra resuméet med fokus på informationsbundtning. Målet er, at eleverne lærer, hvordan de kan samle mange informationer i deres eget resumé. 8\n9 Side J Undersøg sproget - At samle oplysninger I denne øvelse får eleverne indblik i konkrete teknikker, som de selv kan anvende til informationsbundtning; opremsning og brugen af ledsætninger med der/som. Side K Undersøg sproget - At genfortælle med egne ord Elevers eventuelle brug af copy-paste er et problem for deres tilegnelse af viden og faglige udvikling. De skal derfor arbejde bevidst med at formulere deres egne sætninger. I øvelsen forholder de sig både til brug af selvstændigt sprog i resumeet, og de formulerer deres egne sætninger. På side L er der mulighed for opsamling i klassen. Side M Sammenlign resuméerne I denne øvelse skal eleverne blive bevidste om ligheden mellem to resuméer, men også om forskellene. Eleverne skriver deres notater i sammenligningskort. Målet er at hæve abstraktionsniveauet fra de konkrete resuméer af fagtekster til genren generelt. På side n kan eleverne sammenligne deres svar i klassen. Side O Opsamling Som afslutning på analysen lægges der op til, at eleverne kan samle op på den viden, de har fået gennem arbejdet med faserne Hvad ved du? og Analysér. Eleverne henter VØL-skemaet i Hvad ved du?-fasens skuffe og diskuterer, hvad de har lært. Svaret skriver de i skemaets sidste spalte. 9\n10 3. fase: Planlæg Eleverne skal nu til at planlægge skrivningen af deres eget resumé med hjælp fra den interaktive assistent. Hvis der er elever i klassen, som har behov for ekstra stilladsering, kan læreren sammen med disse elever lave en fælles planlægning på interaktivt whiteboard. Eleverne kommer med input, og læreren tænker højt og skriver. For at det kan lade sig gøre, skal læreren vælge sig selv som profil i drop down-menuen i forløbet, besvare opgaverne sammen med eleverne og til slut dele opsamlingen på planlægningen med de relevante elever. Resten af eleverne skal hver have en computer til rådighed og arbejder på egen hånd. Hvis læreren vurderer, at nogle elever ville have gavn af at arbejde sammen, er det også en mulighed. Assistenten består af tre dele, der guider eleverne gennem planlægning og skriveproces. Efter hver del er der mulighed for at afholde individuelle skrivekonferencer med eleverne. Oplægget til skrivekonferencen består af de besvarelser, eleven har lavet siden sidste konference. Svarene er altså tilgængelige på skærmen, men de kan også printes, hvis det er mere praktisk. Vejledningen kan altså både foregå ved skærmen og andre steder i klassen. Til allersidst, når eleven har skrevet det endelige resumé, opfordres der til den fjerde og sidste skrivekonference, hvor lærer og elev sammen evaluerer resultatet og diskuterer fremtidige skriveprojekter. Planlæg, del 1 Genretræk, modtager, valg af tekst, tekstens emne Da der i praksis kan være en tidsmæssig afstand, fra eleverne har arbejdet med analysen af resumeet, til de selv skal skrive, skal de som det første aktivere deres forforståelse. De skal derfor have fokus på resuméets genretræk i den første øvelse. Herefter skal eleverne vælge den tekst, de vil lave et resumé af. Eleverne kan enten vælge frit, eller læreren kan beslutte, at eleverne refererer en læst fagtekst eller dokumentarfilm, de har set i klassen. Når eleverne har valgt en tekst/film, skal de danne sig et overordnet overblik over tekstens emne og delemner. 10\n11 Skrivekonference Lærer og elev afklarer formålet med resuméet (del af boganalyse eller -anmeldelse, klasseavis, højtlæsning, afleveringsopgave, skriveøvelse). Hvem er målgruppen, og hvordan kan man tage hensyn til det? Eleverne har inden konferencen læst teksten/set filmen, som de skal lave resumé af, og har dannet sig et overblik over teksten ved at fokusere på emne og delemner. I fællesskab gennemgår elev og lærer elevens svar. Lærerens opgave er at stille uddybende og opklarende spørgsmål, der hjælper eleven til at få et overblik over tekstens indhold. Hvorfor har du valgt netop denne tekst/film? Hvad synes du om den? Hvad synes du, er det mest interessante? Planlæg, 2. del Overblik og udvælgelse af det vigtigste I anden del skal eleverne skabe overblik over de vigtigste dele af teksten/film, som skal med i resumeet. Det er her, den store udfordring ligger. For at eleverne kan genfortælle det mest væsentlige, skal de nemlig have god forståelse for helheden. De bliver støttet i udvælgelsen ved at formulere korte sætninger, der beskriver indholdet, idet korte sætninger kræver en opsummering. Skrivekonference Eleverne præsenterer deres udvalgte sætninger for læreren. Læreren skal under konferencen hjælpe eleverne med at vurdere, om de har udvalgt de vigtigste oplysninger. Da et resume er en forholdsvis kort tekst, skal eleverne arbejde fokuseret med indholdet, så uvæsentlige detaljer bliver sorteret fra. Hvilke oplysninger har du valgt fra? Hvorfor er de oplysninger, du har valgt, vigtige at få med? Er det nogen oplysninger, der kan undværes? Konferencen skal forløbe som en dialog, hvor lærer og elev i fællesskab når frem til den bedste løsning for elevens tekst. 11\n12 Planlæg, del 3 Indledning og sprogligt arbejde I tredje del skal eleverne arbejde med indledningen. De skal præsentere genre og titel på den tekst/film, de vil resumere, og herefter formidle indholdet i prioriteret rækkefølge; først emne og herefter delemner. De skal støtte sig til de sætninger, de lavede (og justerede) til skrivekonference 2. Eleverne skal skrive med deres egne ord og må altså ikke kopiere sætninger fra den tekst, de har læst. Skrivekonference Eleverne medbringer print af resumeets indledning. Læreren stiller kritiske spørgsmål for at bringe eleven videre i processen. Hvorfor er det vigtigst at få de informationer, du har valgt, med i indledningen? Hvis du kun må sige én sætning om teksten/filmen, hvad ville du så sige? 12\n13 4. fase: Skriv I fasen Skriv skriver eleverne deres resumé og uploader teksten til sitet. Teksten lægger sig nu i deres skuffe. Herfra kan læreren finde den og skrive kommentarer i teksten. Læreren skal derefter gemme den kommenterede tekst på sin egen computer og uploade den til eleven i iskriv via skuffen i lærerdelen. Evaluering Hvis der igennem arbejdsprocessen med planlægningsassistenten er afholdt skrivekonferencer, skal den fjerde og sidste skrivekonference afholdes, når eleven er helt færdig med sin tekst. Det er klart en fordel at afholde denne skrivekonference ansigt til ansigt med eleven, hvor eleven får mulighed for mundtligt at reflektere over og forholde sig til sin arbejdsproces og i samarbejde med læreren sætte mål op for næste skriveprojekt. Hvis det tidsmæssigt ikke er muligt at afholde konferencen ansigt til ansigt, kan læreren kommentere elevens evaluering i sitet. Læreren kan med udgangspunkt i elevens vækstpunkter komme med forslag til, hvad eleven skal være opmærksom på i næste skriveprojekt. Formålet med denne skrivekonference: Læreren og eleven evaluerer sammen det færdige produkt Er du tilfreds med resultatet? Hvad fungerer godt? Hvad fungerer mindre godt? Læreren spørger ind til fremtidige skriveprojekter Er der noget, du vil gøre anderledes næste gang, du skal skrive? Elevens evaluering gemmes som besvarelser i sitet. I forbindelse med næste skriveprojekt kan lærer og evt. elev orientere sig her. Som afslutning på hele forløbet tages en fælles evaluering i klassen og uden for sitet, hvor eleverne deler deres erfaringer, idéer og måske frustrationer i forhold til, hvordan de har arbejdet med planlægningen, og hvordan de har arbejdet i skriveprocessen. 13\n14 Dansk - Færdigheds- og vidensmål efter 6. klasse Forløbet Resumé af fagtekst dækker de fremhævede mål i skemaet feb-15 Kompetenceområde Kompetencemål Faser Færdigheds- og vidensmål Finde tekst Forberedelse Afkodning Sprogforståelse Tekstforståelse* Sammenhæng Læsning læse og forholde sig til tekster i faglige og offentlige sammenhænge vurdere relevans af søgeresultater på søgeresultatsider gennemføre billed- og fuldtekstsøgning søgerelaterede læsestrategier teknikker til billed- og fuldtekstsøgning orientere sig i tekstens dele sammenholde teksters formål og indhold med læseformål om rubrikker, billeder, diagrammer og grafik om teksters formål og om læseformål læse ukendte ord ved umiddelbar genkendelse af de mest almindelige orddele læse ukendte ord i fagtekster om morfemer i danske ord om stavemåde og betydning af ord i fagtekster anvende overskrifter og fremhævede ord til at skabe forståelse af tekster udlede dele af ords betydning fra konteksten Planlægning Forberedelse Fremstilling Respons ord og udtryk, der forklarer nyt stof ordforståelsesstrategier gengive hovedindholdet af fagtekster anvende grafiske modeller til at få overblik over teksters struktur og indhold Korrektur Eleven har viden om fagteksters struktur om grafiske modeller vurdere teksters perspektiv på et emne vurdere teksters anvendelighed om metoder til sammenligning af teksters perspektiver om kriterier for teksters anvendelighed Præsentation og evaluering Fremstilling udtrykke sig i skrift, tale, lyd og billede i formelle situationer bruge itog tænkeredskaber til at få ideer tilrettelægge processer til fremstilling af faglige produkter alene og i samarbejde med andre it- og tænkeredskaber til ideudvikling om fremstillingsproce sser konkretisere ideer gennem tænkeskrivning udarbejde forprodukter til dramatiske, dokumentariske og interaktive produktioner om tænkeskrivning, brainstorm og mindmap synopse, manuskript og storyboard Eleverne kan udarbejde anmeldelser, instruktioner og fagtekster udarbejde dramatiske, dokumentariske og interaktive produkter om kommenterende og forklarende fremstillingsform er om virkemidler i drama og dokumentar på film, i tv og på nettet give og modtage respons respondere kriteriebaseret på virkemidler Oplevelse og indlevelse Undersøgelse Fortolkning Vurdering respons-metoder respons ud fra fastlagte kriterier anvende afsnit og sætte komma stave alle almindelige ord sikkert Perspektivering sætnings- og tekststruktur bøjningssystemer og ords oprindelse fremlægge sit produkt for andre revidere sin arbejdsproces frem mod næste produktions-forløb om modtagerforhold om revision af arbejdsproces og målsætning Fortolkning forholde sig til almene temaer gennem systematisk undersøgelse af litteratur og andre æstetiske tekster læse med fordobling udtrykke en æstetisk teksts stemning om at læse på, mellem og bag linjerne om måder at udtrykke teksters stemning på undersøge fortællerpositioner undersøge teksters rum og tid fortællertyper scenarier og tidsforståelser udtrykke sin tekstforståelse gennem medskabelse af teksten sammenfatte sin fortolkning metoder til medskabende arbejde motiv og tema anmelde litteratur og andre æstetiske tekster vurdere en tekst i lyset af tekstens samtid anmeldelsesgenrer måder at vurdere tekster på i forhold til deres samtid sætte teksten i forhold til andre værker sætte det læste i forhold til tekstens samtid intertekstualitet udvalgte historiske og kulturelle litterære perioder Kommunikation kommunikere med bevidsthed om sprogets funktion i overskuelige formelle og sociale situationer påtage sig roller i samtalesituationer tage forskellige roller i en styret debat Dialog Krop og drama It og kommunikation Sprog og kultur frie og formaliserede samtaleformer debatroller bruge kropssprog og stemme i oplæsning og mundtlig fremlæggelse skabe fælles fortællinger sammen med andre talerens virkemidler improvisation, manuskript, koreografi og scenografi vurdere konsekvensen af ytringer på internettet videndele og samarbejde via internettet muligheder og faldgruber for kommunikation på internettet samarbejdsmulighed er på internettet indgå i sprogligt mangfoldige situationer kommunikere i enkle situationer med nordmænd og svenskere samspillet mellem sprog, kultur og sproglig mangfoldighed ligheder og forskelle mellem dansk, norsk og svensk sprog Sproglig bevidsthed trække tråde fra et sprog til et andet iagttage en kommunikationssituation sprogets historie og sprogfamilier kommunikationsmodeller Alinea


personer:jens_nielsen - John Wiki\nDu er her: start » personer » jens_nielsen\nJens Nielsen blev student fra Niels Steensens Gymnasium 1956 og gik på Kunstakademiets Arkitektskole (designlinjen), hvor han havde Erik Herløw som professor og tog afgang 1966. Dernæst var han på rejser i Europa, Fjernøsten og Nordamerika.\nJens Nielsen var - måske med undtagelse af Heinrich Wenck - den første arkitekt for DSB, der konsekvent gennemførte et program for corporate design. I hans tid blev alle aspekter af etatens offentlige fremtræden fornyet og gendesignet, lige fra reklamer, uniformer, restauranter, færger, IC3-tog (1984-86) og til Høje Taastrup Station (1986). Hans resultater og arbejdsproces, hvor hvert eneste emne blev videreudviklet ud fra funktionelle, produktionstekniske og æstetiske krav til den optimale form, gav ham både opmærksomhed og tilsvarende opgaver for andre virksomheder i ind- og udland. Jens Nielsen er nok bedst kendt for den kraftige, primale bemaling i kulsort og postkasserød, som han gav både lokomotiver, publikationer, plakatstandere og andet inventar på stationerne. Han var også manden, der indførte den minimalistiske Helvetica-skrifttype på togsæt og i køreplaner. På trods af den store beundring og den regn af priser, som hans indsats for DSB blev mødt med, besluttede DSB i 1998 (ved den nye designchef Pia Bech Mathiesen) at droppe hans designpolitik, herunder farvesætning, bomærke og typografi. Siden 1998 har DSB ikke anvendt de rød/sorte farver, men en blå/metalgrå farveskala.\nS-tog og MR-togsæt (1977-79, sammen med arkitekter ved DSB Maskinafdeling og Scandia Randers)\nIC3-toget (1984-86, sammen med Anders Løvenkjær, Henrik Priess og Ole Rossel)\nSti: • jens_nielsen\npersoner/jens_nielsen.txt · Sidst ændret: 2016/02/25 12:16 af farallon


Google Virksomhedsprofil - Skyd genvej til øget synlighed på Google\nHvad er Google Virksomhedsprofil (Google Business Profile) – og hvorfor er den vigtig for din synlighed?\nHvad er Google Virksomhedsprofil (Google Business Profile)?\nGoogle Virksomhedsprofil kan bedst beskrives som en online telefonbog.\nDu kender sandsynligvis degulesider.dk, hvor du kan oprette en virksomhedsprofil. Google Virksomhedsprofil svarer lidt til De Gule Sider. Men en profil på Google giver dig MEGET mere.\nDet er gratis at oprette en Google Virksomhedsprofil, og fordelene er til at få øje på\nDin Google Virksomhedsprofil er en af mange brikker i en målrettet SEO-indsats. Alene vil den ikke gøre meget for dig. Men den er en vigtig del af din samlede indsats for at blive mere synlig på Google.\nNår du har oprette en virksomhedsprofil, kan dine kunder nemlig lettere finde dig – både i almindelige Google-søgninger, og når de søger via Google Maps.\nSom SEO-rådgiver støder jeg stadig på virksomheder, der ikke har oprettet en Google Virksomhedsprofil – og det er en stor fejl.\nLæs med her og lær, hvordan du opretter og optimerer din Google Virksomhedsprofil.\nGoogle Virksomhedsprofil (Google Business Profile) blev tidligere kaldt Google My Business.\nGoogle ændrede navnet i slutningen af 2021.\nGoogle Virksomhedsprofil – den visuelle forklaring\nMed en Google Virksomhedsprofil har du mulighed for at øge din synlighed på Google på mange forskellige typer af søgninger.\n#1 – Synlighed på brand-søgninger\nNår dine kunder søger direkte på dit firmanavn, vil du med en god Google Virksomhedsprofil fremstå tydeligt og professionelt i søgeresultatet.\n#2 – Synlighed på lokale søgninger på din profession\nHvis en kunde søger på din profession + by (fx glarmester Næstved), så læg mærke til på billedet herunder, hvor meget synlighed du kan opnå i de lokale resultater.\nFaktisk behøver kunderne ikke at indtaste bynavn for at få dette resultat.\nBefinder de sig geografisk tæt på din virksomhed, når de søger på fx glarmester, tandlæge, frisør eller psykolog uden bynavn, så har du også mulighed for at blive vist i “Google Local Pack” (kaldes også Map Pack).\nSom du kan se, så ligger “Local Pack” øverst i dette søgeresultat og er meget iøjnefaldende.\nI eksemplet her ligger Glarmester Niels Juel Pedersen desuden øverst i de almindelige søgeresultater lige under Local Pack.\nDet er naturligvis fint. Men var de kun synlige her og ikke i Local Pack øverst, så ville de uden tvivl få færre klik til deres hjemmeside.\nSEO-specialister kigger meget på, hvad der bliver vist højt oppe i et søgeresultat. Vi bruger betegnelserne “over folden” og “under folden”.\nNår et resultat er synligt “over folden”, ser du det med det samme i det første skærmbillede, uden at du skal scrolle.\nSom du kan se på billedet nedenfor fra Accuranker (som er et professionel SEO-værktøj), så ligger Local Pack over folden (orange symbol), mens det almindelige resultat (placering 4) er skubbet ned under folden.\nDet har derfor stor betydning at ligge i Local Pack på dette søgeresultat.\n#3 – Synlighed på produkter og ydelser + by\nNiels Juel Pedersen A/S producerer bl.a. termoruder på deres fabrik i Næstved.\nPå søgningen ”termoruder Næstved” ser det igen (med hjælp fra Google Virksomhedsprofil) rigtigt fint ud.\nOg husk igen her, at står en kunde geografisk placeret i Næstved og omegn og søger på ”termoruder” uden at skrive bynavn, så har Niels Juel Pedersen A/S også mulighed for at blive vist i Local Pack.\nEn visning kræver naturligvis, at Google opfatter det som et godt søgeresultat i forhold til den geografiske placering.\n#4 – Søgninger i Google Maps\nI nogle brancher sker der en del søgninger direkte i Google Maps.\nDu er på ferie i Danmark med familien. På vej gennem Hobro bliver ungerne pludselig meget sultne. Du går ind på Google Maps på din mobil og søger på pizza Hobro.\nDu får lynhurtigt vist nogle pizzarier tæt på.\nDu klikker på fanebladet ”Bedst bedømt”.\nHer ser du City Pizza, og få sekunder senere er du på vej mod destinationen ved hjælp af ”rute-funktionen”.\nSådan opretter du en Google Virksomhedsprofil\nMed den visuelle gennemgang ovenfor, er du forhåbentligt ikke længere er i tvivl om, at du skal have en Google Business Profile.\nHar du endnu ikke gjort krav på din gratis virksomhedsprofil, så er det bare med at få det gjort hurtigst muligt.\nDu kan følge Googles egen guide til oprettelse af din virksomhedsprofil her >\nHusk altid at bekræfte din profil\nNår du har oprettet din profil, er det vigtigt, at du bekræfter den, så det kun er dig, der har adgang til at rette i oplysningerne.\nDer er forskellige metoder til bekræftelse.\nDe to mest brugte metoder er via post eller via Google Search Console (som du forhåbentligt har koblet til din hjemmeside).\nLæs Googles guide til bekræftelse af din profil her >\nVær grundig med at udfylde din virksomhedsprofil\nNår du har oprettet din profil, så skal du i gang med at udfylde alle de informationer, der er relevante for din virksomhed.\nLog ind på din profil og vælg “Oplysninger” i menuen til venstre\nBrug det korrekte navn på din virksomhed, som det fremgår i CVR-registret\nVælg den virksomhedskategori, der bedst beskriver din virksomhed\nTilføj relevante underkategorier\nUdfyld alle andre informationer – og undgå rod i oplysningerne.\nVær meget opmærksom på, at navn, adresse, telefonnummer (kaldes NAP-oplysninger) står på samme måde alle de steder på nettet, hvor du har adgang til at rette i oplysningerne.\nSkriv en kort og præcis beskrivelse af din virksomhed\nHer kan du se min beskrivelse.\nUpload logo og billeder til din profil\nUpload virksomhedens logo, masser af gode relevante billeder og evt. video fra din virksomhed.\nVær opmærksom på, at Google stiller krav til billedkvalitet. Så sørg for, at du kun uploader gode billeder.\nDu kan læse om Googles krav til billeder og video her >\nOptimering af din Google Virksomhedsprofilo\nNår du har styr på alle de grundlæggende oplysninger på din profil, så kan du gå i gang med at optimere den.\nVælg “Opslag” i menuen, så får du forskellige muligheder.\nTilføje en nyhed\nTilføje et tidsbegrænset tilbud\nTilføje en kommende begivenhed\nNår jeg har skrevet et nyt blogindlæg, så deler jeg det altid via min Google Business Profile – ligesom jeg også deler på fx Facebook og LinkedIn.\nNår man søger på mit navn (brand-søgning), så bliver mine opslag vist direkte i min Google Business Profile i søgeresultatet.\nFå anmeldelser fra din kunder\nAnmeldelser på Google er med til at styrke din troværdighed. Både overfor potentielle kunder og overfor Google.\nKig på resultatet nedenfor. Hvilken hjemmeside ville du klikke ind på her?\nSpørg nogle af dine kunder, om de vil skrive en anmeldelse.\nHusk altid at svare på anmeldelserne. Det er god stil at sige tak for en god anmeldelse. Og det er meget vigtigt, at du svarer på en dårlig anmeldelse.\nRedigér din Google Virksomhedsprofil direkte fra søgeresultatet\nSom noget nyt (2022) kan du redigere din profil direkte fra søgeresultatet eller via Google Maps.\nDu indtaster bare dit firmanavn i søgefeltet og vupti, så får du adgang til din virksomhedsprofil.\nBrug Google Virksomhedsprofil og åbn døren til øget synlighed\nTil slut bare en kort opsummering.\nOpret en Google Virksomhedsprofil\nSørg for at bekræfte ejerskabet\nUdfyld din profil grundigt\nUpload gode billeder og evt. videoer\nDel opslag, tilbud og begivenheder\nFå nogle af dine kunder til at skrive en anmeldelse\nOprettelse og optimering af din Google Virksomhedsprofil er en af brikkerne i din samlede indsats for at øge din synlighed på Google.\nEn god virksomhedsprofil kan i samspil med god SEO på din hjemmeside åbne døren til øget synlighed – både i de almindelige Google-søgninger og i søgninger på Google Maps.\nHar du brug for hjælp med at oprette, udfylde og optimere din Google Business Profile, så er du velkommen til at kontakte mig på berit@beritbai.dk for et uforpligtende tilbud.\nSådan bliver du synlig på Google >\nGoogle-optimering – SEO for begyndere >\nSådan skriver du (knivskarpe) SEO-tekster >\nKunne du lide indlægget? Del meget gerne med dit netværk\nJeg hedder Berit Bai og er professionel tekstforfatter og SEO-specialist. Jeg har arbejdet med online markedsføring i 10+ år.\nJeg hjælper mine kunder med at opnå større synlighed på Google og sælge mere via deres hjemmeside.\nSkal vi tage en uforpligtende snak om optimering af din hjemmeside?\nIntern linkbuilding: Giv din SEO-tekster superkræfter med interne links\nHvad er en sidetitel (title tag) – og hvorfor er den vigtig for SEO?\nSådan skriver du (knivskarpe) SEO-tekster, som både dine kunder og Google vil elske\nSådan bruger du H-tags i dine overskrifter – plus en typisk fejl du let kan undgå


MMXV cms - Fiskestangsguide\nMMXVGrejStænger og hjulFiskestangsguide\nFisknu.dk har en ganske god guide til fiskestænger. Du kan læse den her, men den er også at finde på www.fisknu.dk/category/fiskestaenger-guide-230. Herunder har jeg lagt nogle egne foto til.\nDenne fiskestangsguide har til formål at hjælpe med at målrette valgmulighederne og at finde den rigtige fiskestang. Guiden kan naturligvis ikke erstatte en god personlig vejledning hos en seriøs fiskegrejsforhandler, [...].\nDer spørges ofte til en fiskestang, som skal bruges til „det hele“. Dette kan desværre ikke lade sig gøre. For at bruge et eksempel fra en anden branche: Man kan ikke køre formel 1 med en jeep, eller køre taxa med med lastbil. Man kan vælge nogle allround biler, som kan bruges til forskellige formål, men man skal være klar over at det er et kompromis. Det samme gælder for fiskestænger.\nVi starter med at opdele stængerne efter de forskellige fiskemetoder:\nFiskeri med kunstagn (woblere, spinnere, blink m.m.): En blødere topdel hjælper med at kaste kunstagnet ud. Man plejer her i put & take at bruge kunstagn mellem 5 og 15 g.\nVores anbefaling: En 8's stang, kastevægt ca. 5-20 g.\nFiskeri med almindelig flåd, orm, Powerbait eller lignende: Her har man flere valgmuligheder med stangen, og det kan være en fordel at have en lidt længere stang for bedre at kunne styre flåden. Stanglængde: 8-10'.\nVores anbefaling: 9', kastevægt ca. 15-30.\nKystfiskeri efter havørreder\nFisker man fra de danske kyster, så sker det mest med kystblink eller kystwoblere efter havørrede. Nogle gange er det vigtigt med lange kast for at få success. Dette kræver en velafbalanceret fiskestang, en så tynd som mulig line, og ikke mindst at vælge en fiskestang med den helt rigtige kastevægt. Hvilken kastevægt der vælges afhænger af dybden hvor der fiskes og strømmen.\nVores anbefaling: 9', kastevægt: ca. 10-35 g.\nÅfiskeri efter laks, havørred og bækørred\nHer antages det at der tales om spinnefiskeri og ikke fiskeri med orm. Stangvalget her er ikke kun afhængig af kastevægten, men også af fiskens størrelse og fiskevandet.\nNedenstående er nogle eksempler:\nFiskeri i brede åer efter laks eller store havørreder: 10'-11', kastevægt 15-40 g.\nFiskeri i mindre åer efter havørred: 9'-10', kastevægt 10-35 g.\nFiskeri efter mindre fisk, som bækørred og stalling: 7'-8', kastevægt: 3-20 g.\nJerkbaitfiskeri er blevet mere og mere populært her i Danmark. Det er en meget spændende fiskemetode, fordi man selv skal gøre agnet livlig i vandet. Dette kræver at jerkbaitstangen er stiv for at få bedre kontrol over agnet.\nNormalt er jerkbaitstængerne hertil korte og stive, dvs. 6-8', men der kan også bruges længere fiskestænger om nødvendigt, som hvis der er forhindringer ned til fiskevandet.\nVores anbefaling: 6'-8', kastevægt: afhængig af agnet man ønsker at fiske med. Der findes jerbait agn, der kun vejer 10g, f.eks. Savage Gear 4 Play, og agn, der vejer langt over 100g.\nSurfcasting / kystfiskeri efter fladfisk\nSurfcasting kræver lange og robuste fiskestænger – ikke fordi fladfiskene er så tunge, men fordi fiskeriet kræver at man har tunge vægte (bly) på for at kaste langt ud og for at understrømmen ikke hurtigt driver forfanget tilbage til kysten. Her bruges mest stænger fra 11'-14' og vægte fra 50-250 g.\nNordsøen og andre steder med stærk strøm: 13' eller 14', kastevægt 150-250g. Resten af Danmark og ved kyster med mindre strøm: 11'-13', 50-150g.\nFiskeri efter makrel og sild\nHer er fiskene igen heller ikke så store eller tunge. Man bruger ved denne type fiskeri endnu stivere stænger, fordi det meste af vægten ca. 30-60 g bruges i spidsen.\nVores anbefaling: 9'-11', 30-80 g.\nKarpestænger er tynde, lange og robuste, og de kan stort set kun bruges til dette formål.\nVores anbefaling: 12'.\nDer findes også teleskopstænger, der der opdelt i flere dele. Disse er praktiske at transportere under rejser eller hvis man har problemer med pladsmangel. Er pladsen ikke et problem, så anbefaler vi at vælge en stang i så få dele som muligt, normalt 2- eller 3-dels-stænger. Grunden til dette er at de er mere robuste og som regel har en længere levetid.\nFiskestænger til multihjul benyttes tit til jerkbaitfiskeri og vertikal jigging, men de kan bruges til alle former for fiskeri. Leder du efter en fiskestang til multihjul, så er det en stor fordel at vælge en stang med pistolgreb. Grunden til dette er at pistolgrebet gør det nemmere for lystfiskeren at holde sfisketangen i balance. Uden dette greb plejer fiskestangen at rykke enten til venstre eller til højre når multihjulet sidder i toppen. [...].


Om børn og resultater\n"Børn må meget gerne konkurrere – de må gerne vinde og tabe. Men oplevelsen skal ikke række ud over det."\nMorten Anderson, kommunikationschef\nGennem leg til livets alvor\nBlandt de hyppigste henvendelser, jeg får, er spørgsmål til manglende redaktionel omtale af resultaterne i børnecykelløb – altså hvorfor vi hverken på Facebook eller hjemmesiden fortæller, når børneryttere har været på podiet i ind- og udland. Svaret er, at det er vores politik ikke at omtale den type resultater, og det er der flere grunde til.\nDanmarks Cykle Unions elitechef Morten Bennekou har tidligere her på bloggen skrevet om unge og træning og målet om at sende så mange ryttere i den rigtige retning med rigtige fart, og vores kommunikation skal naturligvis være med til at understøtte de sportslige mål og strategier.\n"...selv børneløb bliver indhyllet i en em af stjernemuligheder og X-Factor. Og det er ikke til gavn for noget..."\nEn cykelbegejstret nation\nCykling er blevet en ny nationalsport med flere end 500.000 danskere, der bruger cyklen til andet og mere end transport. Samtidig er dansk cykelsport inde i noget, der minder om en ny guldalder med store internationale præstationer på tværs af discipliner og køn. Alt dette har medført større og større medieopmærksomhed - til glæde for alle os, der ikke kan få nok af sporten live og i medierne.\nDen store positive bevågenhed bemærkes naturligvis også blandt de unge ryttere – og ikke mindst blandt de unge rytteres forældre. Og i en idræt, hvor Danmark er så rigt repræsenteret på allerhøjeste niveau, men stadig er en konkurrencemæssig nichesport i børnerækkerne, er tendensen, at selv børneløb bliver indhyllet i en em af stjernemuligheder og X-Factor. Og det er ikke til gavn for noget – eller for nogen.\n"I Danmarks Cykle Unions sportslige sektor arbejdes ikke med ideen om talenter i børnerækkerne."\nFor at gøre det helt klart: I Danmarks Cykle Unions sportslige sektor arbejdes ikke med ideen om talenter i børnerækkerne. Cykling er ikke ballet. Selvom en 10-årig åbenlyst er stærkere end de andre i sin aldersklasse, kvalificerer det ikke ham eller hende til en betegnelse som ”talent” inden for cyklingen - lige så lidt som det i øvrigt er udtryk for en større sandsynlighed for, at den 10-årige engang vil blive eliteatlet.\nTalentbegrebet er en udfordring. Talentudvikling som indsatsområde er vigtigt, men det er ikke det samme som udelukkende at fokusere på eller udpege talenter – det er en måde at arbejde med ryttere på, så man får det maksimale ud af potentialet. Talentudvikling i Danmarks Cykle Union handler om langsigtede mål. Men begrebsforvirringen er forståelig, og lad mig slå fast, at pilen også peger indad - vi har bidraget til den ”talent-inflation”, som i øvrigt ikke kun begrænser sig til sportens verden.\n"Vi har som forældre en tendens til alt for hurtigt at tænke, at vores børns præstationer og frembringelser må være udtryk for et helt særligt talent..."\nVi har som forældre en tendens til alt for hurtigt at tænke, at vores børns præstationer og frembringelser må være udtryk for et helt særligt talent, der skal sikre dem en plads i lyset i et hårdt og ekstremt konkurrencepræget samfund. Det er en forståelig mekanisme, for vi ønsker alle det bedste for vores børn. Men i langt de fleste tilfælde er det bedste for børnene at lege og i øvrigt at blive accepteret for at være det, de er – uanset balletevner, karakterer i skolen eller sportsresultater. Det betyder naturligvis ikke, at de ikke kan eller ikke må være dygtige til deres sport og måske en dag nå hele vejen til verdenseliten.\n”Så leger vi, at jeg er Fuglsang”\nKommunikationsmæssigt følger vi den sportslige sektors tilgang. Glæden ved cyklingen skal altid være i centrum, og i børnerækkerne er den del helt afgørende. Derfor omtaler vi heller ikke børneresultater. I andre lande og i flere forbund herhjemme har man valgt helt at fjerne ranglister og rækker.\nHos DBU hedder det direkte: ”DBU's holdning er, at resultatformidling og tabeller ikke hører hjemme i børnefodbolden.”\nVi er altså ikke alene i DCU.\nI en undersøgelse fra Center for Ungdomsforskning er danske børn og unge blevet spurgt om det vigtigste, når man går til en fritidsaktivitet - og for både drenge og piger var svaret på 1.-pladsen: ”At have det sjovt.”\nSvaret ”at vinde” var på 13.-pladsen (længerede nede på listen end ”at det er tæt på, hvor jeg bor”)!\nBørn må meget gerne konkurrere – de må gerne vinde og tabe. Men oplevelsen skal ikke række ud over det. Den skal ikke være forbundet med præstationsrelateret beundring eller tilsvarende voksenbelønning (eller straf for den sags skyld), for al erfaring viser, at det ikke blot skaber en uhensigtsmæssig selvbevidsthed hos nogle børn, men også fører til et negativt forventningspres, der faktisk overstiger glæden ved selve det at vinde en konkurrence.\nOg de voksne skal være voksne\nDet er ikke børnenes behov at blive fremhævet på Facebook eller at se sig selv i avisen. Det er et voksenbehov for anerkendelse overført på børn. Som forbund er det vores opgave at varetage medlemmernes interesser – herunder vores børnerytteres. Også derfor omtaler vi ikke børnenes resultater på hjemmesiden.\n"Vi glæder os naturligvis over gode resultater – ikke mindst på rytternes vegne – men vi anser det som øjebliksbilleder på vejen mod de egentlige mål."\nOfte er indvendingen, at børnene selv vil se stillingen eller motiveres af deres plads i tabellen, og her har DBU igen et klart svar:\n”Det er de voksnes ansvar, hvor fokus skal være for børnene, og her må vi tage ansvar for at forklare, hvad fokus skal være.”\nDer skal naturligvis være plads til at glæde sig over sine børns små sejre, men man skal først og fremmest være til stede i momentet og glæde sig sammen med sine børn over, at de har haft en god oplevelse den dag – den følelse er langt mere betydningsfuld end Facebook-opslaget. Både for børn og voksne.\nVejen er også målet\nI U19 begynder den virkelige voksenverden så småt at banke på. For den sportslige sektor er det også i juniorårene, at kravene til de ryttere, der har langsigtede ambitioner, skærpes. Men resultaterne er stadig sekundære. Vi glæder os naturligvis over gode resultater – ikke mindst på rytternes vegne – men vi anser det som øjebliksbilleder på vejen mod de egentlige mål. Og vejen er en del af målet.\n"Man skal med andre ord lære at tabe for at kunne vinde, og som forbund skal vi hjælpe de unge ryttere til at opnå den robusthed..."\nCyklingen er måske den sport, hvor man deltager i flest konkurrencer uden at vinde noget. Professionelle ryttere kan have en karriere på 15 år og måske tælle podiepladserne på en enkelt hånd. Man skal med andre ord lære at tabe for at kunne vinde, og som forbund skal vi hjælpe de unge ryttere til at opnå den robusthed – og det kan være en uoverkommelig opgave, hvis rytteren gennem børneårene er blevet sat op på en piedestal og udskreget til det største talent nogensinde.\nDe ryttere, der ender med at tage skridtet ind i verdenseliten, skal også kunne håndtere medieopmærksomheden, når resultaterne udebliver. Live-interviewet i TV efter at have skuffet sig selv og andre kræver, at man hviler i sig selv – for hviler man på omgivelsernes forventninger, falder man hårdt. Derfor betragter vi det også som en beskyttelse af børnene - som et led i ”uddannelsen” af de unge ryttere og som en del af talentudviklingsstrategien - ikke at omtale børns resultater.\nVed indgangen til fodboldbanen i min barndomsby står en stor sten med ordene i dette blogindlægs overskrift: ”Gennem leg til livets alvor” – en sætning, som på mange måder opsummerer Danmarks Cykle Unions tilgang til cykelsporten.\nOgså i cykelsporten skal børn og unge lege sig vej til målet, og de skal nok nå det, de skal nå.


Gagarin: First In Space Blu-Ray Film → Køb billigt her\nGagarin: First In Space - Blu-Ray\nSpektakulær Sci-Fi eventyr om den første mand i rummet..\n1961 blev Yuri Gagarin det første menneske i rummet. Udvalgt af en gruppe på 3.000 trænede kosmonauter, så var han den største af dem alle - og hans navn gav ekko for evigt i historien.\nFakta om Gagarin: First In Space\nGargarin: Pervyy V Kosmose\nMikhail Filippov, Olga Ivanova, Vadim Michman, Vladimir Steklov, Viktor Proskurin, Nadezhda Markina\nOleg Kapanets, Andrey Dmitriev\nGagarin: First In Space, Blu-Ray\nSikkerhed er vigtig, når man handler på Internettet, og vi prioriterer selvfølgelig sikkerhed højt. Der er garanti for betalingssikkerheden, når du køber hos Gucca, for vores online betalingsløsning er godkendt af NETS. Køb og betaling er derfor altid fuldstændig sikkert.\nDer er ingen begrænsninger i returretten. Vi har 30 dages returret på alle typer produkter. Så hvis du skulle fortryde købet, og ikke ønsker at beholde din vare, så sender du blot din vare, og dine penge bliver refunderet. Du er selvfølgelig altid velkommen til at tage kontakt til os, hvis du måtte have spørgsmål, inden du returnerer en vare.\nDet er meget vigtigt, at du som vores kunde modtager dit produkt både sikkert og hurtigt. Såfremt din vare er på lager, sender vi den til dig indenfor 1-2 hverdage. Bemærk, at du altid kan få den præcise lagerstatus på hvert enkelt produkt. Tag fat i os hvis du stadigvæk skulle have spørgsmål til enten lagerstatus eller leveringstid for et produkt.\nI vores webshop er det muligt at vælge blandt adskillige betalingsmetoder. Du bør naturligvis benytte den betalingsmulighed, der passer lige til dig. Du handler altid trygt og sikkert, uanset hvilken betalingsform du benytter. Her finder du alle vores betalingsmuligheder. Først når din vare bliver sendt, bliver beløbet trukket fra din konto.\nStøder du på problemer i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, eller har du spørgsmål, så tag endelig fat i os. Du kan ringe eller sende e-mail til os på hverdage mellem kl. 10-15, og vi er altid klar til at yde dig kvalificeret assistance med godt humør og smil på læben.\nKøber du hos os, har du mulighed for at følge din forsendelse hele vejen, fra den forlader vores adresse, og til du har den i hænderne. Du kan gå ind på din personlige ordreside, så snart dit køb er færdiggjort. På ordresiden kan du følge med i, hvornår vi afsender din vare. Du modtager også en mail i det øjeblik, vi sender dine varer.\nDin anmeldelse af Gagarin: First In Space\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bluray path_film_forside path_film_film path_film_blurayfilm path_film_scifi path_film_gagarin:firstinspace


72/2001 Tilbagesøgning af overskydende skat, som efter skilsmisse blev indsat på fælleskonto. - Afgørelse - Det finansielle ankenævn\nTilbagesøgning af overskydende skat, som efter skilsmisse blev indsat på fælleskonto.\nLedetekst: Tilbagesøgning af overskydende skat, som efter skilsmisse blev indsat på fælleskonto.\nDenne sag vedrører spørgsmålet, om indklagede kan gøre et krav gældende imod klageren som følge af dennes disposition over sin tidligere ægtefælles overskydende skat, som indgik på en fælleskonto hos indklagede.\nI 1987 tilmeldte klageren og dennes daværende ægtefælle H sig en ordning, der indebar, at børnefamilieydelse og andre udbetalinger fra Statsskattedirektoratet samt børnetilskud fra de sociale myndigheder automatisk blev overført til deres fælles girokonto hos indklagede.\nI 1988 blev klageren og H skilt.\nUnder sagen er der fremlagt to taloner vedrørende tilmelding til ordningen. På talonerne er anført kontonummeret på girokontoen, som fortsat var registreret som en fælleskonto, klagerens personnummer og klagerens underskrift. Talonerne er stemplet som indgået i indklagedes giroadministrationskontor, ændring-/flyttesektionen, den 11. juni 1992.\nKlageren har anført, at talonerne blev underskrevet i forbindelse med, at han pr. 1. juli 1992 flyttede til en anden kommune. Talonerne er alene en bekræftelse af, at børnebidrag, børnefamilieydelse og overskydende skat fortsat ønskedes overført automatisk til girokontoen.\nIfølge en skrivelse af 21. oktober 1999 fra Told- og Skattestyrelsens økonomiafdeling til indklagede blev ordningen afmeldt den 21. juli 1992 og tilmeldt igen den 24. august 1992.\nIndklagede har anført, at man ikke er i besiddelse af dokumentation for afmeldingen. Ud over de to fremlagte tilmeldingskuponer fra juni 1992 er man internt i besiddelse af bilag, der indicerer, at der fra indklagedes side er sket tilmelding til ordningen på begge personnumre i august 1992. Meddelelse om af- og tilmeldinger fra indklagede til Told og Skat er sket elektronisk.\nI henholdsvis 1998 og 1999 overførte Told- og Skattestyrelsen H's overskydende skat for 1997 på 2.399 kr. og for 1998 på 8.392 kr. til girokontoen, som fortsat var registreret som en fælleskonto.\nVed skrivelse af 21. oktober 1999 anmodede Told- og Skattestyrelsen klageren om at tilbagebetale beløbene, i alt 10.791 kr., hvilket klageren afslog.\nDen 3. november 1999 blev H slettet som medkontohaver på girokontoen.\nTold og Skattestyrelsen rejste herefter krav mod indklagede om betaling af 10.791 kr. Ved skrivelse af 21. december 1999 til indklagede anførte Told- og Skattestyrelsen bl.a.:\n"Styrelsen skal oplyse, at [klageren] i brev af 31. oktober 1999 har meddelt, at han anser de indbetalte beløb til hans konto i banken på henholdsvis 2.399 kr. og 8.392 kr. som afdrag på [H's] manglende indbetaling af børnebidrag, som hun skulle være forpligtiget til efter deres skilsmisse.\nDet skal endvidere oplyses, at styrelsen ikke finder formålstjenligt at søge kravet gennemført mod [klageren], og at kravet vil blive rejst mod banken, da fejlen efter styrelsens opfattelse er begået her. I denne forbindelse ønskes oplyst, hvorvidt den omhandlede tilmeldingsblanket af august 1992 til ordningen om overførsel af bl.a. overskydende skat direkte til en bankkonto forefindes i bankens arkiv. I givet fald ønskes en kopi heraf."\nIndklagede opfyldte Told- og Skattestyrelsens krav og rettede herefter ved skrivelse af 6. januar 2000 henvendelse til klageren om beløbet, idet indklagede forbeholdt sig "at gøre et regreskrav på 10.791,00 kr. samt renter og eventuelle omkostninger" gældende over for klageren.\nVed skrivelse af 29. februar 2000 anmodede indklagede klageren om at betale 10.791 kr. inden 14 dage, idet indklagede ellers uden yderligere varsel ville udtage stævning. Af skrivelsen fremgår i øvrigt bl.a.:\n"Jeg gør endelig opmærksom på, at dette brev samtidig tjener som rentepåkrav efter rentelovens regler.\nHvis De ikke en måned efter dette brev har indbetalt 10.791,00 kr. vil der yderligere påløbe morarenter med diskontoen +5% af 10.791,00 og til betaling sker."\nDen 20. juli 2000 udtog indklagede stævning mod klageren ved retten i Gentofte om betaling af 10.791 kr. med tillæg af sædvanlig procesrente fra 5. januar 2000. Subsidiært renter fra 29. marts 2000.\nDen 21. februar 2001 udsatte retten sagen med henblik på forelæggelse for Ankenævnet.\nDen 20. februar 2001 har klageren nedlagt påstand om, at indklagede tilpligtes at opgive "sit uretmæssige sagsanlæg".\nKlageren har anført, at både han og H siden 1987 til stadighed har været tilmeldt ordningen om automatisk overførsel af børnebidrag, børnefamilieydelse og overskydende skat til den fælles girokonto hos indklagede.\nHverken han eller H har siden tilmeldingen i 1987 afmeldt ordningen, hvilket indklagede heller ikke har kunnet dokumentere. Talonerne fra 1992 er uden betydning for sagen, idet disse alene vedrører hans flytning mellem to kommuner. De af indklagede omtalte interne bilag, der "indicerer" tilmelding på begge personnumre, er ikke fremlagt i sagen, og kan derfor heller ikke tillægges betydning.\nDet beroede således ikke på en fejl, men var fuldt korrekt, at H's overskydende skat i 1998 og 1999 indgik på fælleskontoen, og han har ikke herved opnået uberettiget vinding.\nHan troede, at det var H's ønske, at han skulle have pengene som kompensation for manglende betaling af børnebidrag. H har heller ikke på noget tidspunkt meddelt, at pengene ikke var tiltænkt ham. Han er alene blevet mødt med krav fra Told- og Skattestyrelsen og indklagede, som uden at kunne dokumentere det har påberåbt sig, at der forelå en fejl.\nDet må antages, at indklagede udbetalte beløbet en gang til for at pleje kundeforholdet med Told- og Skattestyrelsen. Herved blev han berøvet muligheden for at stille modkrav i forbindelse med en eventuel retssag mellem ham og H. Indklagede bør ikke have bedre ret, end H ville have haft, hvis hun havde rejst kravet mod ham.\nIndklagede har anført, at klageren ikke var rette kreditor for Told- og Skattestyrelsens betaling af overskydende skat på i alt 10.791 kr. Beløbet, som rettelig skulle have været udbetalt til H, blev ved en fejl udbetalt til klageren. Klageren opnåede herved en uberettiget vinding.\nEfter at have betalt beløbet til rette kreditor var man berettiget til at rejse et regreskrav over for klageren.\nKlageren har ikke og har ikke haft noget krav mod H.\nKlageren var under alle omstændigheder ikke berettiget til at modregne sit påståede krav mod H i det fejlagtigt udbetalte beløb.\nKlagerens subjektive forhold i øvrigt er ikke afgørende, jf. klagerens bemærkning om, at beløbet er modtaget og forbrugt "i god tro". Det er derimod afgørende, at klageren opnåede en uberettiget vinding ved at tilegne sig det fejlagtigt udbetalte beløb.\nDer er ikke udvist passivitet, hverken fra indklagedes eller H's side.\nSpørgsmålet, om indklagede har et krav mod klageren på de 10.791 kr., må bero på en vurdering af, om klageren var i god tro med hensyn til sin ret til at disponere over beløbet, og om han opnåede en ugrundet berigelse på H's, nu indklagedes bekostning.\nEn afgørelse af sagen findes derfor at forudsætte en bevisførelse i form af parts- og vidneforklaringer, herunder en forklaring fra H, som ikke kan ske for Ankenævnet, men som må finde sted ved den ret, hvorfra sagen er henvist. Ankenævnet afviser derfor sagen i medfør af § 7, stk. 1, i nævnets vedtægter.


KRAM - en sundhedssamtale | Regionspsykiatrien Horsens - Psykiatrien i Region Midtjylland\nDu er her: Patienter og pårørende Patientvejledninger Afdeling Regionspsykiatrien Horsens KRAM - en sundhedssamtale | Regionspsykiatrien Horsens\nKRAM - en sundhedssamtale\nI Regionspsykiatrien Horsens bliver du spurgt om din livsstil i forhold til kost, rygning, alkohol og motion - også kaldet KRAM-faktorer.\nUsund kost, tobaksrygning, for meget alkohol og fysisk inaktivitet kan påvirke din sundhed og være en medvirkende årsag til udvikling af fysiske sygdomme samt nedsat levetid.\nDet er ikke kun livsstilen, der kan have betydning for din sundhedsmæssige risiko. Arvelige faktorer, sygdom og visse typer af medicin kan spille en rolle. Medicinen kan bl.a. påvirke sultcenteret, så du ofte føler dig sulten, hvilket kan give bivirkning i form af vægtøgning.\nAnbefalinger for KRAM\nDet positive er, at det er muligt at bremse eller standse udvikling af livsstilsrelaterede sygdomme gennem en fornuftig livsstilsændring.\nHvis du er i en sundhedsmæssig risiko, kan det være nødvendigt, at du forholder dig aktivt til, om du skal ændre dine nuværende kost-, ryge-, alkohol- og motionsvaner.\nAnbefalinger og vejledning for kost, rygning, alkohol og motion kan du bl.a. finde på Sundhedsstyrelsens hjemmeside: www.sst.dk under emnet sundhed og forebyggelse under emnerne: overvægt, tobak, alkohol og fysisk aktivitet.\nArvelige faktorer, sygdom, uhensigtsmæssig livsstil, men også bivirkning fra medicin kan bevirke, at du har en øget risiko for at udvikle det, man kalder metabolisk syndrom.\nMetabolisk syndrom er en kombination af forskellige risikofaktorer, som øger risikoen for sukkersyge og hjertekarsygdomme.\nVi er opmærksomme, hvis 3 af følgende risikofaktorer er til stede:\nDu har et forøget taljeomfang og/eller er overvægtig\nDu har et forhøjet blodsukker\nDu har en forhøjet fedtværdi (triglycerid) i blodet\nDu har for lidt af det ”gode” kolesterol (HDL kolesterol) i blodet\nDu har et forhøjet blodtryk\nVi måler derfor dit blodtryk, vægt, højde, taljemål, og du får taget blodprøver.\nFor at forebygge og behandle metabolisk syndrom skal du først og fremmest følge anbefalingerne for KRAM.\nFor enkelte kan det være nødvendigt at behandle forhøjet blodsukker, kolesterol eller blodtryk med medicin. Denne behandling vil som udgangspunkt foregå hos din egen læge.\nUnder indlæggelse eller ambulant forløb vil du få svar på dine blodprøver og andre målinger.\nHvis du vurderes at være i en sundhedsmæssig risiko, kan vi sammen overveje, om der er ændringer, du selv kan foretage, og om der er tilbud i din kommune, som du gerne vil benytte. Vi kan endvidere aftale, om der er brug for opfølgning hos din egen læge.\nDer er stor forskel på de enkelte kommuners tilbud, men i flere kommuner er der mulighed for at deltage i gratis tilbud rettet mod at ændre livsstil bl.a. kostvaner, rygestop, alkoholmisbrug samt motionstilbud.\nDu har mulighed for at drøfte hvilke tilbud, der findes i din kommune med din sagsbehandler eller primære kontaktperson i kommunen. Du kan også kigge på følgende hjemmesider:\nDirekte link til denne side: www.kram2.hors.rm.dk