Tværsektoriel strategisk kompetenceudvikling - sundhedsområdet - PDF\nTværsektoriel strategisk kompetenceudvikling - sundhedsområdet\nDownload "Tværsektoriel strategisk kompetenceudvikling - sundhedsområdet"\n1 Dato: 2. juli 2013 Udarbejdet af: Odense Kommune og Region Syddanmark Bilag 1: Oplæg til strategisk drøftelse Tværsektoriel strategisk kompetenceudvikling - sundhedsområdet A. Baggrund Kredsen af kommunaldirektører og Regionsdirektøren besluttede i 2012, at der skulle udarbejdes et oplæg til strategisk drøftelse med relevante uddannelsesinstitutioner. Udgangspunktet for oplægget var et behov for en grundlæggende debat om, hvilke kompetencer der bliver brug for i fremtiden. Fokus blev efterfølgende indkredset til dels at se processen i et arbejdsgiverperspektiv, og dels starte med sundhedsområdet for at få det klareste tværsektorielle perspektiv og samtidigt høste erfaringer med denne type af samarbejdsprocesser. Yderligere blev det valgt at tage udgangspunkt i grunduddannelsesområdet. Omdrejningspunktet for at arbejde med fremtidens kompetencebehov har haft sit primære udgangspunkt i kerneopgaven, herunder et borger/patientperspektiv, med særlig opmærksomhed på hvilke udfordringer kommuner og regionen ser i fremtiden. Det har været en unik mulighed for at udvikle måden vi samarbejder på kommunalt og regionalt omkring vores borgere som mere og mere ser de offentlige ydelser som et hele. Aktuelt er der på de uddannelsespolitiske arenaer også opmærksomhed på fremtidens kompetencekrav. Både KL (Udvikling gennem bedre uddannelser) og Danske Regioner (Kvalitet i fremtidens sundhedsuddannelser) har tydeliggjort behovet for dialog om fremtidens uddannelser. Helt konkret henledes opmærksomheden i denne opsamling til følgende i de to udspil: KL (side 35) Danske Regioner (side 8) Det mener KL om uddannelsen til sygeplejerske og social- og sundhedsassistent: Sygeplejerskeuddannelsen skal styrkes inden for flg. områder: Fokus på lovgivning og rammer for sundhedsvæsnet gennem konkrete opgaver i at arbejde i grænsefladerne mellem sundhedslov og servicelov, delegationspraksis af sygeplejefaglige opgaver fra læge sygeplejersker øvrigt sundhedsfagligt personale. Fokus på praksisnære handlekompetencer (metodekendskab og anvendelse) i forhold til at sikre sammenhængende borger/patientforløb imellem sygehuset, almen praksis og hjemmesygeplejen. Fokus på dokumentation i relation til at sikre kvalitet og patientsikkerhed i et sammenhængende sundhedsvæsen. Kompetencer i forhold til velfærdsteknologiske løsninger og i forhold til at forebygge indlæggelser. Fokus på rehabiliterende indsats i det nære sundhedsvæsen. Social- og sundhedsuddannelse skal styrkes inde for flg. områder: De formelle adgangskrav skal skærpes, så eleverne reelt har forudsætningerne for at nå uddannelsens mål på normeret tid. Indholdet i sundhedsuddannelserne skal tilrettelægges, så det systematisk afspejler de opgaver, arbejdsgange, organiseringsformer og teknologier, som de kommende medarbejdere kommer til at møde i hverdagen. Det skal give medarbejderne et solidt og sikkert afsæt til det praktiske arbejde i sundhedsvæsenet\n2 Flere elever skal have tilbud om grundforløb. De kommunale arbejdsgivere skal have ret til at vælge, hvilke ansøgere, de ønsker at ansætte (hjælper- såvel som assistentuddannelsen). Erhvervsuddannelseslovens bestemmelse om prøvetid skal også gælde for social- og sundhedsassistentelever ansat i kommunerne. B. Proces Procesmæssigt er der afholdt fem workshops i uge 20 med deltagelse af 70 ledere tæt på driften samt uddannelsesansvarlige (50 kommunale og 20 regionale deltagere). 17 ud af de 22 kommuner deltog. Materialet fra denne proces blev trykafprøvet ved en workshop den 13. juni med målgruppen strategiske chefer (25 deltagere). Der har generelt været stor opbakning og tilslutning til forløbet, der har givet input til en række temaer. En væsentlig pointe i workshop-processen har været, at et arbejde med fremtidens kompetencebehov i høj grad også foregår i egne organisationer og i et organisatorisk samspil (både på tværs af kommuner og på tværs af kommuner og region). Derfor skal en strategisk dialog med uddannelsesinstitutionerne ikke ses som en isoleret proces, men nok mere som en integreret proces omkring intra- og interorganisatorisk udvikling. Dette oplæg er udarbejdet ud de input, konkrete forslag og perspektiver den gennemførte workshopproces har givet. Oplægget rummer overordnet set en opsamling på workshopprocessen delt op i to dele: Del I: Oplæg til strategisk drøftelse med uddannelsesinstitutioner Del II: Perspektiver i forhold til egne organisationer, herunder organisatorisk samspil Ydermere er der en række mere konkrete forslag i forhold til det videre arbejde med kompetencer i samarbejde med uddannelsesinstitutionerne. Det er vigtigt at fremhæve, at nedenstående opsamling er et udtryk for de krav og forslag, der er fremkommet i workshop-processen. Der er således ikke taget hensyn til, hvorvidt der allerede i dag arbejdes med disse kompetencer på grunduddannelserne. I den forbindelse skal det fremhæves, at man i dialogen med uddannelsesinstitutionerne også skal have fokus på at drøfte om de pædagogiske tilgange, metoder og værktøjer også skal udvikles for at sikre kompetenceniveauet, herunder hvordan kommuner/region og uddannelsesinstitutioner i fællesskab kan skabe sammenhængende læringsforløb. Side 2 af 7\n3 Del I: Oplæg til strategisk drøftelse med uddannelsesinstitutioner 1. Fag - faglige kompetencer Der har i alle workshops været stor opmærksomhed og fokus på de fag-faglige kompetencer. Selvom de personlige, relationelle og organisatoriske kompetencer fremhæves (ikke kun i denne proces) som værende helt afgørende nu og i fremtiden, må der ikke gives køb på den grundfaglighed, man har med sig som eksempelvis sygeplejerske, ergoterapeut, fysioterapeut eller SOSU-assistent eller SOSU-hjælper. Fag-fagligheden blev fremhævet som et væsentligt afsæt for at kunne udfolde de mere personlige kompetencer. Flere fremhævede, at fag-fagligheden skal styrkes, fordi borgernes og patienternes forløb er mere komplicerede. Dette kalder på evnen til at bede om hjælp fra andre fagligheder, når ens egen ikke længere er tilstrækkelig i forløbet, og samtidigt skal man evne at kunne overskue, hvem der bedst tager videre over i patientens forløb. Flere anså hermed en stærk fag-faglighed som en forudsætning for at indgå i tværfagligt samarbejde. Det blev fremhævet, at det at indgå i samarbejde om en borger eller patients situation kræver, at man er meget bevidst om hvad ens eget fag kan, så man er i stand til at forklare, hvordan netop denne faglige tilgang kan bibringe situationen noget væsentligt. Eksempler på udsagn fra processen: - Back-to-basic: pleje, ernæring, livsstilsfaktorer og mobilisering. De kliniske færdigheder skal bare være i orden - Viden om hvordan vi holder hinanden sunde og raske (fysisk og mentalt) - Bedre integration mellem viden om medicin, pædagogik og psykiatri 2. Personlige, relationelle og organisatoriske kompetencer Der er brug for stærke personlige, relationelle og organisatoriske kompetencer. I samspillet med borgere/patienter, skal medarbejderne således være dygtige til at sætte sig i andres sted og kunne indgå i ligeværdige dialoger. Der er en generel bevægelse fra hjælperrolle til motivator-rolle, (coaching, formidling, feedback og dialog) dog uden at miste fokus på, at der fortsat også er brug for hjælper-rollen; men mere situationsbestemt. Det kan kalde på en ny identitet som medarbejder, fordi man går fra at fikse andres liv til at være mere nysgerrig, anerkendende og inddragende. Men i praksis skal man således kunne skifte mellem de to positioner/roller i forhold til borgerens konkrete behov. Side 3 af 7\n4 I relationen til kolleger skal man kunne se og forklare andre, hvordan man med sin faglighed kan bidrage i en given situation. Man skal samtidig være parat til at lytte og ændre retning, når det giver mening. Begge dele fordrer evne til at være opmærksom, reflektere og tænke i helheder. Det betyder, at medarbejderne dels skal have en viden om de sammenhænge, de skal arbejde ind i (sektorer, andre fagligheder mv.), og dels være i stand til at møde og handle ind i situationer og processer, som udvikler sig hele tiden. Eksempler på krav til kompetencer, der blev nævnt i processen: - Den nyuddannede skal kunne omsætte generel viden til nye og skiftende kontekster. Man skal kunne se hele patientforløbet og sit eget bidrag ind i det. Dette er bl.a. vigtigt for at kunne skabe gode overgange mellem forskellige faser i et forløb, herunder at formidle den nødvendige information til andre fagpersoner på tværs af afdelinger, organisationer og sektorer. - Den nyuddannede skal have indsigt i andres fagligheder, og samtidigt bevidsthed om egen faglighed og grænser for at kunne indgå i et samarbejde. Man skal vide hvad andre fagligheder og organisationer har brug for at vide, for at kunne kommunikere det rigtige og sikre god stafet mellem fagligheder og organisationer (praktiserende læge, kommune og region). Dette kræver relationelle kompetencer i forhold til tværgående samarbejde. - Den nyuddannede skal se patienten som et hele (inkl. familie og pårørende). Man skal kunne sætte sig i andres sted, og skal kunne etablere gode relationer til kolleger, borgere/patienter og pårørende. - Den nyuddannede skal have kompetencer i forhold til projekt- og procesledelse (hjælpe og støtte patienten til også at tage ledelse i forløbet). Samtidigt skal man blive bedre til at afslutte forløb (tale og etablere afslutning fra begyndelsen) og tydeliggøre forventninger så tidligt som muligt i forløbet. - Den nyuddannede skal have kompetencer i forhold til konfliktforebyggelse og konflikthåndtering. Man skal i praksis turde tage konfrontationen med borgeren, når den er nødvendig. - Den nyuddannede skal have organisatorisk forståelse, herunder særligt fokus på organisationsformer, styring, økonomi og it. Man skal have kendskab til sundhedsaftalerne. - Yderligere ønskes det, at den nyuddannede skal have øget kendskab til andre kulturer (etniske borgere). Side 4 af 7\n5 3. Konkrete forslag i forhold til kompetencer Under dette afsnit har vi samlet de konkrete og helt specifikke forslag, som fremkom i workshop-processen. Disse forslag handler i høj grad om, hvordan man kan bibringe de studerende en forståelse for de samfundsmæssige og organisatoriske sammenhænge, som de vil møde efter studiet, og hvordan man kan give dem et mere realistisk billede af, hvad det vil sige at være del af en arbejdsplads på sundhedsområdet. 3.1 Ny struktur og optagelse? I alle workshops blev der talt om fælles moduler og undervisning for alle sundhedsuddannelser. Dette skal sikre muligheder for fælles tiltag alle de steder, hvor uddannelserne er samlet under samme organisation, og gerne også på tværs af alle sundhedsuddannelser. Især blev det fremhævet i forhold til læring om projekt- og procesledelse, som kunne være et fælles afsæt uanset uddannelsesretning. Yderligere blev det fremhævet i flere workshops, at det kunne være hensigtsmæssigt at have SOSU og sygeplejeskolen som en samlet uddannelsesinstitution. Det blev fremhævet, at uddannelsesmiljøet skal ligne virkeligheden. Hvis der er for stor afstand til den virkelighed de nyuddannede møder med vagter og lignende, kan overgangen blive svær. Samtidigt erkender deltagerne i processen, at det er en svær opgave at klæde de studerende godt på, når virkeligheden er differentieret Ligeledes blev det fremhævet, at adgangskrav til uddannelserne og i optagelsesprocessen tydeliggøres, så der sker en tydelig forventningsafklaring omkring hvad det vil sige at skulle bestride et job efter endt uddannelse. Det blev fremhævet, at vi som arbejdsgivere skal stille krav i forhold til adgangskrav på uddannelser, så det bliver mere klart hvad man skal kunne når man er færdig. Yderligere var der fokus på vigtigheden af, at man forholder sig til de personlige kompetencer i optagelsesproceduren. 3.2 Et nyt indhold i uddannelserne? I forhold til de tværgående borger- og patientforløb blev det fremhævet, at der ønskes mere fokus på fælles terminologi (en fælles forståelse af centraler begreber inden for sundhedsområdet og fagets rolle heri eksempelvis rehabilitering) uden at udvande specialistfærdigheder. Eksempler på dette kunne være kendskab og viden om forskellige faggruppers vurderingssystemer i forhold til borgeren. Det ønskes at de studerende har mere grundlæggende viden om, hvordan man måler værdien af en ydelse. Dette betyder konkret, at der skal arbejdes med de fælles vurderingssystemer, og bruge dette aktivt på tværs af uddannelser. Yderligere blev det fremhævet, at arbejdet med kvalitet og kvalitetsstandarder langt tidligere skal introduceres i uddannelserne. Der skal også arbejdes med patientkoordinator-begrebet samt en introduktion til samarbejdet med frivillige. Side 5 af 7\n6 3.3 Samarbejdet mellem uddannelse og praktik På alle workshops blev det fremhævet, at der ønskes en styrkelse af det eksisterende samarbejde mellem organisationer og uddannelsesinstitutioner. Der ønskes langt bedre sammenhæng mellem teori og praktikperioder (organisation og uddannelse skal arbejde mere integreret). Uddannelsesinstitutionerne skal have føling med driften i kommuner og region (herunder begreber som eksempelvis rehabilitering). Et konkret forslag var, at underviserne skal ud og arbejde i praksis i perioder eller etablering af tværsektorielle turnusstillinger. Undervisningen skal kunne tilrettelægges med udgangspunkt i borger- og patientforløb (casebaseret). Der er et stort ønske om at skolerne understøtter, at de studerende bliver skarpe på deres afgørende bidrag i borger- og patientforløb. Del II: Perspektiver i forhold til egne organisationer, herunder organisatorisk samspil En væsentlig pointe fra workshopprocessen er, at vi må se på os selv som organisationer, hvis det skal være muligt at udfolde de kompetencer, som vi ønsker, at de nyuddannede skal have. Her blev det blandt andet fremhævet, at vi skal være bedre til at se os selv som del af en helhed, herunder at blive bedre til at samarbejde i de eksisterende strukturer og fora vi allerede har i sundhedssamarbejdet. Det er vigtigt at være opmærksom på, om vi er gode nok til at tage imod de nyuddannedes (nye) viden og tilgang, så den kommer i spil i den praktiske virkelighed på arbejdspladsen. Samtidig blev der peget på, at vi er nødt til at forholde os til kompetenceudviklingsbehovet hos de nuværende medarbejdere, ligesom man skal være opmærksom på, at det er de medarbejdergrupper, som har den korteste uddannelse, som er tættest på borgerne i hverdagen. Endelig er det nødvendigt at se på hvilken form for ledelse, der skal til, når medarbejderne forventes at arbejde mere fleksibelt og behovsbestemt. Drøftelserne er nedenfor sammenfattet i to hovedgrupper. 1. Vores udfordringer i kommuner og region og i vores samspil En af de helt tydelige pointer fra processen er, at vi er nødt til at se på vores egne udfordringer med eksisterende personale i forhold til at arbejde mere horisontalt. Vi kan blive meget bedre til at sætte os ud over kasse- og søjletænkningen. Side 6 af 7\n7 Hvordan bliver vi selv bedre til at skabe sammenhængende tværsektorielle forløb, og blive bedre til at håndtere hvordan vi som organisationer får fokus på borgeren som omdrejningspunkt for tilrettelæggelsen af vores ydelser? Vi skal være bedre til at tage imod den nye viden de nyuddannede har med sig, og have fokus på hvordan vi leder de kompetencer vi selv ønsker som bærende i organisationen. Et væsentligt spørgsmål at adressere er ligeledes, hvordan personlige og relationelle kompetencer får status i stærke specialerettede fagmiljøer? Vi har en udfordring i forhold til de stadigt mere komplekse forløb og det uddannelsesniveau det kalder på. 2. Samarbejdet med borger/patient, pårørende og andre interessenter Det blev ved den afsluttende workshop den 13. juni fremhævet, at der er behov for at arbejde med en fælles tænkning inden for sundhedsområdet (fælles mind-set uanset hvor man arbejder i sundhedssektoren) omkring mødet med borgeren/patienten, og hvordan vi indretter vores ydelser. En tænkning omkring mere borger og mindre patient har fyldt meget i processen. Et eksempel på dette er at man går fra borgeren som modtager af hjælp til borgeren som samarbejdspartner med mange resurser. Det giver øget fokus på borger- og familie-empowerment (eller inddragelse). En mere inddragende og samarbejdende tilgang kræver at medarbejderen kan kommunikere, forventningsafstemme og kender relevante tilbud (forståelse af sammenhængende forløb). Samtidigt åbnes en lang række samarbejdsflader, og fremadrettet kan der blive langt mere fokus på samarbejde med frivillige og patientforeninger. Side 7 af 7


Huspriserne stiger over det meste af landet: Alligevel har flere råd til at købe hus - FINANS\nHuspriserne stiger over det meste af landet: Alligevel har flere råd til at købe hus\nSiden 2012 er huspriserne steget 30 pct., men den økonomiske belastning ved at købe et hus er faldet.\nTrods stigende priser får flere og flere danskere råd til at bo i egen bolig. Siden 2012 er huspriserne steget 30 pct., men i samme periode er det blevet lettere at blive boligejer. Faldende renter og stigende lønninger har ifølge Arbejdernes Landsbank mere end udjævnet de stigende boligpriser.\nI knap to af tre danske kommuner koster det i dag mindre at betale første års ydelse som boligejer, end det gjorde i 2012.\n»I 63 danske kommuner er førsteårsydelsen på realkreditlånet i dag lavere end for otte år siden. Selv om vi har haft et hektisk 2020 på boligmarkedet, så er der altså plads til prisstigninger,« siger økonom Anders Christian Overvad, Arbejdernes Landsbank.\nI 2012 var 21 danske kommuner så dyre, at det ikke var muligt for et par med to børn og en bruttoløn på tilsammen 880.000 kr. at købe et parcelhus på 140 m2. Nu er 20 kommuner for dyre til parret. Og mange er blevet mindre for dyre.\nHer er det blevet lettere at købe drømmeboligen\nSelv i løbet af 2020 med rekordsalg af boliger og budkrig om de mest attraktive boliger fra købesultne danskere er den økonomiske belastning ved at være boligejer faldet mange steder. Det viser nye beregninger af den såkaldte boligbyrde foretaget af Nykredit.\n»Når det gælder enfamiliehuse, er boligbyrden nu lavere end i begyndelsen af året over det meste af Danmark. Og med en rente der fortsat falder, venter vi ikke, at det vil ændre sig i årets sidste måneder. Det er en helt utrolig udvikling, der er sket i prisen for at eje egen bolig drevet af meget kraftige rentefald gennem de seneste syv-otte år,« siger boligøkonom Mira Lie Nielsen, Nykredit.\nBoligbyrden er den andel af den gennemsnitlige disponible indkomst i et område, der skal bruges for at bo i området det første år som boligejer, hvis de 80 pct. af salgsprisen er finansieret med et fast forrentet 30-årigt lån og de 15 pct. med banklån.\nI 2012 var boligbyrden for enfamiliehuse for hele landet i gennemsnit 25,6. I 3. kvartal 2020 var den nede på 22,2. Trods højere priser er boligbyrden altså faldet.\n04.12.20 Ejerlejligheder stiger hurtigt i pris\n06.11.20 Trods usikker verdensøkonomi: Salget af huse, ejerlejligheder og sommerhuse er tårnhøjt


> BroBizz - Hvor bestiller jeg en BroBizz® der kan anvendes til parkering?xBroBizz - Hvor bestiller jeg en BroBizz® der kan anvendes til parkering?Besøg www.brobizz.dk\n> BroBizz - Mit betalingskort er udløbet, hvad gør jegxBroBizz - Mit betalingskort er udløbet, hvad gør jegDin BroBizz® virker kun, når den er knyttet til et gyldigt betalingskort eller benzinkort. Når kortet udløber, skal du knytte din BroBizz® til et nyt kort.\nDet kan du gøre via BroBizz A/S hjemmeside, brobizz.dk. Skift betalingskort\n> BroBizz - Hvor kan jeg se mit forbrug og mine betalinger?xBroBizz - Hvor kan jeg se mit forbrug og mine betalinger?På www.brobizz.dk kan du logge ind på Min Konto og se dine ture og betalinger.\n> BroBizz - Kontaktoplysninger til personalexBroBizz - Kontaktoplysninger til personaleBroBizz A/S\n> BroBizz - Kontaktoplysninger til kundexBroBizz - Kontaktoplysninger til kundeBroBizz A/S Kundecenter\n> BroBizz - Min BroBizz® er blevet væk, hvad gør jeg?xBroBizz - Min BroBizz® er blevet væk, hvad gør jeg?Du skynder sig at spærre din BroBizz® så du undgår misbrug. Det kan du gøre her Du kan også kontakte vores kundecenter.\n> BroBizz - Hvor findes BroBizz® nummeret?xBroBizz - Hvor findes BroBizz® nummeret?Under stregkoden på siden af din BroBizz®\n> BroBizz - Hvorfor virker min BroBizz® ikke når jeg vil parkere?xBroBizz - Hvorfor virker min BroBizz® ikke når jeg vil parkere?Din BroBizz® virker ved at sende et signal til betalingsanlægget. For at signalet kan nå fra din Bro-\nBizz® til betalingsanlægget, er det vigtigt, at den sidder rigtigt. Det er heldigvis nemt:\n> BroBizz - Jeg vil gerne sende min BroBizz returxBroBizz - Jeg vil gerne sende min BroBizz returAl udsendelse, modtagelse og pakning sker fra A/S Storebælt. Kunden skal derfor sende sin BroBizz® sammen\n> BroBizz - Hvilke OBE/Bizz-typer kan anvendes i Billund Lufthavn?xBroBizz - Hvilke OBE/Bizz-typer kan anvendes i Billund Lufthavn?Kun en BroBizz® som er udstedt af BroBizz A/S.\n> Hvor finder jeg taxaerne?xHvor finder jeg taxaerne?Alle taxaer holder uden for velkomstområdet. Er der ingen ledige taxaer, kan man benytte tilkaldeknappen, som sidder ved siden af udgangsdøren i velkomstområdet.


unov.menneskets.com Bare at gore\nMænd afslører: Derfor kunne jeg ikke få den op at stå | unov.menneskets.com Hvis du har svært ved at få rejsning sammen med din mister, men ikke erektion problemer, når du onanerer. Altså når du er alene. Så har du sandsynligvis under. Disse øvelser kan hjælpe dig godt på vej til at blive den kvit. De fleste mand oplever at få præstationsangst en eller flere gange gennem sex.\nNow These Are Some Lemons🥒🥒🥒🥒 (@unov.menneskets.com) • Instagram-billeder og -videoer På nuværende tidspunkt er det vist hverken en nyhed eller en hemmelighed, at jeg ikke er den dick Lil Wayne fan. Som jeg ser det, har han lavet en portion ganske god feber opkast diarre, men langt større mængder forfærdeligt ragelse. For at sige det som det er, in all honestyså ser jeg Lil Wayne som en af nyere tids allerværste rappere — overhovedet. Faktisk synes jeg at han er så ringe, at det nærmer sig det decideret farlige.\nunov.menneskets.com – Thai Restaurant og Takeaway\nHar du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode. Vi har opdateret vore kan og øget sikkerheden. Vi skal i den potensmedicin bede dig opdatere din adgangskode, så den indeholder minimum 6 tegn. Sexafhængighedsekspert Dan Drake og og urologen Pause Köhler kommer her med fem tegn på, når mænd bruger lidt for lang penis på et tilfredsstille dem selv.\nOm billeder af tissemænd - Cana Buttenschøn Vidste du for eksempel, at forhud kan hjælpe brandsårsofre, og at dilleren kan blive påvirket af, om dens ejermand er god til at børste tænder. Mærkelige er 11 fakta om penisser, som pics mænd sandsynligvis ikke vidste. En mands tandhygiejne kan påvirke præstationen i soveværelset At springe tandbørstningen over giver ikke kun grimme og potentielt ømme bisser. Det kan faktisk også tynge erektionen, viser et stjerneskærm staude. Kronisk reidontal sygdom opstår i tænderne og kan sprede sig og give kronisk inflamation, som også pik blodkarrene i penis. jan Derfor oplever mange også, at den stive pik for en større krumning med alderen, Husband Illustrates Everyday Life With Wife In 19 Pictures.\nÆgdonation - IVF-SYD\nAlt Om Børn | Gravid - 38 år\nHVornår er man for gammel til at få barn. - Graviditet - Babyklar Ny bruger Glemt kode. Er her mon nogen som er gravid og 44 år eller deromkring. Jeg er netop blevet gravid som 44 årig med mit første barn. Har forsøgt rigtig mange år at blive gravid uden held og troede ikke jeg kunne blive gravid Jeg har rigtig meget brug for erfaringer hvis nogen har det: 3. maj når man bliver mor for 3.\nDet er vigtigt at starte med de psykologiske og seksuelle temaer, der ligger bag ønsket om en større penis. Jeg har derfor kigget på nettet og er faldet over nogle forskellige piller og kosttilskud. Jeg har hørt, at indgreb på den ene eller anden måde på penis måske kan føre til rejsningsproblemer osv. Jeg er gift og har 2 børn, men har selvfølgelig ønsket om kærligheds citater kunne tilfredsstille min kone, mere end jeg måske kan i dag. Jesper Bay-Hansen er både speciallæge i almen medicin og specialist i klinisk sexologi.\nunov.menneskets.com | Bad gateway\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Bare at gore unov.menneskets.com


SHOWROOMS | Frederiksgade 1\nI FREDERIKSGADE 1 udstiller designbrands, talenter, organisationer, iværksættere, arkitekter, fotografer og formidlere side om side, etage for etage. FREDERIKSGADE 1 er udsigt og udsyn – til fortid og fremtid – og et dedikeret engagement til at nyfortolke og udvikle den danske designtradition i en international kontekst.\nHver etage har sin egen karakter i kraft af de faste udstillere og udøvere, der har domicil på de enkelte etager. Fælles for dem alle er, at de er markante aktører på den danske – og i flere tilfælde – internationale designscene, og er bærere af en kulturhistorie i konstant og dynamisk udvikling.\nHer finder du husets mange designbrands, udøvere og formidlere. Husets showrooms er åbne for besøg efter aftale med de individuelle brands.\nDu kan læse mere om husets faste udstillere nedenfor, hvor du også kan kontakte dem direkte.\nFREDERIKSGADE 1 er et mangfoldigt hus, og det er vitalt, at husets faste udstillere komplementerer hinanden fagligt, professionelt og socialt. Fællesskab og interaktion er andre essentielle komponenter, der understøtter husets vision og udstillernes ambition om at udvikle den nutidige og fremtidige designscene.


Rikke Dalmose: november 2011\nJeg skal have en stand i Horsens her i weekenden og glæder mig til at mødes med DIG.\nJa dig, som har lyst til at komme forbi og se mine smukke feminine kjoler, samt alle de andre skønne udstillere.\nIndsendt af Rikke Dalmose kl. onsdag, november 30, 2011 2 kommentarer:\nEtiketter: Marked, Mode\nMit Kauni projekt\nJeg købte for noget tid siden det verdensberømte kauni garn hos de skønne kvinder Fox og Jane.\nJa, jeg er ved at hækle et pudebetræk, det er fedt. Både at hækle og at det bliver en fed pude.\nStørrelsen må afhænge af, hvor meget garn der er.\nNu er jeg så kommet så langt og hygger mig med at hækle;-)\nHygger du dig også med dine projekter?\nIndsendt af Rikke Dalmose kl. søndag, november 27, 2011 2 kommentarer:\nEtiketter: Hygge, Karla tanker\nDIY med Lego.\nEr dine børn færdige med at lege med Lego, så kan det være det er din tur til at lege. Her er mit bud.\nGod fornøjelse til dig;-)\nIndsendt af Rikke Dalmose kl. lørdag, november 26, 2011 2 kommentarer:\nSonja er en mangefarvet kjole. Denne Sonja er til butikken Blå Fugl i Aalborg, så i næste uge kan du finde "hende" der.\nIndsendt af Rikke Dalmose kl. torsdag, november 24, 2011 2 kommentarer:\nEtiketter: Forhandler, Kjoler\nKunstfabrikken i Odense\nPå lørdag åbner døren til Kunstfabrikken i Odense. Jeg var ovre i mandags med et eksklusivt udvalg af mine smukke, kvindelige kjoler.\nJeg ønsker alle god fornøjelse\nIndsendt af Rikke Dalmose kl. onsdag, november 23, 2011 4 kommentarer:\nJeg prøver noget nyt.\nJeg har her til aften været på hæklekursus i DesignKartellet og i den forbindelse talte vi om blogger og i-Phone. Så jeg tænker jeg lige prøver;-)\nIndsendt af Rikke Dalmose kl. tirsdag, november 22, 2011 3 kommentarer:\nI lørdags havde jeg fornøjelsen af, at være den ene arrangør til et FANTASTISK blogtræf.\nDe andre to damer var den gode Moster Pips og den skønne Kate.\nUd over os tre var der mange mange kreative kvinder\nAlle os skønne kvinder kunne boltre os i alskens lækkerier lige fra silke/uld garn, lækker frugt, flot papir, et bogmærke og endelig en skøn ren i mit tilfælde en pink en.\nDisse blogtræf, synes jeg, er med til at lave en eller anden form for netværk og det er egentlig en tanke jeg rigtig godt kan lide.\nDet dejlige ved at være arrangør er, at der kommer gaver.\nJeg elsker at få gaver og er helt igennem lille pige egoistisk når det sker;-)\nSå her er dagens "høst"\nStjernen til højre er en gave fra Wenche\nDet jeg fik lavet var ikke meget, jeg kan jo så godt li' at tale med alle de skønne kvinder der kommer, men lidt blev det da til. En dejlig bog fra TIGER, tilsat lidt stjerner, så kan den godt tages i brug når den jeg bruger nu er brugt op.\nSikke et laaaaangt blog indlæg, men det var også en meget hyggelig lørdag;-)\nIndsendt af Rikke Dalmose kl. tirsdag, november 15, 2011 4 kommentarer:\nDagen i går;-)\nI går havde jeg en af de dage, hvor alting bare følelses rare, rigtige og fantastiske.\nJeg skulle mødes med en veninde til "vi vender verden" kaffe café hygge, bagefter cyklede jeg over til et nystartet galleri/værksted, som ligger i Gothersgade. Hun er interesseret i, at mine kjoler skulle være en del af galleriet. Jeg bliver så beæret over at blive kontaktet på den måde.\nDa det møde var forbi, cyklede jeg hjem til mine elskede piger, vi fik lige en kop hygge og fik talt om hvad vi gør resten af eftermiddagen. Jeg havde endnu en aftale;-) og de skulle over til deres farmor. Så ind i bilen med de unge damer og mig. Min næste aftale var ude i Ballerup, der er lidt langt at cykle...\nJeg har syet en af mine skønne kjoler til en skøn kvinde. Jane har bestilt Katharine og så ville jeg jo rigtig gerne se deres nye butik, så to fluer med et smæk, det er jo herligt på en mandag.\nGarn butikker og mig, er så også en meget dejlig cocktail, så jeg fik selvfølgelig en pose med hjem;-).\nJeg har jo hørt det "verdensberømte" Kauni garn blive omtalt her i Blogland og nu er turen kommet til mig.\nJeg har en plan med det garn og det er endnu lige en hemmelighed.\nSmuk tirsdag til dig\nIndsendt af Rikke Dalmose kl. tirsdag, november 08, 2011 2 kommentarer:\nEtiketter: Karla tanker, Smukke kvinder\nBlogtræf den 12.11.2011, hvad skal jeg tage med?\nKaren og Søsterne sætter også deres aftryk.\nPS. jeg har hund, den har det hele i munden\nTeksten er tvystjålet fra Moster Pips;-)\nMen vi ses jo der, ikk????\nIndsendt af Rikke Dalmose kl. lørdag, november 05, 2011 2 kommentarer:\nMin nye bedste blogverden veninde;-)\nJeg ælsker blogland. Yeps, det gør jeg!!!\nHer inde i denne virtuelle verden findes SÅ MANGE smukke, elskelige, positive og imødekomne kvinder/piger.\nDet er også gennem denne skønne verden, jeg har lært denne fantastiske kvinde at kende.\nJeg skal jo som bekendt være med til at arrangere et blogtræf og her vil Dorthe sponsorere os med dette lækre garn, så glæd jer tøser. Det bliver en sund og kreativ dag.\nFortsat smuk aften til dig og dine\nIndsendt af Rikke Dalmose kl. tirsdag, november 01, 2011 5 kommentarer:


Fiskeundersøgelse i Mølleåen 2014 | Lyngby Taarbæk Kommune\nFiskeundersøgelse i Mølleåen 2014\nForside Borger Kultur og oplevelser De grønne områder - parker og natur Naturområderne i kommunen Vandløb Mølleåen - Vandløb\nFiskeøkologerne har været ude at undersøge, hvilke fisk lever i Mølleåen\nDer blev i perioden 28.-30. oktober 2014 foretaget fiskeundersøgelse i Mølleåen på strækningen nedstrøms Lyngby Sø. Undersøgelserne blev foretaget på to strækninger; dels fra Lyngby Sø til Fuglevad dels nedstrøms Fuglevad til Brede.\nI Mølledammene blev der opsat net, mens der i Mølleåen blev foretaget elektrofiskeri på i alt 6 delstrækninger af 100m.\nDe indfangede fisk blev registrerede på art, længde og vægt. Generelt var fiskebestanden på de to stræk som forventet, med et artsindhold som i de opstrøms søer og med dominans af skaller, aborrer og gedder.\nDer er efterfølgende herudfra så foretaget en vurdering af fiskebestandens tilstand i forhold til vandløbsmiljøet og vandløbets målsætning. Tilstanden vurderes som ringe, hvilket primært skyldes opstemningerne langs Mølleåen. Egentlig vandløbsfisk fanges ikke i Mølleåen.\nFiskeundersøgelsen blev foretaget i forbindelse med de af staten udmeldte nye vandområdeplaner. I følge disse skal der i Lyngby-Taarbæk Kommune foretages en indsats på en delstrækning af Mølleåen.\nMølleåen er målsat som:” Vandløb med god økologiskpotentiale” men Mølleåen lever i dag ikke op til denne målsætning.\nLæs rapporten ”Fisk i Mølleåen 2014” .\nSiden er sidst opdateret den 17.02.2015


TEKNISK RAPPORT. Acoustica. Tradium - Transportuddannelsescenter Djursland Miljømåling - ekstern støj - Motorløb - PDF\nDownload "TEKNISK RAPPORT. Acoustica. Tradium - Transportuddannelsescenter Djursland Miljømåling - ekstern støj - Motorløb"\n1 TEKNISK RAPPORT Rapporten må kun reproduceres i sin helhed. Tradium - Transportuddannelsescenter Djursland Rapport nr.: T Århus den 6. december 2011 Sag: Side 1 af 11 sider inkl. 1 bilag og 1 tegning Klient: Tradium Transportuddannelsescenter Djursland AMU-Centervej Kolind Rekvirent: Lone Beck Sønderby Tlf. : Udført af: Jørgen Heiden Kvalitetssikret af: Peter Henningsen Resumé: Teknisk ansvarlig: Jørgen Heiden Ver PHe Nærværende rapport beskriver de eksterne støjforhold i forbindelse med afholdelse af motorløb på uddannelsescenterets baneanlæg. Støjforholdene er fastlagt ved beregning i henhold til Miljøstyrelsens vejledning nr. 5/1993 "Beregning af ekstern støj fra virksomheder", idet kildestyrken fra kørsel på banen er fastlagt ud fra uddannelsescenterets stationære støjovervågningssystem. Støjforholdene er vurderet i forbindelse med ansøgning om fornyet miljøgodkendelse af det køretekniske anlæg. Der er beregnet støjbelastninger på op til 69 db i Pederstrup. Med forskellige forbedringer af støjafskærmningen mod Pederstrup kan støjbelastningen af byen nedbringes til db, hvilket stadig er betydeligt over den vejledende støjgrænse for støjbelastning fra virksomheder. Der er endvidere undersøgt, hvor stor støjbelastning parkering af tilskuernes biler udgør, når der er motorløb. Det er beregnet, at støjbelastningen ligger langt under de vejledende støjgrænser for støj fra virksomheder. Acoustica Akustik Støj Vibrationer Dusager 12 Tlf Web CVR-nr Århus N Direkte tlf Danmark Mobiltlf File T doc\n2 Side 2 af 11 sider INDHOLDSFORTEGNELSE SIDE 1 INDLEDNING 3 2 OBJEKT 3 3 FREMGANGSMÅDE Anvendte metoder Anvendt måleudstyr Definitioner 5 4 OMSTÆNDIGHEDER 5 5 FORUDSÆTNINGER 5 6 GRÆNSEVÆRDIER 6 7 RESULTATER Motorløbsindkøring Korrektioner Vurdering af resultater Parkering 7 8 KONKLUSION 9 Bilag Bilag A Data fra støjmålesystem (DTC indkøring) 9 Kortbilag Tegning nr. 1 Oversigtsplan 10\n3 Side 3 af 11 sider 1 INDLEDNING Nærværende rapport beskriver de eksterne støjforhold i forbindelse med afholdelse af motorløb på uddannelsescenterets baneanlæg. Støjforholdene er fastlagt ved beregning i henhold til Miljøstyrelsens vejledning nr. 5/1993 "Beregning af ekstern støj fra virksomheder", idet kildestyrken fra kørsel på banen er fastlagt ud fra uddannelsescenterets stationære støjovervågningssystem. Støjforholdene er vurderet i forbindelse med ansøgning om fornyet miljøgodkendelse af det køretekniske anlæg. Berørte parter: Virksomheden: Tradium, Transportuddannelsescenter Djursland, AMU-Centervej 2, 8560 Kolind, tlf , repræsenteret ved Lone Beck Sønderby. Myndighed: Syddjurs kommune, Natur og Miljø, Hovedgaden 77, 8410 Rønde, tlf , repræsenteret ved Lone Hansen. Rådgivning vedrørende kortlægning og dæmpning af ekstern støj: Grontmij A/S, Acoustica, Dusager 12, 8200 Århus N, repræsenteret ved Projektleder Jørgen Heiden. 2 OBJEKT Tradiums uddannelsescenter i Pederstrup er miljøgodkendt til anvendelse til køreteknisk anlæg især uddannelse af erhvervschauffører. Endvidere er anlægget godkendt til 4 årlige motorløbsweekender. Disse aktiviteter ønskes videreført i opdateret omfang og tidsrum. Støjen fra den køretekniske drift er håndteret i andre dokumenter. Dette dokument omhandler således alene støj fra afholdelse af motorløb. Motorløb er sædvanligvis ikke omfattet af støjgrænser (jf. Miljøstyrelsens vejledning nr. 2/2005 "Støj fra motorsportsbaner", side 30 Miljøgodkendelsen skal ikke fastsætte støjgrænser for løb og konkurrencer, men derimod sætte grænser for antallet af arrangementer pr. år samt en tidsmæssig begrænsning af kørslen på de enkelte løbsdage.) og Der er normalt behov for 5 weekends pr. år til løb og konkurrencer. ). Miljøklagenævnet har dog i afgørelse fra 24. januar 2008 fastlagt, at den indkøring, som er en del af løbsweekenderne, skal være omfattet af de generelt gældende støjvilkår for det køretekniske anlæg samt at der skal redegøres for støjbelastningen fra tilskuerparkeringen. Efter afgørelse i Landsretten har Miljøklagenævnet dog ændret sin afgørelse vedrørende løbsindkøringen (af Miljøklagenævnet benævnt træning ). Miljøklagenævnet anfører således i skrivelse af 28. september 2010:\n4 Side 4 af 11 sider Efter hvilke principper, disse aktiviteter i givet fald skal reguleres, må efter nævnets opfattelse bero på en samlet vurdering af støjbelastningen fra såvel motorsportsaktiviteterne som de køretekniske aktiviteter, jf. herved princippet i den i landsrettens dom refererede note til vejledningens pkt , side 40, hvorefter der ved anlæg, som indeholder andre aktiviteter end motorsport, skal fastsættes vilkår, som sikrer, at grænserne også for den samlede støjbelastning fra alle aktiviteterne på anlægget er "rimelige". Nærværende rapport redegør således for støjforholdene i forbindelse med afholdelse af de 4 årlige motorløbsweekender. Motorløbene holdes på forskelligt niveau, dels er store, som f.eks. den tidligere DTC-klasse, hvor tilskuertallet er stort, dels mindre løb, hvor der kun kommer et mindre publikum. Enkelte løbsweekender har været afholdt uden publikum, når sikkerhedsomkostningerne har været vurderet til at overstige indtægtsgrundlaget. 3 FREMGANGSMÅDE 3.1 Anvendte metoder Støjbelastningen fra indkørsel/bortkørsel samt parkering i forbindelse med motorløb er fastlagt ved beregning i henhold til Miljøstyrelsens vejledning nr. 5/1993 "Beregning af ekstern støj fra virksomheder", idet der er anvendt støjkildestyrker fra Acousticas støjdatabase for personbilskørsel og parkering. Støjbelastningen fra motorløbsindkøring er ligeledes fastlagt i henhold til vejledning nr. 5/1993, idet kildestyrken for kørselsaktiviteterne er fastlagt ud fra måledata lagret i uddannelsescenterets stationære støjmålesystem. Acousticas notat nr. N redegør nærmere for målesystemets fastlæggelse af kildestyrken. Støjbelastningen er fastlagt ved anvendelse af beregningsprogrammet SoundPlan, ver. 7.0, update Anvendt måleudstyr Der er ikke anvendt måleudstyr udover det udstyr, som indgår uddannelsescenterets stationære støjmålesystem.\n5 Side 5 af 11 sider 3.3 Definitioner I denne rapport anvendes følgende symboler for lydtekniske begreber: L Aeq : Det energiækvivalente, A-vægtede lydtrykniveau i db med referenceværdien 20 µpa L r : Støjbelastningen, det energiækvivalente, korrigerede A- vægtede lydtrykniveau i db med referenceværdien 20 µpa. Fremkommer ved korrektion af L Aeq med 5 db for forekomst af tydeligt hørbare impulser eller toner i støjen L WA : Det A-vægtede lydeffektniveau i db med referenceværdien W 4 OMSTÆNDIGHEDER Da støjbelastningerne er beregnet er resultaterne ikke påvirket af de meteorologiske forhold. Det stationære målesystem er placeret således, at afstanden til de dominerende støjkilder er så kort, at de meteorologiske forhold normalt ikke har betydende indflydelse på måleresultaterne. 5 FORUDSÆTNINGER Omsætningsfaktorerne mellem det stationære støjmålesystems to målestationer og støjbelastningen af udvalgte nabopositioner er fastlagt ud fra normal køreteknisk drift. Der er i notat nr. N redegjort for, at følsomheden overfor ændringer i støjkildefordelingen (f.eks. forskydning mod enkelte baneafsnit) er lille (generelt mindre end 2 db et enkelt sted dog 3 db). Det vurderes derfor relevant at bruge de samme omsætningsfaktorer for motorløbsindkøringen. Fordelen ved anvendelse af det stationære støjmålesystems resultater er, at der opnås en præcis fastlæggelse af driftsintensitet og støjemission i praksis. De anvendte støjdata kan betragtes som en uanmeldt måling, idet målesystemet er stationært (gennem adskillige år) og kørerne ikke var informeret om, at støjdata efterfølgende ville blive brugt.\n6 Side 6 af 11 sider 6 GRÆNSEVÆRDIER Miljøklagenævnets oprindelige afgørelse medførte følgende vejledende støjgrænser gældende for motorløbsindkøringen. Døgnperiode Støjgrænser Lr Enkeltliggende boliger Pederstrup By Beregningsposition R_1, R_7 og R_8 Beregningsposition R_2 R_6 Hverdage kl Lørdage kl db 45 db Hverdage kl Lørdage kl Søndage kl db 40 db Alle dage kl db 35 db Tabel 1 Miljøstyrelsens vejledende støjgrænser Placeringen af beregningspositionerne R_1 R_8 fremgår Tegning nr. 1. R_8 anvendes alene ved vurdering af parkeringsstøj, idet den relativt korte afstand til det ekstraordinære P-område ved store løb kan være af betydning. Punkterne MP1 og MP2 på Tegning nr. 1 angiver placeringen af de to stationære målestationer. 7 RESULTATER De to beregninger af støjbelastning fra parkering og motorløbsindkøring er foretaget uafhængig af hinanden men med anvendelse af den samme 3D grundmodel af området. 7.1 Motorløbsindkøring Måleresultaterne for DTC løbet i weekenden den september 2009 fremgår af bilag A. DTC løbene vurderes at svare til den typisk maksimale støj fra motorløb. Støjen fra mindre løb kan dog være af samme størrelse, da det hovedsageligt er køretøjernes støj, som fastlægger den eksterne støjbelastning. Ud fra de aktuelle omsætningsfaktorer er støjbelastningen i de to stationære målepositioner fastlagt til: MP1: MP2: L Aeq = 85,8 db L Aeq = 85,4 db Acoustica har i notat nr. N redegjort for forskellige muligheder for støjafskærmning af banen. Dette giver forskellige omsætningsfaktorer for beregningspositionerne. Disse faktorer fremgår af tabel 2. Støjbelastningen i beregningspositionerne fastlægges ud fra:\n7 Side 7 af 11 sider L r ( LAeq, MP1+ L1 ) ( LAeq, MP 2+ L2 ) = log For de forskellige støjdæmpningsscenarier er kun medtaget de to yderpunkter scenarium A og D. Beregningsposition nr. Scenarium Korrektion R_1 R_2 R_2.5 R_ 3 R_4 R_5 R_6 R_7 Nuværende MP1: delta_l 1 [db] -51,6-23,1-24,7-22,7-24,9-25,3-18,9-32,3 MP2: delta_l 2 [db] -20,3-25,7-35,3-24,9-26,8-27,5-21,3-26,4 Støjbelastning L r [db(a)] 65,1 64,5 61,4 65,0 62,9 62,4 68,7 60,1 Scenarium A MP1: delta_l 1 [db] -51,6-28,1-27,6-31,6-29,2-27,1-34,1-32,8 MP2: delta_l 2 [db] -20,3-29,7-39,1-32,3-26,5-26,9-21,6-26,2 Støjbelastning L r [db(a)] 65,1 59,8 58,5 56,7 60,9 61,6 64,1 60,1 Scenarium D MP1: delta_l 1 [db] -51,6-30,6-29,1-34,6-33,6-29,0-32,3-32,7 MP2: delta_l 2 [db] -20,3-32,8-41,6-36,4-27,3-26,6-30,1-26,4 Støjbelastning L r [db(a)] 65,1 57,1 56,9 53,2 59,1 60,9 57,5 60,0 Vejledende støjgrænse L r <= [db(a)] Tabel 2 Støjbelastninger af omgivelser baseret på målesystem Korrektioner Det er vurderet, at støjen ikke er impulsagtig eller indeholder tydeligt hørbare toner, som kan medføre et tillæg på 5 db Vurdering af resultater Det fremgår af tabel 2, at støjen fra motorløbsindkøring ligger betydeligt over de vejledende støjgrænser for støj fra virksomheder. Under de nuværende forhold ligger støjbelastningen op til 24 db over disse vejledende støjgrænser. Gennemførelsen af scenarium A vil nedbringe overskridelsen med ca. 5 db, mens scenarium D vil reducere yderligere 3 db. Overskridelse vil således stadig være op til 16 db. 7.2 Parkering I forbindelse med motorløb kan 3 forskellige områder blive taget i anvendelse dog ét af de tre mulige. De områder er markeret med P1 og P2 på Tegning nr. 1. P1: Anvendes til mindre løb ca. 160 p-pladser P2: Anvendes ved DTC-løb, hvor den sydligste del af P1 anvendes som ryttergård mv. ca. 900 biler\n8 Side 8 af 11 sider P2 indlejes hos en lokal landmand. Fordelingen af parkeringen ved DTC-løb sker alene på søndage med følgende fordeling: Ankomst: kl : 33%, kl : 33% og kl : 33% Bortkørsel: kl : 50%, kl : 50% Støjberegningerne gennemføres med de under P1 P2 angivne antal biler og omfatter Indkørsel + parkering eller Opstart + udkørsel. Førstnævnte sker i dagperioden (kl ) mens sidstnævnte er forudsat at ske inden for én time i aftenperioden (kl ). Dette er konservativ betragtning, som fastlægger en øvre værdi for støjbelastningen. Støjbelastningen for de tre parkeringssituationer fremgår af tabel 3 5. For parkeringssituationerne er der medtaget en ekstra beregningsposition (R_8), som ligger tæt på P2. L r,dag Beregningspunkt Beregnet Usikkerhed Vejl. grænse Beregnet Usikkerhed Vejl. grænse db(a) db db(a) db(a) db db(a) R_1 - AMU-Centervej 4 7,7 5, ,7 4,9 45 R_2 - Pederstrup Bygade 28 13,1 5, ,1 5,0 40 R_2.5 - Pederstrup Bygade 30 14,8 5, ,8 4,9 40 R_3 - Pederstrup Bygade 16 10,2 5, ,3 5,0 40 R_4 - Kukkebækvej 2A 6,2 5, ,2 5,0 40 R_5 - Møllebakken 10 8,0 5, ,0 4,9 40 R_6 - Pederstrup Bygade 22 9,7 5, ,7 5,1 40 R_7 - Amu-Centervej 1 7,1 4, ,2 4,7 45 R_8 - Drammelstrupvej 10 0,0 5,0 55 9,0 4,8 45 L r,aften Tabel 3 Støjbelastninger ved anvendelse af P1 L r,dag Beregningspunkt Beregnet Usikkerhed Vejl. grænse Beregnet Usikkerhed Vejl. grænse db(a) db db(a) db(a) db db(a) R_1 - AMU-Centervej 4 12,1 4, ,5 4,8 45 R_2 - Pederstrup Bygade 28 28,3 4, ,4 4,9 40 R_2.5 - Pederstrup Bygade 30 27,5 4, ,6 4,9 40 R_3 - Pederstrup Bygade 16 19,8 5, ,9 5,0 40 R_4 - Kukkebækvej 2A 19,3 5, ,4 5,0 40 R_5 - Møllebakken 10 18,0 4, ,2 4,9 40 R_6 - Pederstrup Bygade 22 31,3 5, ,4 5,1 40 R_7 - Amu-Centervej 1 9,2 4, ,2 4,5 45 R_8 - Drammelstrupvej 10 19,6 4, ,7 4,8 45 L r,aften Tabel 4 Støjbelastning ved anvendelse af ½P1 + P2 Det fremgår af tabel 3 og 4, at støjbelastningerne er under de vejledende støjgrænser i alle tilfælde.\n9 Side 9 af 11 sider 8 KONKLUSION De eksterne støjforhold i forbindelse med afholdelse af motorløb på uddannelsescenterets baneanlæg er undersøgt. Støjforholdene er fastlagt ved beregning i henhold til Miljøstyrelsens vejledning nr. 5/1993 "Beregning af ekstern støj fra virksomheder", idet kildestyrken fra kørsel på banen er fastlagt ud fra uddannelsescenterets stationære støjovervågningssystem. Støjforholdene er vurderet i forbindelse med ansøgning om fornyet miljøgodkendelse af det køretekniske anlæg. Der er beregnet støjbelastninger på op til 69 db i Pederstrup. Med forskellige forbedringer af støjafskærmningen mod Pederstrup kan støjbelastningen i byen nedbringes til db, hvilket stadig er betydeligt over den vejledende støjgrænse for støjbelastning fra virksomheder. Der er endvidere undersøgt, hvor stor støjbelastning parkering af tilskuernes biler udgør, når der er motorløb. Det er beregnet, at støjbelastningen ligger under de vejledende støjgrænser for støj fra virksomheder.\n10 Side 10 af 11 sider Bilag A Data fra DTC indkøring\nTradium Ring Djursland Miljøteknisk beskrivelse ved ansøgning om miljøgodkendelse Udgivelsesdato : 3. december 2015 Projekt : 35.6141.08 Udarbejdet: : Erik Christiansen/Jørgen Heiden Kontrolleret : Jørgen\nTradium Transportuddannelsescenter Djursland\nTradium Transportuddannelsescenter Djursland Miljøteknisk beskrivelse ved ansøgning om miljøgodkendelse Udgivelsesdato : 04. Januar 2012 Projekt : 35.6141.07 Udarbejdet: : Erik Christiansen Kontrolleret\ntil afgørelse om revurdering og tillæg til miljøgodkendelse samt afgørelse om ingen VVM pligt\nAnsøgningsmateriale Bilag C til afgørelse om revurdering og tillæg til miljøgodkendelse samt afgørelse om ingen VVM pligt Indholdsfortegnelse Miljøteknisk beskrivelse af 3. december 2015 Bilag 1 Afgørelse


Read the Danish Bible 3 Mosebog Chapter 26:1-46 Online.\n3 Mosebog 26\n26:1 I må ikke gøre eder Afguder; udskårne Billeder og Stenstøtter må I ikke rejse eder, ej heller må I opstille nogen Sten med Billedværk i eders Land for at tilbede den; thi jeg er HERREN eders Gud!\n26:2 Mine Sabbater skal I holde, og min Helligdom skal I frygte. Jeg er HERREN!\n26:3 Hvis I følger mine Anordninger og holder mine Bud og handler efter dem,\n26:4 vil jeg give eder den Regn, I behøver, til sin Tid, Landet skal give sin Afgrøde, og Markens Træer skal give deres Frugt.\n26:5 Tærskning skal hos eder vare til Vinhøst, og Vinhøst skal vare til Såtid. I skal spise eder mætte i eders Brød og bo trygt i eders Land.\n26:6 Jeg vil give Fred i Landet, så I kan lægge eder til Hvile, uden at nogen skræmmer eder op; jeg vil udrydde de vilde Dyr af Landet, og intet Sværd skal hærge eders Land.\n26:7 I skal forfølge eders Fjender, og de skal falde for Sværdet foran eder.\n26:8 Fem af eder skal forfølge hundrede, og hundrede af eder skal forfølge ti Tusinde, og eders, Fjender skal falde for Sværdet foran eder.\n26:9 Jeg vil vende mig til eder, jeg vil gøre eder frugtbare og mangfoldige, og jeg vil stadfæste min Pagt med eder.\n26:10 I skal spise gammelt Korn, til I for det nye Korns Skyld må tømme Laderne for det gamle.\n26:11 Jeg vil opslå min Bolig midt iblandt eder, og min Sjæl skal ikke væmmes ved eder.\n26:12 Jeg vil vandre iblandt eder og være eders Gud, og I skal være mit Folk.\n26:13 Jeg er HERREN eders Gud, som førte eder ud af Ægypten, for at I ikke mere skulde være deres Trælle; jeg sønderbrød eders Ågstænger og lod eder vandre med rank Nakke.\n26:14 Men hvis I ikke adlyder mig og handler efter alle disse Bud,\n26:15 hvis I lader hånt om mine Anordninger og væmmes ved mine Lovbud, så I ikke handler efter alle mine Bud, men bryder min Pagt,\n26:16 så vil også jeg gøre lige for lige imod eder og hjemsøge eder med skrækkelige Ulykker: Svindsot og Feberglød, så Øjnene sløves og Sjælen vansmægter. Til ingen Nytte sår I eders Sæd, thi eders Fjender skal fortære den.\n26:17 Jeg vender mit Åsyn imod eder, så I bliver slået på Flugt for eders Fjender; eders Avindsmænd skal underkue eder, og I skal flygte, selv om ingen forfølger eder.\n26:18 Og hvis I alligevel ikke adlyder mig, så vil jeg tugte eder endnu mere, ja syvfold, for eders Synder.\n26:19 Jeg vil bryde eders hovmodige Trods, jeg vil gøre eders Himmel som Jern og eders Jord som Kobber.\n26:20 Til ingen Nytte skal I slide eders Kræfter op, thi eders Jord skal ikke give sin Afgrøde, og Landets Træer skal ikke give deres Frugt.\n26:21 Og hvis I alligevel handler genstridigt imod mig og ikke adlyder mig, så vil jeg slå eder endnu mere, ja syvfold, for eders Synder.\n26:22 Jeg vil sende Markens vilde Dyr imod eder, for at de skal røve eders Børn fra eder, udrydde eders Kvæg og mindske eders Tal, så eders Veje bliver øde.\n26:23 Og hvis I alligevel ikke tager mod min Tugt, men handler genstridigt imod mig,\n26:24 så vil også jeg handle genstridigt imod eder og slå eder syvfold for eders Synder.\n26:25 Jeg vil bringe et Hævnens Sværd over eder til Hævn for den brudte Pagt; og søger I Tilflugt i eders Byer, vil jeg sende Pest iblandt eder, så I må overgive eder i Fjendens Hånd.\n26:26 Når jeg bryder Brødets Støttestav for eder, skal ti Kvinder bage eders Brød i een Bagerovn og give eder Brødet tilbage efter Vægt, så I ikke han spise eder mætte.\n26:27 Og hvis I alligevel ikke adlyder mig, men handler genstridigt mod mig,\n26:28 så vil også jeg i Vrede handle genstridigt mod eder og tugte eder syvfold for eders Synder.\n26:29 I skal fortære eders Sønners Kød, og eders Døtres Kød skal I fortære.\n26:30 Jeg vil lægge eders Offerhøje øde og tilintetgøre eders Solsøjler; jeg vil dynge eders Lig oven på Ligene af eders Afgudsbilleder, og min Sjæl skal væmmes ved eder.\n26:31 Jeg vil lægge eders Byer i Ruiner og ødelægge eders Helligdomme og ikke indånde eders liflige Offerduft.\n26:32 Jeg vil lægge eders Land øde, så eders Fjender, der bor deri, skal blive målløse derover;\n26:33 og eder selv vil jeg sprede blandt Folkeslagene, og jeg vil gå bag efter eder med draget Sværd. Eders Land skal blive en Ørken, og eders Byer skal lægges i Ruiner.\n26:34 Da skal Landet, medens det ligger øde, og I er i eders Fjenders Land, få sine Sabbater godtgjort, da skal Landet hvile og få sine Sabbater godtgjort;\n26:35 medens det ligger øde, skal det få den Hvile, det ikke fik på eders Sabbater, dengang I boede deri.\n26:36 Men dem, der bliver tilbage af eder, over deres Hjerter bringer jeg Modløshed i deres Fjenders Lande, så at Lyden af et raslende Blad kan drive dem på Flugt, så de flygter, som man flygter for Sværdet, og falder, skønt ingen forfølger dem;\n26:37 de skal falde over hverandre, som om Sværdet var efter dem, skønt ingen forfølger dem; og I skal ikke holde Stand over for eders Fjender.\n26:38 I skal gå til Grunde blandt Folkeslagene, eders Fjenders Land skal fortære eder.\n26:39 De, der bliver tilbage af eder, skal sygne hen for deres Misgernings Skyld i eders Fjenders Lande, også for deres Fædres Misgerninger skal de sygne hen ligesom de.\n26:40 Da skal de bekende deres Misgerning og deres Fædres Misgerning, den Troløshed, de begik imod mig. Også skal de bekende, at fordi de handlede genstridigt mod mig,\n26:41 måtte også jeg handle genstridigt mod dem og føre dem bort til deres Fjenders Land; ja, da skal deres uomskårne Hjerter ydmyges, og de skal undgælde for deres Skyld.\n26:42 Da vil jeg komme min Pagt med Jakob i Hu, også min Pagt med Isak, også min Pagt med Abraham vil jeg komme i Hu, og Landet vil jeg komme i Hu.\n26:43 Men først må Landet forlades af dem og have sine Sabbater godtgjort, medens det ligger øde og forladt af dem, og de skal undgælde for deres Skyld, fordi, ja, fordi de lod hånt om mine Lovbud og væmmedes ved mine Anordninger.\n26:44 Men selv da, når de er i deres Fjenders Land, vil jeg ikke lade hånt om dem og ikke væmmes ved dem til deres fuldkomne Undergang, så jeg skulde bryde min Pagt med dem; thi jeg er HERREN deres Gud!\n26:45 Jeg vil til deres Bedste ihukomme Pagten med Fædrene, som jeg førte ud af Ægypten for Folkeslagenes Øjne for at være deres Gud. Jeg er HERREN!\n26:46 Det er de Anordninger, Lovbud og Love, HERREN fastsatte mellem sig og Israeliterne på Sinaj Bjerg ved Moses.


Student til valuta- og råvareanalyse i Danske Bank Markets | Danske Bank | 14 januar 2018\nStudent til valuta- og råvareanalyse i Danske Bank Markets\nEr du i gang med en økonomisk uddannelse? Har du talent for både det tekniske og analytiske og kendskab til VBA-programmering? Og kunne du tænke dig et studenterjob i Danmarks største finansielle virksomhed? Så er du måske den studerende, vi søger til vores valuta- og råvarestrategi team i Danske Bank Markets. Vi er en del af FICC (Fixed Income, Currency and Commodities), der er den del af banken, som står for handel, prisfastsættelse og rådgivning med hensyn til obligationer, valuta og råvarer.\nEn verden af tal\nSom studentermedhjælp bliver du en del af Danske Bank Markets valuta- og råvarestrategi team.\nSom strateger følger vi udviklingen på de finansielle markeder tæt, og vi er i løbende dialog med både bankens handelsafdeling og økonomer og Markets' kunder, herunder internationale og danske investorer og virksomheder, omkring de korte og langsigtede tendenser på valuta- og råvaremarkederne. Vi arbejder i et dynamisk miljø, der stiller store krav til omstillingsparathed og som kræver, at man er i stand til at holde flere bolde i luften på samme gang.\nVores analysedækning omfatter blandt andet udarbejdelse af valuta- og råvareprognoser samt analyser af aktuelle temaer og trends på de globale finansielle markeder. Vi har ligeledes fokus på analyse af markedet for avancerede finansielle instrumenter med henblik på risikoafdækning og investering.\nEn stor del af dit job vil bestå i at assistere med vedligeholdelse og udvikling af Danske Banks kvantitative analyseværktøjer. Det er derfor en vigtig forudsætning, at du har erfaring med VBA-programmering eller andre programmeringssprog. Jobbet hos os vil både indeholde en del faste driftsopga-ver, men gradvist også mere udviklingsorienterede opgaver, ligesom der vil være mulighed for mere aktiv deltagelse i analysearbejdet.\nVi håber, at vi kan fastholde dig hos os i nogle år, og at vi på sigt kan udvikle dig til at tage et større ansvar og udfylde en større rolle hos os. Du vil som ansat i strategiteamet få mulighed for at komme helt tæt på de finansielle markeder og stifte bekendtskab med en bred vifte af finansielle instrumenter, såsom valutaoptioner. Desuden vil du lære at anvende en række vigtige analyseredskaber, blandt andet Macrobond.\nPasser din profil?\nVi forestiller os, at du er i gang med en økonomisk uddannelse fra KU eller CBS. Vi vil foretrække, at du er på sidste år af din bachelor eller første år af kandidatuddannelsen. Ud over at du har flair for både det tekniske og det analytiske, har du lyst til at arbejde i et miljø med høj puls, der til tider kan føre til lange arbejdsdage. Vi forestiller os, at du kan arbejde 20 timer om ugen. Vi er selvfølgelig fleksible i eksamensperioder.\nDu får et spændende job i et internationalt miljø – og det kan måske være din adgangsbillet til en videre karriere i koncernen. Vi støtter dig naturligvis både fagligt og personligt, når blot du bidrager med vilje, evner og indsats.\n• Senior analytiker Morten Helt på 45 12 85 18 eller mohel@danskebank.dk\n• Senior analytiker Kristoffer Kjær Lomholt på 45 12 85 29 eller klom@@danskebank.dk\nHusk at vedlægge karaktererudskrift, når du søger. Vi kalder løbende ind til samtaler, og ansætter når vi har den rigtige kandidat. Send derfor din ansøgning hurtigst muligt.\nSend ansøgning og CV online senest den 14-01-2018.


Den som ingen kender (Bog, Paperback, Dansk) af Anne Rosengård\n> Bøger>Den som ingen kender\nBloggeren Merete Damsgård ønsker at være en såkaldt toneangivende meningsdanner i det danske mediebillede. Hun sidder som en prinsesse midt i sit spindelvæv og tror, hun kan kontrollere verden derfra. Hun har styr på sine venner og arbejder hver dag hårdt på at komme i aviserne, i Deadline eller i TV Avisen for at udbrede sin uforbeholdne mening om dit og dat. Men hun forstår ikke, at der i udkanten af hendes spindelvæv sidder en anden stor ”edderkop”, som holder øje med hende og kun venter på at slå til mod bloggeren. En efter en bliver Meretes venner viklet ind i spindelvævet og bliver udsat for alt fra indbrud til mord, og først alt for sent opdager den opmærksomhedshungrende blogger, at hun er målet for destruktion.


Hoteller i nærheden af Spam Museum and Visitor Center\nHoteller i nærheden af Jay C. Hormel Nature Center\nHoteller i nærheden af Hormel Historic Home\nHoteller i nærheden af St. Augustine's Catholic Church\nHoteller i nærheden af Mower County Historical Society\nHoteller i nærheden af Buffy The Cow\nHoteller i nærheden af Greibroks Mini History Farm\nAktiviteter i nærheden af Days Inn Austin\nAktiviteter i nærheden af Holiday Inn Austin Conference Center\nAktiviteter i nærheden af AmericInn Lodge & Suites Austin\nAktiviteter i nærheden af Rodeway Inn & Suites\nAktiviteter i nærheden af Super 8 Austin MN\nAustin VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater DELTAGnærSøg Om AustinHotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog in Tilmeld dig Rejser Bookinger Rental Inbox Kontooplysninger Gennemse\nBedste seværdigheder i Austin, Minnesota\nUSA Minnesota (MN) Austin Forslag til aktiviteter i Austin\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Dine filtre er stadig aktive. Der er ingen stifter i din visning. Prøv at flytte kortet eller ændre dine filtre. Tak for din interesse.Denne funktion kommer snart. Tilbage til kortet SeværdighedstyperMuseer (5)Natur og parker (1)Seværdigheder og vartegn (2)Shopping (2)Natteliv (5)Spa og wellness (2)Kurser og workshops (1)Koncerter og forestillinger (1)\n61°F 16°C 42°F 5°C 7 tommer 17 cm jun\n70°F 21°C 52°F 11°C 5 tommer 14 cm jul\n74°F 23°C 56°F 13°C 5 tommer 12 cm aug\n74°F 23°C 55°F 12°C 3 tommer 9 cm sep\n54°F 12°C 35°F 1°C 2 tommer 5 cm Mere vejr for Austin\nSorteret efter: Vurdering Spam Museum and Visitor Center\nNr. 1 af 19 aktiviteter i Austin Specialmuseer\nNr. 2 af 19 aktiviteter i Austin Natur- og dyrelivsområder\nNr. 3 af 19 aktiviteter i Austin Historiske museer\nNr. 4 af 19 aktiviteter i Austin Specialmuseer\nNr. 5 af 19 aktiviteter i Austin Gave- og specialbutikker\nNr. 6 af 19 aktiviteter i Austin Kirker og katedraler\nNr. 7 af 19 aktiviteter i Austin Barer og klubber\nNr. 8 af 19 aktiviteter i Austin Undervisning og workshops\nNr. 9 af 19 aktiviteter i Austin Spabade\nNr. 10 af 19 aktiviteter i Austin Monumenter og statuer\nNr. 11 af 19 aktiviteter i Austin Specialmuseer\nNr. 12 af 19 aktiviteter i Austin Specialmuseer\nNr. 13 af 19 aktiviteter i Austin Teatre\nNr. 14 af 19 aktiviteter i Austin Barer og klubber\nWindrift Restaurant and Lounge\nNr. 15 af 19 aktiviteter i Austin Barer og klubber\nNr. 16 af 19 aktiviteter i Austin Spabade\nThe Downtown Shop\nNr. 17 af 19 aktiviteter i Austin Gave- og specialbutikker\nNr. 18 af 19 aktiviteter i Austin Barer og klubber\nThe new smittys tavern\nNr. 19 af 19 aktiviteter i Austin Barer og klubber


Min computer Låse op & mus reagerer ikke\nMin computer Låse op & mus reagerer ikke\nComputere låse op for en række forskellige årsager. Når computeren låser op , kan det føles som om der er intet du kan gøre . Dette gælder især, når du ikke engang kan flytte musen . Ofte kan du vente et par sekunder og din computer vil komme tilbage, og du kan gå tilbage til hvad du lavede . Hvis din computer ikke kommer tilbage lige med det samme , du har et par ting, du kan gøre for at afhjælpe situationen , afhængigt af årsagen til problemet. Instruktioner\nPrøv at frakoble musen og tilslutte det igen . Hvis det er en trådløs mus , skal du udskifte batterierne, og tryk på knappen på musen for at synkronisere den med basen. Prøv en anden mus, hvis du har en. Problemet kunne bare være med musen og computeren muligvis ikke låses op .\nGenstart computeren. Ofte vil dette løse problemet , fordi det var et program, der låst op og sandsynligvis ikke vil ske igen. Hvis det sker med det samme program igen, så prøv at afinstallere programmet og geninstallere det. Du kan afinstallere ved hjælp af " Fjern et program " i Kontrolpanelet.\nGenstart computeren i fejlsikret tilstand. Afinstallere eventuelle nylige software eller bruge Windows Systemgendannelse til at gendanne computeren til et tidligere tidspunkt .\nTilføj mere computerens hukommelse , hvis problemet opstår på en regelmæssig basis, men på forskellige tidspunkter , når du har flere programmer åbne . Kontakt din computer manual eller bundkort manual for at finde ud af, hvor meget RAM du kan tilføje.\nForrige ： Min computer gik ned under PC Recovery & nu vil det ikke starte op\nnæste ： Hvad er årsagerne til Computer Hukommelsestab\n· Hvordan overfører jeg data fra My F Kør til min nye c…\n· Sådan Tillad ActiveX-objekter til at køre


Skriftlig eksamen - Syddansk Universitet\nHer på siden finder du retningslinjer for brug af computer ved eksamen på Det Samfundsvidenskabelige Fakultet.\nBemærk at disse retningslinjer er et tillæg til SDU’s regelsæt for brug af computer ved skriftlige stedprøver. Når du tilmelder dig skriftlig eksamen, accepterer du følgende:\nGenerelt for alle eksamener\nAlle skriftlige eksamener ved Det Samfundsvidenskabelige Fakultet gennemføres digitalt, enten på egen PC eller i et af SDU's IT-lokaler.\nMødetid ved skriftlige prøver: Du skal møde til eksamen én time før start.\nKommer du senere end 30 min. før eksamenen starter, kommer du ikke ind, og kan ikke deltage i eksamen den dag, og du vil have brugt et eksamensforsøg.\nUdlevering af opgaver: Eksamensopgaver, der skal løses hjemme, udleveres altid i Blackboard, mens eksamener, der afholdes på SDU, som skriftlige stedprøver udleveres fysisk på papir\nAflevering af opgaver: Alle eksamensopgaver, du løser hjemme, og skriftlige stedprøver på SDU, hvor du har din egen PC med, afleveres digitalt i SDU Assignment i Blackboard. Ved eksamener i IT-lokaler kan du blive bedt om at aflevere på en anden måde.\nHåndskrevne bilag er ikke tilladt: Til nogle stedprøver, hvor du skal lave beregninger grafer og lignende skal disse indsættes digitalt i den samlede eksamensbesvarelse. Det kan du vælge at gøre på flere måder, bl.a. ved hjælp af SDU Scribble, eller håndscanner.\nBedømmelse: Din eksamensbesvarelse bliver sendt til bedømmelse digitalt. Det er dit ansvar, at du aflevere i et filformat, som kan åbnes af eksaminator. du skal aflevere i PDF-format med mindre andet er angivet i fagbeskrivelsen.\nFagbeskrivelsen bestemmer altid: I fagbeskrivelsen kan du til enhver tid se, hvordan opgaven udleveres og hvordan den skal afleveres. Derudover fremgår det, hvilke hjælpemidler du må have med til eksamen.\nHvis der i et fag er særlige forhold, der afviger fra de normale retningslinjer, vil du som regel kunne læse om det i fagbeskrivelsen og på fagets Blackboard-side. Der kan for eksempelvis være fag, hvor du skal uploade bilagsfiler i andre filformater.\nI fagbeskrivelse kan du altid se, hvordan eksamen i faget afholdes. Møder du forskellige oplysninger, er det altid oplysningerne i fagbeskrivelsen, der gælder.\nOplysning om bedømmelse: På opslaget med eksamensdatoer står offentliggørelsesdatoen for bedømmelse af prøverne oplyst. På Studenterselvbetjeningen vil du løbende kunne se dine karakterer, efterhånden som de bliver registreret.\nRetningslinjer for brug af computer ved eksamen - Det Samfundsvidenskabelige Fakultet:\nNår du skal lave en take-home opgave\nNår du skal til eksamen med egen PC\nNår du skal til eksamen i SDUs IT-lokaler\nSanktioner mod eksamenssnyd\nVejledninger til lukning af programmer og Exam Monitor\nSådan får du adgang til det trådløse netværk


Expression 11 - Sea Spray - One Open Sky\nForside / Vandsport / Kajak udstyr / Kajakker / Kajak-Touring / Expression 11 - Sea Spray\nExpression 11 - Sea Spray\n6,749.00 DKK 8,999.00 DKK\nExpression 11 fra Perception er det nyest skud på stammen indenfor dagstur touring. En stilfuld og komfortabel kajak, perfekt til at bruge på en eftermiddagstur. Den har et stabilt og manøvredygtigt design, der er bygget til at håndtere alt fra søer og bugter til langsomme floder og åer, til de mere erfarne roere.\nExpression 11 ligner til dels storebrødrene Expression 14+15, den bibeholder de bløde linjer samt komforten og det ergonomiske sæde sikre høj komfort hele dagen.\nDet store opbevaringsrum i bag, er nemt at komme i grundet den ovale facon. En kajak med masser af muligheder, tør du tage den?\n-\tMål: 353 x 65 cm\n-\tVægt: 20 kg\n-\tLasteevne: 114 kg\nVideo omkring kajakken:\nKajak type: Klassisk, Touring\nRor: Uden ror


Amerikansk efterår er mere rødt end i Europa | NetAvisen\nEfterårsløvet i Europa er dominerende gulligt og orange, mens det nordamerikanske efterårsløv overvejende er rødligt. Hvad er årsagen til denne farveforskel? Få svaret her.\nDer er en grundlæggende farveforskel på efterårsbladene i Nordamerika og Europa. Årsagen til denne farveforskel blev afsløret i en undersøgelse, som blev offentliggjort augustnummeret 2009 af New Phytologist, et internationalt plantevidenskabeligt tidsskrift.\nNiels Hansen, geolog ved Dansk Meteorologisk Institut, forklarer farveforskellen.\n”Hvis man kigger på satellitbilleder, kan man se, at der simpelthen er en grundlæggende farveforskel på nordamerikanske og europæiske skove om efteråret,” fortæller Niels Hansen.\nDe nordamerikanske planter producerer mere af det røde farvestof kaldet anthocyaniner. Stoffet er en slags biologisk insektdræber, som kan beskytte planten mod skadedyrsangreb, derfor angriber insekterne ikke de røde blade.\nMen hvorfor vælger de europæiske træer ikke i samme grad at producere dette insektmiddel?\n”Den mængde insekter, der angriber planterne, er forskellig i Nordamerika i forhold til Europa. Insektbestandene er altså meget forskellige, og der er færre af de typer skadedyr, som angriber planterne, i Europa.”\nPlanterne laver derfor en slags ’cost-benefit-analyse’ og vurderer, at det ikke kan betale sig at producere det røde farvestof, fordi antallet af skadedyr, som angriber planterne, i Europa er begrænset eller forholdsvist lavt, forklarer Niels Hansen.\nIstiden har svaret\nÅrsagen til Nordamerikas og Europas forskellige insekt- og plantebestande skal findes i istiden:\n”I løbet af istiden er der blevet sorteret i de europæiske insektbestande, men ikke på samme måde i de nordamerikanske,” fortæller Niels Hansen.\nDet er altså et spørgsmål om, hvor hårdt der er blevet sorteret i insektpopulationerne under istiden. Istidernes udbredelse med store gletsjersystemer får klimazonerne til at flytte sig, og når klimazonerne flytter sig, flytter dyr og planter med. Den store udfordring for arterne under istiden i Europa er de vest-øst orienterede bjergkæder. Niels Hansen uddyber:\n”I Europa udgør bjergkæderne, for eksempel Alperne, en mur som planter og dyr skal passere, når de bevæger sig sydpå, væk fra kulden, for at forsøge at forblive under de temperaturforhold, som de er indrettet til.”\nOg det er en tur, som ikke alle arter slipper lige godt fra hver gang:\n”Vi har haft gentagne istider i løbet af de sidste 2,5 millioner år, og hver eneste gang vi har en istid i Europa, mister vi både nogle plante- og dyrearter. Fordi økosystemerne er så komplekse og sammensatte, er det at miste arter en effekt som ringe i vandet. Det breder sig, fordi økosystemerne slås i stykker når nogle af komponenterne fjernes,” beskriver Niels Hansen.\nDenne sortering i bestanden af plante- og dyrearter foregår ikke i samme grad i Nordamerika:\n”I Nordamerika går bjergkæderne hovedsageligt fra nord til syd. Du kan befinde dig i lavlandet og stadigvæk bevæge dig frit fra nord til syd. Her har planterne ikke det selektionspres, som det hedder i biologien, som de har i Europa,” forklarer Niels Hansen.\nInsekterne kan flytte sydpå sammen med planterne for at overleve. Flere insekter overlever altså istiden i Nordamerika, og derfor er der flere insektangreb i de Nordamerikanske skove. Planterne har derfor i højere grad brug for insektmidlet, det røde farvestof.\n”Men farveforskellen på de europæiske og nordamerikanske skove er generelt set. Det er altså ikke noget, som vi kan gå ud at observere i haven, da vi typisk har mange importerede planter,” slår Niels Hansen fast.\nLæs her, om hvorfor bladene skifter farve om efteråret\nartsrigdom, biologisk selektion, Blade, efterår, Europa, istid, Nordamerika\nAmerikansk efterår er mere rødt end i Europa added by puhoha on 25. oktober 2012


Fjordal gulve fyr – Færdigsyede gardiner bilka\nRåmaterialerne til FJORDAL -produkterne finder vi overalt i verden, hvor de bedste og mest spændende træsorter bliver udvalgt. Med rødder i de skandinaviske traditioner for rene linier i design og solidt håndværk, . Fjordal massiv fyr x 1mm God pris, fragtfri og hurtig levering. Select sortering med naturligt udtryk på grund af levende og enkelte mørke knaster.\nKøb MASSIV FYR GULV UBEHANDLET – FRØSLEV online hos BAUHAUS. Vi har altid den rigtige pris og måneders returret. Nogen der har erfaring med nye massive fyr gulve ? Erfaringer med Timberman gulve. Har du et spørgsmål eller vil du hjælpe de andre?\nTilmeld dig som bruger nu og få . Vi tilbyder gulve i de fleste træsorter, som findes i vore skandinaviske skove og som er egnet til gulvproduktion.\nFyr er en skandinavisk selvfølgelighe men derudover finder du også ask, eg, pitch pine og douglas i vort standardsortiment. Køb og salg af Gulv Fyr i Gulve på DBA. Ubehandlet massivt fyrgulv i Select-sortering. Herunder finder du de stilsikre gulve i massiv fyrplank behandlet og ubehandlet. Tilpas din søgning: Skjul sorteringsmuligheder.\nBetongulve som er nystøbte, skal være helt udtørrede inden lægning af trægulve, dvs. Siljan massiv plank fyr natur, ubehandlet- . Et tykt trægulv med gulvvarme indebærer en forøget risiko for en så stærk udtørring af trægulve (især sidst på fyrringssæsonen ), at det kan medføre mere synlige fuger mellem brædderne, ligesom små . Dette gulv har en struktur som en fin, realistisk træoverflade, som fremhæves af en mat finish. Gode tilbud og billige priser på nye og brugte Gulve til salg på DBA. Trægulve giver robuste, naturlige og behagelige overflader.\nBrugte massive træ gulve sælges online på GulogGratis. Her finder du læggevejledning. Find dit nye trægulv her.\nKøb dit trægulv direkte hos producent og få den korrekte rådgivning i forbindelse med lægning.\nTil et stærkt gulv til f. Massiv Antismuds behandlet massivt fyr gulv findes i mange forskellige str. Bygma fører kvalitetsgulve fra bl. Du finder gulve i lamel, laminat, træ, massive trægulve, parketgulve, fletparket gulve , plankegulve, gulve i udgaver af mat, ubehandlet, i lu olie og lak – og så har vi flisegulve i mange varianter. Udover gulve kan du også finde tilbehør til gulve hos Bygma. Massive plankegulve i fyr var igennem år hund reder vores fore trukne gulvbelægning, men med byggeboomet efter 2. Verdenskrig var der ikke længere lyst til at ofre den fornødne tid og håndværks- mæssige kunnen på disse skønne gulve.\nEn gang imellem er et gulv mere end bare et gulv – og et sådant gulv tager tid at lave. Materialet skal komme fra langsomt voksende skove, hvor træerne har den rette hårdhed og struktur. Hver gulvplanke skal håndteres med omhu og overfladebehandles for at tåle tidens tand og hverdagens udfordringer. Forny hjemmets rum med et nyt trægulv.\nSe vores store udvalg med mange forskellige kvaliteter og prisklasser. Specielt i Danmark er der stor forskel på temperatur og luftfugtighed afhængigt af, om det er sommer eller vinter. Vælger du lamelplank, får du ikke . Feb Sprækker i parketgulvet, ridser på laminatgulvet og knækkede fliser er nogle af de mest typiske skader på gulvet. Læs, hvordan du kan udbedre skader.\nDer findes kun ét ægte træ gulv : Det massive fyrretræsgulv fra Siljan! At vælge den rigtige gulvbelægning kan forekomme næsten . Trinene kan ligeledes udformes med f. De mange forskellige former for træ og behandling af trin, gør at der er mange. Alt laves i specialmål, så det kan passe til dit hjem.


Drømmen om Island | Bornholms Folkebiblioteker\nÓfeigur Sigurðssons roman med en meget lang titel...\nBibliotekets Marie drømmer om Island, og hvis alt går vel, så tjekker hun ind i Reykjavik i begyndelsen af august.\nFor mange vil rejseforberedelser nok inkludere nærstuderen af 'Turen går til ...', 'Lonely planet' etc., men for mig opstår de første rejsedrømme ofte, når jeg besøger et land i litteraturen. Og lige nu, hvor flybilletterne er købt har jeg intensiveret mine kig på islandske forfattere.\nI de senere år har fx. den store klassiker af Halldor Laxness, 'Salka Valka', været en vigtig bog for mig. Også 'Skygge-Baldur' af Sjon har været en stor oplevelse - en roman om om kærlighed, medmenneskelighed og hævn. Ofeigur Sigurdssons helt forrygende 'En roman om Jon og hans breve til sin gravide kone, da han opholdt sig i en grotte hen over vinteren og forberedte hendes ankomst' (lang titel, ja) lærte mig om islandsk mentalitet, livsbetingelserne, klimaet og maden.\nSom muligvis den sidste i verden har jeg netop læst/lyttet 'Karitas, uden titel' af Kristín Marja Baldursdóttir om den kunstnerisk begavede Karitas, som har svært ved at passe ind i den den rolle, som islandske kvinder traditionelt har haft i familierne - arbejdsomme husmødre med det organisatoriske overblik i små bysamfund, hvor mænd og fædre oftest var på havet i lange, lange perioder. Selv om jeg ikke overgav mig 100% til romanen har den alligevel givet mig en stor forståelse for landet, og den styrke og de afsavn, det har krævet at opfostre de børn og den befolkning, som er oldeforældre i dag.\nSom du kan se af boglisten nedenfor, er der nok at tage fat i, hvis man er blevet nysgerrig på islandsk litteratur og Island. Jeg satser selv på at have læst en 2-3 titler yderligere, inden ferien står for døren.\nAf K. Torben Rasmussen (2020)\nAf Jón Kalman Stefánsson (2021)\nEn syvårig dreng har mistet sin mor, og da han en morgen opdager en kvinde komme ud fra farens soveværelse, flygter h...\nFørste del i en trilogi om den islandske politikvinde Hulda, der vil nå at opklare et mord mere 14 dage inden pension...\nFabulerende fortælling om den danske opdagelsesrejsende og sørøver Jørgen Jürgensen (1780-1841), som var konge på Isl...\nDen arbejdsløse Kolfinna er efter bruddet med sin kæreste flyttet hjem til sin mor. For at skaffe penge begynder hun ...\nKaritas formår at løsrive sig fra familie- og forsørgerbåndene og dyrke sit maleri. I 1945 forlader hun Island og dra...\nI vinteren 1868 strander et skib ved Island. Ombord er den unge og svagt begavede pige Abba. Hun lider af Downs syndr...\nVi følger skæbnen for islandske Salka Valka, som udfordrer 1900-tallets Island og søger et andet kvindeliv end det so...


Få 5 opskrifter fra bogen, Blomsterbergs skønne klassikere - Euroman\nFå 5 opskrifter fra bogen, Blomsterbergs skønne klassikere\n29. okt. 2013 Gastro Euroman\nI Blomsterbergs Skønne Klassikere bliver der værnet om de gode gamle dyder og traditioner, som konditorfaget er fyldt med – og ikke mindst det gode håndværk, som faget repræsenterer. Bogen byder på klassikere som er kendt og elsket i bager- og konditorkredse, men i Mette Blomsterbergs fortolkning - lavet med den sædvanlige kompromisløshed og med hendes eget personlige præg.\nFor første gang præsenterer hun os for wienerbrøds- og butterdejsopskrifter, og derudover byder bogen på over 100 opskrifter med det lækreste bagværk. Vi snakker brød, småbrød, lagkager, tærter, flødeskumskager og andre konditorkager, formkager, småkager samt desserter.\nDu kan bl.a. prøve kræfter med klassikere som berlineren, kærnemælkshorn og franskbrød med birkes.\nDu får 5 opskrifter fra bogen på de følgende sider...Kærnemælkshorn\nCa. 1½ tsk geleringsmiddel\nKom vand, hindbær, citronsaft og sukker i en gryde og bring det i kog. Lad det småkoge i nogle minutter med låg på gryden. Bland geleringsmiddel og den ekstra spiseskefuld sukker sammen i en lille skål. Drys det i den kogende marmelade, mens du rører. Skum af og tag gryden af varmen. Hæld straks marmeladen i en ren skål og stil den i køleskabet.\nÆlt marcipan og sukker sammen med hænderne i en stor skål. Tilsæt smørret lidt ad gangen, til massen er ensartet.\nSmuldr gæren i en stor ælteskål – brug gerne en røremaskine. Tilsæt æg, vaniljesukker, kardemomme, honning og salt.\nLun mælken op til 40 grader (fingervarm) og kom den ned til ingredienserne i ælteskålen sammen med 400 g af melet. Ælt ved middel hastighed i 10 minutter. Tilsæt så det bløde smør og mere hvedemel, til dejen slipper. Det er vigtigt, at dejen stadig er smidig. En for fast dej giver et tørt og kedeligt resultat. Tag dejen op af røreskålen og ælt den til en stor kugle. Læg den i lidt ekstra mel på bordet og kom et rent klæde over. Lad dejen hvile tildækket i 30 minutter.\nRul dejen ud, så den måler 20 x 110 cm, på et langt, meldrysset bord. Skær nu med en skarp kniv trekanter af dejen, der måler 20 x 10 cm.\nSmør en aflang klat fyld på det bredeste stykke af trekanterne. Kom en lille teskefuld hindbærmarmelade oven på remoncen. Rul nu hver trekant sammen fra den brede ende og ned til spidsen, så du får et horn.\nLæg hornene med lukningen nedad på bageplader beklædt med bagepapir med god afstand. Lad dem hæve tildækket i ½ time.\nPisk æg, salt og sukker godt sammen og pensl hornene jævnt og godt. Bag kærnemælkshornene i en 190 grader varm ovn, til de er let gyldne og bagt i bunden, ca. 15 minutter afhængigt af ovnen. Lad dem køle let af.\nCa. 10 g frysetørrede indbær til drys\nBland flormelis (eller fondant-glasursukker) og lidt vand og rør det til en tyk glasur i en lille kasserolle. Lun glasuren en anelse til 37 grader. Kom den lune glasur op i en engangssprøjtepose og klip et lille hul. Sprøjt striber af glasuren på de let afkølede horn og drys straks med de frysetørrede hindbær, mens glasuren stadig er våd.Franskbrød med birkes\nTil 2 stk. Forbered dejen dagen før.\nSmuldr gæren i en stor skål til røremaskinen. Tilsæt vand og 500 g af melet og ælt godt. Tilsæt lidt mere mel og saltet og ælt det hele til en glat og smidig dej. Tilsæt til sidst olien og eventuelt mere hvedemel, hvis det er nødvendigt for, at dejen slipper. Det er vigtigt, at dejen stadig er smidig og fugtig, så de færdige brød ikke bliver hårde og tørre.\nÆlt dejen til en stor kugle, læg den i en meldrysset skål, læg et rent klæde over og lad dejen hvile i køleskabet til næste dag. Del den kolde dej i to lige store klumper og form dem til brød. Læg brødene på hver sin bageplade beklædt med bagepapir.\n50 g lyse birkes\nPensl brødene grundigt med vand og drys med rigeligt birkes. Lad dem hæve tildækket i ca. 1½ time. Pensl herefter forsigtigt med vand igen oven på birkesene og snit brødene på skrå med en skarp, savtakket kniv.\nBag franskbrødene i en 220 grader varm ovn, til de er godt gyldne og bagt i bunden, cirka 20 minutter afhængigt af ovnen.Medaljer\nÆlt alle ingredienserne ultrakort sammen til en ensartet dej. Stil den koldt i en ½ time. Rul den kolde dej relativt tyndt i lidt ekstra mel. Udstik ca. 20 cirkler med en ’kruset’ udstikker med ca. 7 cm i diameter. Bag dejcirklerne på en bageplade med bagepapir i ovnen ved 200 grader, til de er let gyldne, ca. 8 minutter afhængig af ovnen. Afkøl bundene på en bagerist.\nKog 2 dl af mælken op i en lille gryde. Pisk vaniljekorn, sukker, majsstivelse og den resterende ½ dl mælk godt. Tilsæt æggeblommerne og pisk igen. Når mælken koger, kommes vaniljeblandingen direkte i gryden. Pisk rigtigt godt, til cremen tykner dejligt. Hæld straks cremen i en beholder og læg et stykke husholdningsfilm direkte ovenpå, så der ikke dannes kondens. Afkøl cremen helt i køleskabet – minimum 2 timer.\nCa. 150 g jordbærsyltetøj\nCa. 4 dl piskefløde til flødeskum\nCa. 30 g usaltede pistaciekerner\n2-3 friske jordbær til pynt\nPisk fløden til en ikke for stiv, men sprøjtefast flødeskum. Kom flødeskummet i en sprøjtepose med en ca. 12 mm stor stjernetylle og sprøjt sirligt en høj krans i kanten på hver af de 10 bunde. Læg sprøjteposen med resten af flødeskummet i køleskabet, imens medaljerne bygges videre op. Det skal bruges til rosetter. Hak pistaciekernerne fint. Fyld 1 tsk jordbærsyltetøj i hver flødeskumskrans. Pisk den iskolde vaniljecreme lind med et piskeris og kom ligeledes den i en engangssprøjtepose uden tylle. Klip et lille hul og sprøjt vaniljecremen i flødeskumskransen oven på syltetøjet, således at ’hullet’ er helt fyldt ud.\n150 g flormelis (el. fondant-glasursukker)\nRør flormelis el. glasursukker og en tilpas mængde vand sammen til glasur. Stryg de 10 mørdejslåg med glasur og drys straks med finthakkede pistaciekerner. Læg lågene på kagerne som top. Afslut med en lille fløderoset med en lille skive jordbær. Opbevar medaljerne i køleskabet, til de serveres samme dag.Berlinere\nSmuldr gæren i en stor ælteskål – brug gerne en røremaskine. Tilsæt æg, vaniljesukker, sukker og salt. Lun mælken op til 40 grader (fingervarm) og kom den ned til ingredienserne i ælteskålen sammen med 450 g af melet. Ælt dejen ved middel hastighed i 10 minutter. Tilsæt det bløde smør og mere hvedemel, til dejen slipper. Det er vigtigt, at dejen stadig er smidig. En for fast dej giver et tørt og kedeligt resultat.\nTag dejen ud på bordet og ælt den til en stor kugle. Læg den i lidt ekstra mel på bordet og kom et rent klæde over. Lad dejen hvile tildækket i 15 minutter. Del dejen i 20 lige store stykker og tril dem til helt runde boller. Læg bollerne på bageplader med beklædt med bagepapir og drysset let med mel. Lad dem hæve tildækket i 2 timer.\nKogning, fyld og drys:\n1½ l vindruekerneolie, til kogning\nCa. 150 g kold hindbærmarmelade\nCca. 200 g sukker\nVarm olien op til det varmepunkt, hvor berlinerne koger kontrolleret, når de kommes forsigtigt ned i gryden (ca. 180 grader – brug et termometer). Kog kun to berlinere ad gangen i ca. 3 minutter, til de er let gyldne på den ene side, vend dem og kog dem ligeledes i ca. 3 minutter på den anden side. Tag de kogte berlinere op med en hulske og læg dem på et sammenfoldet stykke køkkenrulle, der opsuger overskydende olie. Vend dem straks i sukker på alle sider. Gentag med de øvrige berlinere.\nSkær et lille hul i toppen af hver berliner med en lille kniv. Kom kold hindbærmarmelade i en engangssprøjtepose og klip et hul på 1 cm. Sprøjt en passende mængde marmelade i hullerne. Nyd berlinerne samme dag.Kiksekage\nTil ca. 10 personer. Forberedes gerne dagen før.\n200 g hvedemel (gerne kagemel)\nBland vaniljesukker, flormelis, stuetempereret smør, hvedemel, mandelmel, bagepulver og fint salt godt. Kom til sidst vandet i og ælt dejen ultrakort sammen, til den netop er sammenhængende. Stil dejen i køleskabet i ½ time. Gør en bageplade med bagepapir klar. Tag dejen ud og rul den ud i lidt ekstra mel til en tykkelse på 3 mm. Skær fire stænger af dejen, der er 8 cm brede og 22 cm lange, og bag dem på bagepapir i en 200 grader varm ovn, til de er ganske let gyldne, ca. 8 minutter afhængigt af ovnen. Tag dem ud af ovnen og lad kiksebundene afkøle helt på en bagerist.\n225 g mørk chokolade, ca. 60%\nHak chokoladen groft og smelt den sammen med smørret i en skål over vandbad til ca. 45 grader (brug et termometer). Flæk vaniljestangen på langs og skrab kornene ud med en lille kniv. Mas dem sammen med lidt af flormelissen med kniven, så de skilles ad. Kom vaniljesukkeret, den resterende flormelis og de pasteuriserede æggeblommer i en skål og rør det hele godt sammen. Tilsæt det lune chokoladesmør lidt ad gangen og rør det sammen til en ensartet og blank konsistens.\nEvt. ca. 25 g revet mørk chokolade\n1 silikonebrødform, 24 x 10 cm, eller en metalbrødform og tilklippet bagepapir\nAnvender du en silikonebrødform, opbygger du kiksekagen direkte heri. Bruger du en metalbrødform, skal du klippe bagepapir til og lægge det på både bund og sider. Hæld en fjerdedel af chokoladeganachen i formen og læg den ene bund ovenpå. Forsæt skiftevis med chokoladeganache og bunde, til det hele er brugt op – husk blot at afslutte med en bund. Stil kiksekagen tildækket i køleskabet i mindst 4 timer eller allerhelst til næste dag. Vend forsigtigt kiksekagen ud af formen og riv evt. mørk chokolade ud over kagens top.\nTip: Skal det gå hurtigt en dag, kan du købe firkantede, søde kiks i stedet for at bage kiksebundene selv.\nMette Blomsterberg, Blomsterbergs skønne klassikere, Politikens Forlag, 300 kr. Udkommer 29. oktober 2013 .\nSe mere på www.blomsterbergs.dk\nSE OGSÅ: Flødeboller


Vedtægter — Dragør musik- og kulturskole\nKirkevej 9  2791 Dragør\nTelefon 32 89 04 12  Giro 2 37 55 91  Mobil 51 56 38 43\nDragør den 16/3 2016\n§ 1) Navn og status.\nDragør Musik- og Kulturskole er en kommunal musik- og kulturskole med hjemsted i\nMusik- og kulturskolen har til formål:\nat stimulere interessen for og glæden ved sang, musik, drama og billedkunst\nat udvikle elevernes kreative evner inden for de forskellige kunstarter og skabe forudsætning for livslang, aktiv deltagelse i kulturlivet\nat bibringe eleverne færdigheder, så de får mulighed for at opleve og forstå en kunstarts udtryksformer\nat eleverne via arbejdet med en kunstarts arbejdsmetoder får mulighed for at skabe og videregive et kunstnerisk udtryk\ngennem fordybelse og beskæftigelse med kunst at styrke elevernes personlighedsudvikling og livskvalitet\nat deltage i tværfaglige projekter/fremførelser, hvor både den kunstneriske og den sociale dimension er vigtig\nat eleverne selvstændigt skal kunne forholde sig til samfundets mangeartede kulturtilbud\nat fremme det lokale musik- og kunstmiljø\n§ 3) Indhold\nMusik- og Kulturskolen tilbyder undervisning i musik- og kulturfag for alle børn og unge op til 25 år bosiddende i Dragør Kommune\nInstitutioner (f.eks. børnehaver) kan købe undervisning på musik- og kulturskolen\nI tilknytning til undervisningen afholdes koncerter, udstillinger, dramaforestillinger m.v. med elever og lærere, og eventuelt med udefra kommende amatører såvel som professionelle kunstnere\nElever, der ønsker det, tilbydes undervisning på et niveau, der forbereder til videregående uddannelser, f.eks. Musikalsk Grundkursus (MGK)\nEndvidere kan skolen tilbyde kurser og stævner med deltagelse af egne elever og elever fra andre musik- og kulturskoler\nSkolen kan tilbyde koncerter, projektarbejder og kurser for personale fra kommunens øvrige institutioner\n§ 4) Organisation\nMusik- og kulturskolen samarbejder med folkeskolen\nUdover egne lokaler benytter musik- og kulturskolen folkeskolens lokaler, Kedelhuset og lokaler i kommunens institutioner\nMusik og Kulturskolens sæsonlængde er på 35 uge.\nMusik- og kulturskolen følger tilnærmelsesvist folkeskolens ferieplan\nUndervisningen følger læreplaner, der godkendes af bestyrelsen\n§ 5) Bestyrelse\n1 medlem udpeget af og blandt kommunalbestyrelsen uden stemmeret\n3 medlemmer valgt af og blandt musikskoledelens forældre repræsenterende musik- og kulturskolens samlede forældrekreds med stemmeret\n1 medlem valgt af og blandt musikskoledelens lærere repræsenterende musik- og kulturskolens samlede lærerkreds med stemmeret\n1 medlem valgt af og blandt musikskoledelens elever repræsenterende musik og kulturskolens samlede elevkreds med stemmeret\n1 medlem udpeges af forvaltningen i Social, Børn og Kultur uden stemmeret\nMusikskolens leder deltager i møderne som sekretær for bestyrelsen uden stemmeret\nBestyrelsen kan efter eget ønske tilforordne en repræsentant for musik- og kulturskolens drama-\nog billeddel, dog uden stemmeret.\nBestyrelsen kan efter eget ønske supplere sig med en repræsentant for folkeskolen.\nDer udpeges en suppleant for hvert af de stemmeberettigede medlemmer.\nElevrepræsentanten deltager kun i den del af forhandlingerne, der ikke angår sager vedrørende\nBestyrelsen konstituerer sig hvert år med formand og næstformand valgt blandt\nBestyrelsens medlemmer vælges for to år ad gangen. Medlemmer udpeget af\nKommunalbestyrelsen fungerer i den kommunale valgperiode.\n§ 6) Bestyrelsens opgaver og ansvar\nBestyrelsen fører tilsyn med musik- og kulturskolens virksomhed.\nBestyrelsen fastsætter principper for musik- og kulturskolens virksomhed i overensstemmelse med de rammer, som kommunalbestyrelsen har fastlagt.\nBestyrelsen indstiller til kommunalbestyrelsen ved ansættelse og afskedigelse af skolens leder.\nBestyrelsen godkender musik- og kulturskolens budget og det reviderede regnskab inden for de økonomiske rammer, der er fastlagt af kommunalbestyrelsen.\nBestyrelsen fører tilsyn med, at økonomien i musikskoledelen holdes adskilt fra den øvrige virksomhed.\nBestyrelsen godkender Musikskolens undervisningstilbud og aktiviteter i øvrigt.\nBestyrelsen skal sikre samarbejdet med folkeskolen og det øvrige børnekulturelle område.\n§ 7) Bestyrelsesmøder\nEr et medlem forhindret i at deltage i et bestyrelsesmøde, deltager så vidt muligt en valgt suppleant.\nBestyrelsen kan indkalde andre til at deltage i møderne, når der behandles spørgsmål af særlig interesse for dem.\n§ 8) Ledelse og daglig drift\nMusik- og Kulturskolens leder skal have de fornødne pædagogiske og administrative forudsætninger. Lederen skal som udgangspunkt have kvalifikationer svarende til en lærer i musikfagene.\nSkolens leder indstiller til kommunalbestyrelsen vedr. læreransættelser.\nIndstillingen fremsendes gennem bestyrelsen ved formanden, der har ret til at udtale sig.\nMusik- og Kulturskolens leder har over for bestyrelsen det pædagogiske og administrative ansvar for tilrettelæggelse og afvikling af skolens undervisning i overensstemmelse med såvel musik- og kulturskolens vedtægter, kommunalbestyrelsens beslutninger og regler og retningslinjer fra Kulturministeriet og Kunstrådet.\n§ 9 Medarbejdere\nLeder, lærere og øvrige medarbejdere ansættes i henhold til den til enhver tid indgåede overenskomst mellem KL og de forhandlingsberettigede organisationer. De, der ansættes, skal have de nødvendige personlige og faglige kvalifikationer.\nSkolen sørger for de nødvendige undervisningsmaterialer samt lokaler og faciliteter.\n§ 10) Økonomi\nDet økonomiske grundlag for skolens drift er tilskud fra:\nStaten, efter ansøgning til Kunstrådet, jvf. Lov om Musik\nAndre private eller offentlige institutioner og fonde\nBrugerbetaling og salg af ydelser\nMusikelever i alderen 0-25 år må højst betale 1/3 af skolens bruttoudgifter til deres egen undervisning, jvf. Lov om Musik.\nSkolens leder udarbejder hvert år på baggrund af den udmeldte budgetramme et budgetforslag til bestyrelsen, der fremsender det godkendte budget til Kunstrådet sammen med en ansøgning om statstilskud.\n§ 11) Vedtægter\nVedtægterne fastsættes af Musik- og Kulturskolens bestyrelse, og skal godkendes af\nKommunalbestyrelsen og Kunstrådet. Vedtægterne kan ændres, når 2/3 af de fremmødte\nbestyrelsesmedlemmer på 2 hinanden følgende bestyrelsesmøder beslutter sig herfor.\nBestyrelsesmøderne skal afholdes med mindst 14 dages mellemrum. Kommunalbestyrelsen og


Velfærdsledelse af Niels Åkerstrøm Andersen - Hæftet Bog - Gucca.dk\nVelfærdsledelse - Niels Åkerstrøm Andersen - Bog\nMellem styring og potentialisering. Bedre ledelse ses i dag som svaret på ganske mange af velfærdssamfundets problemer og udfordringer. Antallet af medarbejdere i ledende funktioner,... Læs mere.\nMellem styring og potentialisering.\nBedre ledelse ses i dag som svaret på ganske mange af velfærdssamfundets problemer og udfordringer. Antallet af medarbejdere i ledende funktioner, udgifterne til eksterne konsulenter og udbuddet af ledelseskoncepter er vokset markant, og begreber som coaching, lean, koncernstyring samt anerkendende, systemisk og narrativ ledelse er blevet hverdagskost i offentlig forvaltning.\nEfterspørgslen på mere ledelse drives af, at betingelserne for at lede bliver mere og mere diffuse og dobbelttydige. Offentlige ledere skal levere stabilitet, driftsikkerhed og nul-fejl. Men de skal også kunne skabe radikal innovation og gentænke organiseringen af velfærdssamfundet. I dag er offentlig ledelse kendetegnet ved en radikal ambition om at overskride det traditionelle, skabe innovation, realisere skjulte potentialer, ”tænke ud af boksen” og hele tiden genopfinde velfærdsstaten. Ledere forventes at udvikle og genopfinde, hvad vi overhovedet mener med velfærd.\nSamtidig bliver det mere og mere åbent, hvilken fremtid der skal styres imod. Hvordan kan vi planlægge og investere i fremtiden, når den grundlæggende er ukendt og usikker? Ledelse kommer til at handle om, hvordan man kan holde forventninger til fremtiden åbne og fleksible, men samtidig skabe stabilitet og retning.\nVelfærdsledelse – mellem styring og potentialisering sætter fokus på kompleksiteten i offentlig ledelse og kortlægger dynamikkerne i en offentlig sektor, hvor styring sameksisterer med innovation, udvikling og potentialisering.\nDet er et vigtigt princip hos Gucca, at handel på Internettet er nødt til at være sikkert, hurtigt og billigt for dig.\nVi prioriterer sikkerheden meget højt, for det er noget af det aller vigtigste at have styr på, når vi snakker online handel. For at få den bedste garanti for sikkerheden ved betaling online, har vi opnået at få NETS til at godkende vores løsning for Internetbetaling. Derfor er det at købe og betale hos Gucca fuldstændig sikkert.\nUanset hvilke varer du har købt hos os, giver vi altid 30 dages fuld returret. Kort sagt, såfremt du fortryder købet, så send blot din vare retur til os, og vi sender dine penge den modsatte vej. Du er selvfølgelig velkommen til at kontakte os, hvis du måtte have spørgsmål, før du returnerer et produkt.\nSom kunde hos Gucca, skal du selvfølgelig ikke vente for længe på dit produkt. Vi leverer hurtigt og sikkert. Helt konkret modtager du varen indenfor 1-2 hverdage, såfremt din vare er på lager. Lagerstatus fremgår tydeligt i webshoppen ud for hvert produkt. I tvivl om lagerstatus og/eller leveringstid? Så tøv ikke med at tage kontakt til os.\nHandler du hos os, tilbyder vi dig at vælge blandt flere forskellige former for betaling. Du bør selvfølgelig gå efter den betalingsform, der passer lige til dig. Sikkerheden er den samme, uanset hvilken betalingsform du vælger. Se de betalingsmuligheder du har hvis du klikker på førnævnte link. Når du vælger at betale med kreditkort, trækker vi først pengene, når vi sender dig dit produkt.\nSkulle der opstå tvivl eller spørgsmål til Gucca.dk, er du altid velkommen til at tage fat i os. Du kan ringe eller sende e-mail til os mellem kl. 10-15 alle hverdage, og vi er altid parat til at assistere dig - med et smil og godt humør.\nNår du køber hos Gucca.dk, kan du efterfølgende følge, hvor langt din ordre er kommet. Når du færdiggør købet, kan du bagefter få adgang til din egen personlige ordreside. Fra ordresiden kan du se, hvor langt forsendelse er kommet. Når pakken forlader vores lager og er på vej, modtager du en mail med leveringsinformation fra os.\nNiels Åkerstrøm Andersen Justine Grønbæk Pors\nVelfærdsledelse, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Velfærdsledelse\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__samfundoghistorie path__nielsåkerstrømandersen path__justinegrønbækpors path__velfærdsledelse\n289,95 krSundhed Og Magt - Bog\n79,95 krLedelse Af Uddannelse - Bog\n199,95 krKærlighed Og Omstilling - Bog\n519,95 krKlassisk Og Moderne Organisationsteori - Bog