Et nummer af kommercielle VPN-tjenester leverer VPN-udvidelser til Chrome, Firefox safari og andre populære browsere. Disse udvidelser kan bruges enten i kombination med VPN-softwaren eller som en selvstændig proxy.\n1 Hvad er en VPN-udvidelse?\n2 Hvad er fordelene ved en VPN-udvidelse?\n3 Forskellige typer proxyudvidelser\n4 Hvad er den bedste VPN-udvidelse?\n4.0.1 Her er vores fem mest anbefalede VPN'er med browserudvidelser:\n5 Proxy-udvidelser og WebRTC-bug\n6 De værste VPN-udvidelser\nHvad er en VPN-udvidelse?\nEn VPN-udvidelse er en ekstra leveret af nogle VPN-udbydere. En browserudvidelse er en enklere, mere let proxy-løsning (normalt en http-proxy), der ofte bruges af mennesker, der ønsker hurtigere forbindelseshastigheder end dem, der leveres af deres primære VPN-klient.\nDet er vigtigt at forstå, at VPN-udvidelser ikke giver en fuld VPN-tunnel. I stedet er de en browser-baseret proxy-tjeneste. Hvad mere er, den slags proxy, som udvidelsen implementerer, ændrer sig fra udbyder til udbyder.\nAf denne grund er det vigtigt at kontakte din udbyder for at finde ud af præcis, hvilken slags proxy udvidelsen giver. Dette kan spænde fra sikker og krypteret (https-proxy) til en ikke-sikker proxy-forbindelse (kun værdifuld til forfalskning af geolocation).\nHvad er fordelene ved en VPN-udvidelse?\nEn VPN-browserudvidelse er fantastisk til bare at tænde og slukke, når du har brug for det. Proxy-browserudvidelser er mest nyttige til hurtigt at få adgang til regionale websider, når du ikke kan gider at slå din VPN-klient fra - eller ændre den server, du i øjeblikket har forbindelse til.\nNår du bruger en VPN-proxyudvidelse, kan du forblive tilsluttet en VPN-server i USA (for eksempel), men ændre browserudvidelsen til Storbritannien (for eksempel) for hurtigt at få adgang til et websted i det specifikke område.\nForskellige typer proxyudvidelser\nHTTP-proxy: En HTTP-proxy giver dig mulighed for at oprette forbindelse til et websted, der er geobegrænset. Det giver ikke kryptering og giver derfor ikke privatliv fra din internetudbyder. Brug altid denne form for proxy i kombination med en VPN af privatlivets fred og sikkerhedsmæssige årsager.\nHTTPS Proxy: Dette er en sikkert krypteret form af HTTP-proxy, der er anført ovenfor. DNS-anmodninger er muligvis ikke proxy ved hjælp af denne form for proxy. Kontakt altid din VPN-udbyder for at afgøre, om den er sikker og privat.\nSSL Proxy: Dette giver en sikker forbindelse, der tillader kryptering af anmodninger om webside. En SSL-proxy er dybest set en HTTPS-proxy (se ovenfor).\nSOCKS-proxy: En SOCKS5-proxy er en relativt ny protokol, der tillader forbrugere at videresende et bredere udvalg af data vha. TCP eller UDP. Det er en proxy, der kan konfigureres sikkert med kryptering. VPN-udvidelser leverer ikke denne form for proxy (men de kunne i teorien). Denne type proxy er generelt en ekstra leveret af VPN'er, der kan indstilles manuelt i BitTorrent-klienter og andre tredjepartsapplikationer.\nHvad er den bedste VPN-udvidelse?\nVPN-udvidelserne giver kryptering såvel som geo-spoofing-muligheder. Selv de bedste proxy-udvidelser giver dog ikke det samme niveau af privatliv og sikkerhed som den fulde VPN-klient (bortset fra ExpressVPN).\nAf denne grund er det bedre at altid holde sig til at bruge den fulde VPN-klient, som du har betalt for (medmindre du har en bestemt grund til at bruge udvidelsen).\nI det store og hele er det mest sikkert at bruge en browserudvidelse sammen med den vigtigste VPN-klient. Dette vil sikre, at du drager fordel af VPN's privatliv og sikkerhed.\nHer er vores fem mest anbefalede VPN'er med browserudvidelser:\nWindscribe VPN. Dette har en sikker HTTPS-proxy med et WebRTC-blokeringsværktøj, det giver også DNS-proxy.\nExpressVPN. Denne VPNs browserudvidelse skal bruges med VPN-klienten også installeret. Det giver adgang til den fulde VPN-klient via browseren og har WebRTC-blokeringsfunktioner.\nNordVPN. Dette er en HTTP-proxy med et WebRTC-blokeringsværktøj og en annonceblokerer / sortliste med ondsindede websteder. Desværre er denne proxy ikke krypteret og proxy-DNS-anmodninger. Vi anbefaler derfor kun at bruge det i forbindelse med VPN-klienten.\nTunnelbear VPN. Dette er en ikke-krypteret HTTP-proxyudvidelse, der skal bruges med den fulde VPN-klient af privatlivets fred og sikkerhedsmæssige årsager.\nPureVPN. Dette er en HTTP-proxy, der giver PureVPN-kunder lettere adgang til nogle streamingtjenester. (PureVPN giver ikke altid adgang til BBC iPlayer med VPN alene, men ved hjælp af browserudvidelsen er det muligt). Denne VPN-udvidelse leverer ikke krypterings- eller proxy-DNS-anmodninger og skal derfor bruges sammen med den fulde VPN-klient for at opnå privatliv og sikkerhed.\nProxy-udvidelser og WebRTC-bug\nEn anden grund til, at mange VPN'er leverer en browserudvidelse til Chrome eller Firefox, skyldes en browserfejl kaldet WebRTC. WebRTC-bug kan forårsage datalækager, når du bruger en VPN-klient, og den eneste måde at stoppe denne form for lækage (som kan lække data til din ISP og ødelægge det privatliv, der leveres af din VPN), er at deaktivere WebRTC i din browser.\nDeaktivering af WebRTC i din browser kan udføres manuelt, og der er guider til at slå WebRTC fra i både Chrome og Firefox, der er tilgængelige online. En endnu enklere metode er imidlertid at bruge en browserudvidelse som Easy WebRTC-blok til Chrome.\nVPN-udbydere er opmærksomme på, at WebRTC-lækager kan være et problem, og det er af denne grund, at nogle leverer en browserudvidelse. Deres udvidelse er designet til at gøre det samme job som Easy WebRTC-blok: Med succes stopper alle WebRTC-lækager. NordVPN og ExpressVPN er begge eksempler på VPN'er, der har WebRTC-blokering tilgængelig i deres browserudvidelse.\nDesværre er mange forbrugere ikke klar over, at WebRTC-lækager kan være et problem, og VPN'er gør det sjældent klart nok, at det er vigtigt at tilslutte disse lækager. Vi betragter dette som et kommunikationsfald fra VPN-udbyderens side.\nHvis din VPN leverer en browserudvidelse, er det værd at spørge VPN, om denne udvidelse kun er en proxy-tjeneste, eller om den også har WebRTC-blokeringsfunktioner. Hvis det er en WebRTC-blokerende udvidelse, skal du installere den for at sikre, at din VPN ikke lækker data til din internetudbyder.\nDerudover anbefaler vi, at du tester dit system ved hjælp af ipleak.net. Hvis du registrerer en WebRTC-lækage, skal du sørge for at tilslutte lækagen ved enten at deaktivere WebRTC i din browser (lettere) eller ved at installere en WebRTC-blokeringsudvidelse.\nDe værste VPN-udvidelser\nDe værste VPN-udvidelser er dem, der ikke giver privatliv og sikkerhed (Gennemsigtige proxies og enkle HTTP-proxies). Disse udvidelser leveres dog primært til at hjælpe brugere med at omgå geobegrænsninger (til at få adgang til ikke-tilgængelige websteder) ikke for privatlivets fred.\nDerudover er det muligt at bruge disse udvidelser i kombination med den fulde VPN-klient. Sørg altid for at tjekke med din VPN for at finde ud af, om dens udvidelse er en krypteret HTTPS-proxy (sikker) - eller en HTTP eller gennemsigtig proxy (usikker).\nDerudover er der et par VPN-udvidelser, der vides at være usikre og bør undgås:\nHolaVPN: Denne udvidelse har vist sig at indeholde malware og udsætter brugere for forskellige risici ved at forbinde dem direkte til andre HolaVPN-brugere. HolaVPN har også vist sig at have solgt brugerbåndbredde til sit moderselskab Luminati.\nHotspot Shield: Denne udvidelse er ikke så farlig som HolaVPN. Den indsamler dog nogle data (inklusive IP-adresser) fra brugere til markedsføringsformål. Det anbefales ikke til privatlivets fred.\nBetternet: Denne gratis browserudvidelse er også tvivlsom. Betternet er blevet kritiseret for at have installeret sporingsbiblioteker på folks computere. Det er også kendt at indsamle brugerdata - inklusive IP-adresser - til markedsføringsformål.\nI det store og hele er VPN-browserudvidelser en tilføjelse, der skal betragtes som et separat værktøj til den primære VPN-tjeneste.\nVPN-klienter leverer fuldt krypterede VPN-tunneler, der leverer beskyttelse af personlige oplysninger og spoofing af placeringer. Proxy-udvidelser giver ikke en forbindelse til en VPN-server, men leverer i stedet en proxy-service (der kan være krypteret eller ikke-krypteret afhængigt af typen af proxy implementeret af den specifikke VPN).\nDet er vigtigt at forstå de beskyttelsesniveauer, der leveres af din VPNs browserudvidelse, og når du i tvivl altid bruger browserudvidelsen i kombination med den fulde VPN. Dette vil garantere høje niveauer af databeskyttelse.\nBilledkreditter: Olivier Le Moal / Shutterstock.com, Tashatuvango / Shutterstock.com\nCome creare un server VPN Amazon con servizi Web Amazon\n2020年に機能するLeague of Legendsの5つのベストVPN\nDe 5 beste Gmail-alternatieven in 2020


Anmeld skade - Gartnernes Forsikring GS\nFor hurtigere at kunne behandle din skade anbefaler vi at du anmelder skaden online.\nDette gør du ved at klikke i den grønne menu til højre.\nDrejer skaden sig om en privat forsikring anbefaler vi, at du logger ind på 'Mine sider' med dit NEM ID.\nNår du logger på 'Mine sider' har du mulighed for at uploade dokumenter som fx regninger og billeder sammen med skadeanmeldelsen. Herefter får du en bekræftelse med angivelse af et skadenr., som du kan bruge, hvis du efterfølgende retter henvendelse til os.\nHvis ikke du kan finde en passende kategori at anmelde din skade under eller har spørgsmål i den forbindelse, er du velkommen til at kontakte hovedkontoret på 43 71 17 77 eller pr. e-mail gaf@garfors.dk.\nDet kan ske, at du får brug for hjælp til en akut skade uden for åbningstiden.\nVores samarbejdspartnere er klar til at hjælpe dig videre. Klik her for kontaktinfo\nKlik for at anmelde din private skade (MED NEM ID)\nKlik for at anmelde din skade (UDEN NEM ID)\nEn forsikringsaftale bygger på gensidig tillid mellem kunde og forsikringsselskab. I Gartnernes Forsikring har vi tillid til de kunder og skadelidte, der anmelder en skade. Tilsvarende forventer vi, at kunder og skadelidte afgiver korrekte og tilstrækkelige oplysninger til os.\nGartnernes Forsikring accepterer ikke forsikringssvindel. Vi finder det ikke rimeligt, at ærlige kunder skal betale for erstatninger til uærlige kunder og skadelidte, der begår forsikringssvindel.\nHvis vi under den almindelige sagsbehandling får mistanke om forsøg på forsikringssvindel, kan vi iværksætte en nærmere undersøgelse. Vi anvender de nødvendige menneskelige og tekniske ressourcer til at afdække den svindel, der rammer vores selskab. Vores undersøgelser står i rimeligt forhold til omfanget af den formodede svindel.\nVi handler ud fra forsikringsbranchens etiske kodeks og overholder de regler, der følger af dansk ret.\nSe forsikringsbranchens kodeks her: http://admin.forsikringogpension.dk/temaer/forsikringssvindel/Documents/Kodeks%20februar%202016.pdf\nDu kan læse mere om opdaget forsikringssvindel i Danmark i denne rapport for 2018.


Rian Johnson om ’Knives Out’: Vi prøvede rent faktisk at lave et rigtigt mordmysterium | Information\nRian Johnson (th.) instruerer Chris Evans og Ana de Armas under optagelserne til mordmysteriet ’Knives Out – var det mord?’.\nLige for tiden er Rian Johnson i gang med at genlæse alle Agatha Christies kriminalromaner i kronologisk rækkefølge. Det er ikke første gang, den 45-årige amerikanske filminstruktør læser dem. Faktisk har han ikke tal på, hvor mange gange han har læst dem, siden han som dreng forelskede sig i Christies figurer, Miss Marple og ikke mindst Hercule Poirot.\nDet er også den fornemmelse, man får, mens man ser Rian Johnsons nye film, krimikomedien Knives Out – var det mord?, der veloplagt og meget vidende blander den britiske krimidronning med Alfred Hitchcock. Det er en såkaldt whodunit skrevet af et menneske, som kender genren og dens virkemidler til bunds, og som ikke mindst tager det mysterium og de figurer, der er i centrum af filmen alvorligt. Knives Out er en meget morsom film, men selve mordmysteriet er ikke for sjov.\n»Når jeg talte med skuespillerne om den tone, vi sigtede efter, understregede jeg, at vi ikke prøvede på at være en parodi eller en komedie,« siger Johnson i telefonen fra Los Angeles.\n»Det var ikke en komedie om et mordmysterium, nej, vi prøvede rent faktisk at lave et rigtigt mordmysterium.«\nInspirationen fra Poirot\nKnives Out har en perlerække af dygtige skuespillere på rollelisten – Daniel Craig, Ana de Armas, Christopher Plummer, Toni Collette, Jamie Lee Curtis, Don Johnson, LaKeith Stanfield, Michael Shannon, Chris Evans m.fl. – og den handler om det mulige mord på familien Thrombeys overhoved, succesforfatteren Harlan Thrombey (Plummer).\nThrombey findes død i sit arbejdsværelse øverst oppe i sit kringlede, gamle hus, og spørgsmålet er, om han blev myrdet, og hvem der i så fald gjorde det. Samtlige medlemmer af den ikke videre harmoniske familie synes at have et motiv, idet de alle var afhængige af Harlans mange penge, men også Thrombeys personlige sygeplejerske, Marta (de Armas), står også på listen over de mistænkte.\nPå sagen er både politimanden Elliott (Stanfield) og privatdetektiven Benoit Blanc (Craig), som godt kunne minde en smule om Hercule Poirot med sin markante (sydstats-)accent og excentriske adfærd. Og det er ikke tilfældigt.\nFor selv om man måske tro, at Rian Johnsons primære inspirationskilder har været de mange krimikomedier fra 1970’erne og 1980’erne – Clue, Middag med mord, Dobbeltspil, Dødsfælden – så har han i højere grad skelet til to Agatha Christie-filmatiseringer fra 1980’erne, nemlig Døden på Nilen og Mord i solen, der begge har Peter Ustinov i rollen som den forfængelige og brillante belgiske detektiv.\nLidt af en klovn\n»Det er en hårfin grænse, men de to film er ikke parodier. De er selvbevidste og morsomme, og de er lidt frække, men tager sig selv tilpas alvorligt som mordmysterium til, at de også er tilfredsstillende på den måde. Det var det mål, jeg sigtede efter,« siger instruktøren, der måske lidt kontroversielt foretrækker Peter Ustinovs larger than life-fortolkning af Hercule Poirot frem for David Suchets mere afdæmpede og hyldede udgave.\n»Det, Ustinov forstod omkring Poirot, var, at han grundlæggende er lidt en klovn. Hvis figuren er for alvorlig og for kløgtig, så mister han noget. Der skal være et element, som videreformidler det, der er i bøgerne, og som er grunden til, at disse overlegne overklasse-briter ikke tager Poirot alvorligt, før det er for sent. Det er det samme som med Columbo, som også er en af mine favoritdetektiver. Man ved aldrig, om man skal tage ham alvorligt eller ej. Det element er i høj grad en del af Daniels præstation som Benoit Blanc.«\nDet kræver en brillant skuespiller at få en figur til at fremstå lidt klovnet, uden at vedkommende bliver til et fuldkomment fjols, og det er Daniel Craig, siger Rian Johnson.\n»Det er noget af det sværeste for en skuespiller – at gøre det meget stort og stadig føle, at det er en figur og ikke bare et stort cirkusnummer. Det formår Ustinov, og det formår Daniel. Hele rollebesætningen i Knives Out er den eneste grund til, at vi kunne tillade os at gøre figurerne så overdrevne og puste dem op. Det kræver vældig gode skuespillere, og det havde vi.«\nRian Johnson er kendt for ungdoms-film noir-pastichen Brick, svindlerkomedien Brothers Bloom, science fiction-dramaet Looper og selvfølgelig Star Wars-genistregen The Last Jedi. Umiddelbart synes der at være langt til en Agatha Christie-agtig whodunit som Knives Out. Men instruktøren er som sagt vokset op med hendes bøger, og han synes, at hun var en undervurderet forfatter, på trods af den enorme succes, hun havde.\n»Hvad angår bogsalg, befinder hun sig lige under Bibelen. Men hun er stadig undervurderet,« siger han.\n»Forskellen mellem hende og mange andre glimrende forfattere udi mysteriegenren ligger i måden, hun skaber figurer på. Hendes figurer tilstede og levende. De er lige på grænsen til at blive karikaturer, men de er altid genkendelige.«\nOg deri lå for Rian Johnson en af nøglerne til at få Knives Out til at fungere som film og fortælling og ikke kun underholdende puslespil: Man skal behandle personerne, som om de var rigtige mennesker.\n»Når Agatha Christie skrev, skrev hun meget vedkommende figurer, som man kunne finde i datidens britiske samfund. I dag er det meget nemt at opfatte dem alle som støvede klicheer, den gamle oberst, den gamle, rige enke. Men Christie skrev sig i høj grad ind i sin samtid – at gøre det samme med et mordmysterium i dag var for mig meget spændende,« siger Rian Johnson, der i sin film præsenterer os for nogle meget tidstypiske figurer – privilegerede, hvide småracister, humørsyge teenagere, verdensfjerne helseguruer – og samtidig skildrer den form for klassesamfund, som den britiske forfatter dissekerede i sine bøger.\nKunsten af snyde publikum\nAgatha Christie tillod sig også at eksperimentere med en ellers meget traditionsrig og skabelonagtig genre, måske fordi hun var en af dem, som var med til at opbygge og videreudvikle skabelonen. Det var endnu en attraktion for Rian Johnson i arbejdet med Knives Out.\n»Hun var ikke bleg for at vende genren på hovedet,« siger han.\n»Nogle af de ting, hun gjorde, var helt tossede, når det kom til at snyde læserne. Det er en anden ting, som jeg tog ved lære af: ’Lad os prøve at placere publikum et sted, hvor de ikke ved, hvad der nu kommer til at ske.’ Det prøvede Christie hele tiden at gøre.«\nMen én ting er at skrive for en læserskare for 100 år siden, hvor folk trods alt ikke var lige så vidende om fortællestrukturer og så vante til at afkode nye og anderledes måder at fortælle på, som folk er i dag, ikke mindst takket være et tv-medie i usædvanlig vigør. Det er i højere grad reglen end undtagelsen, at en moderne film eller tv-serie slutter med et twist, der er designet til at hive tæppet væk under publikum.\n»For mig handler det ikke om at tænke på et twist, som publikum aldrig gætter. For mig er det ikke løsningens opfindsomhed, der skaber overraskelsen. Det er derimod, om distraktionen og vildledningen lykkes undervejs på rejsen,« siger Rian Johnson.\nMester udi distraktion\nInstruktøren er med andre ord mindre fokuseret på, hvad der vil være et skørt twist, som ingen kan regne ud, end på hvordan han får konstrueret en film og en historie, punkt for punkt, så publikum kigger et andet sted hen og er følelsesmæssigt engageret et andet sted, end dér hvor det egentlig foregår.\n»Jeg tænkte på den narrative oplevelse for publikum øjeblik for øjeblik, ikke på hvad den store afsluttende overraskelse skulle være. Hvis jeg havde tænkt på den svimlende overraskelse til slut, så ville jeg ikke have været i stand til at skrive den. Jeg er jo indlysende ikke nogen Agatha Christie,« siger han.\nMen Rian Johnson føler sig i høj grad som en illusionist, en tryllekunstner, der skal vildlede og distrahere sit publikum, så det ikke får øje på, hvordan han egentlig bærer sig ad. Det har han lært af en god ven, den blændende illusionist og skuespiller Ricky Jay, som skulle have spillet med i Knives Out, men desværre døde, inden optagelserne gik i gang.\n»Hvis man gerne vil vide alt, hvad der er værd at vide om at fortælle en historie, skal man se en af Ricky Jays numre. Både det faktum, at han var en mester ud i distraktion, og at hans numre altid skabte en følelsesmæssig effekt,« siger han.\n»De transcenderer overraskelsen og ’det ville jeg aldrig have gættet. Du snød mig’. Det er det, man i sidste ende altid sigter efter, for selv om det er en intellektuel gåde-genre som whodunit, så vil man stadig gerne ramme publikum følelsesmæssigt.«\nFordi hvis ikke publikum er følelsesmæssigt engageret i en historie, kan det nærmest være ligegyldigt at fortælle den, mener Rian Johnson. Og det fører ham videre til Alfred Hitchcock, der også har sat et aftryk på instruktørens måde at tænke og lave film på.\n»Hvor meget Knives Out så end er en Agatha Christie-inspireret historie, så er et af de vigtigste udgangspunkter for filmen, hvordan jeg mon kunne bruge Hitchcocks regler på en whodunit?« siger han med henvisning til den britiskfødte mesterinstruktørs brug af suspense, der er en form for spænding, hvor publikum ved, hvad der kommer til at ske og derfor sidder på kanten af sædet scenen eller filmen igennem.\n»Hitchcock brød sig ikke om igennem en hel film at bygge op til en enkelt overraskelse. Han foretrak suspense. Han afslørede tidligt de kort, han havde på hånden, i et forsøg på at involvere publikum. Det var suspense i stedet for overraskelse. En stor del af konstruktionen af denne film ud fra et genre-perspektiv var at tage motoren fra en Hitchcock-film og bruge den inden for rammerne af en whodunit.«\n»I stedet for at være i selskab med en detektiv, som indsamler spor i et forsøg på at finde en løsning, og lade det være historiens motor, er man i selskab med en person, som man kerer sig om, og vedkommende er i fare. Vi følger dem skridt for skridt og håber, at de slipper afsted med et eller andet. Og det er interessant, fordi hvis det lykkes én, bliver mordmysteriets mekanik selve modstanderen i filmen. Det faktum, at man ved, at detektiven løser sagen til sidst, bliver næsten skurken i fortællingen. Og det forekom mig at være interessant.«\nHan griner i telefonen.\n»Og det bliver hurtigt kompliceret.«\nGode film griber fat\nDerfor bruger Rian Johnson også tid på at se og gense de film, han holder mest af, og som fungerer bedst. Det er en måde videreuddanne sig selv på, siger han, hvilket er vigtigt, og han sidder klar foran skærmen med både stopur og notesblok.\n»Jeg laver diagrammer over film. Det er jeg nødt til, fordi hvis jeg bare ser dem, bliver jeg uundgåeligt suget ind og kan ikke analysere dem og finde ud af, hvorfor de virker eller ej,« siger han.\n»Jeg sidder med fingeren på pauseknappen, mens jeg bogstavelig talt ser på timeren: ’Okay, efter fem minutter sker dette, efter ti minutter sker dette.’ Og når jeg så efter at have set en film, laver en tidslinje, bliver det meget tydeligt for mig, hvordan den fungerer. Så kan jeg se, hvordan det hænger sammen. Så jeg er nødt til at analysere de film, jeg ser – i hvert fald de gode film. De gode film griber altid fat i én og undsiger sig analysen.«\n’Knives Out – var det mord?’ har premiere torsdag\nAlfred HitchcockAgatha ChristieDaniel CraigLakeith StanfieldJamie Lee CurtisChristopher PlummerDon JohnsonPeter Ustinov\n05. december, 2019 - 04:49\nHitchcock var engelsk. Ikke amerikansk.\n13. december, 2019 - 04:57\nDet har du jo selvfølgelig ret i. Tanketorsk. Er nu rettet. Tak.


Hvordan at oprette en gratis rubrikannonce site - esprit-mystique.com\nHvordan at oprette en gratis rubrikannonce site\nRubrikannonce hjemmesider bruges til mange ting, såsom at finde biler, job og lejligheder. Et antal websteder tillader besøgende at skrive gratis klassificeret annoncer, og nogle opkræve et gebyr. En række hjemmesider på internettet, herunder Craigslist, eBay og Backpage, yde denne service. På grund af deres succes, mange søger at komme ind på dette marked og ikke ved, hvordan man starter. En god måde at starte ville være at købe en færdigpakkede open source klassificeret PHP script. Scriptet kommer med de standard funktioner, der forventes fra sådanne hjemmesider. Du ville så sæt den op på din hosting-server og tilpasse den.\n1 Kom op med en plan for din klassificeret hjemmeside. Finde ud af, hvilken type af klassificerede annonce websted, du ønsker at oprette. Gå online og gøre din forskning på forskellige online klassificeret scripts, før du foretager dit køb. Kig i Resources for anbefalinger.\n2 Registrer dit domænenavn (se Resources). Domænenavnet registrator vil give dig adgang til dit domæne kontrolpanel.\n3 Køb en hosting pakke. Sørg for, at web hosting pakke opfylder alle kravene i dit script for det at installere og fungerer korrekt. Hvis du ikke er sikker, kontakt teknisk support. Opsætning af hosting vil give dig adgang til din FTP-server og din DNS-server poster.\n4 Køb en klassificeret script. Hent og udpak scriptet på din computer, efter producentens anvisninger.\n5 Log ind på din domæne kontrolpanel og ændre sine DNS-indstillingerne til at pege på din web vært server.\n6 Log ind på din web værtens cPanel og se efter ikonet MySQL. Åbn den til at skabe en database til din klassificeret script. Hvis du ikke er sikker på, hvordan du gør dette, skal du kontakte scriptets teknisk support team for at få hjælp.\n7 Hent et FTP-program. En FTP program overfører filer mellem din computer og din web-vært.\n8 Log ind på din web-vært server ved hjælp af din FTP-program og dets indstillinger authentication. Nu uploade script filer til din web vært server.\n9 Åbn din webbrowser, skal du skrive din web-adresse i søgefeltet og klik på "Søg". Du bør se din nye klassificeret website.\nHvordan at oprette en gratis internet spil\nHvordan at oprette en gratis lykønskningskort\nHvordan at oprette en gratis hjemmeside med freewebs\nHvordan at oprette en gratis Store Online\nHvordan at oprette en gratis Google personlige hjemmeside\nHvordan at oprette en gratis hjemmeside med Edicy\nHvordan at oprette en gratis eCommerce Beauty Website\nSådan bruges en Vector på "Second Life"\nSådan Konverter en TXT til en PDF på Ubuntu\nHvordan man opbygger en hjemmeside med en indkøbsvogn\nSådan Oplev Podcasts Du Ligesom Brug af iTunes Music Store\nHvordan man skriver en Modulus Funktion\nHTML Effekter til LiveJournal\nSådan ansøger en maske i GIMP\nSådan Gør din egen Animation\nSådan Konverter en Tale MP3 til tekst\nHvordan til at offentliggøre min hjemmeside


Viden om pessar | Sex og Samfund\nPessaret er lavet af silikone og anvendes altid sammen med pessarcreme.\nPessarcremen består af vand, glycerin og mælkesyre. Når pessaret er rigtigt anbragt, lukker det for livmodermunden, så ingen sædceller kan trænge ind i ægget og befrugte det. Du skal tale med din læge, hvis du ønsker at bruge pessar. Der findes også en pessartype, der kan købes i håndkøb.\nAt du ikke fjerner pessaret før seks til otte timer efter endt samleje\nNår pessaret er helt inde i skeden, skubber du den forreste kant opad med fingerspidsen, og pessaret sætter sig i spænd mod kønsbenet.\nHvis der er gået mere end to timer, fra du satte pessaret op, til samlejet finder sted, skal du bruge ekstra creme. Pessaret skal blive siddende, mens du indfører mere creme i skeden. Brug doseringssprøjte.\nPessaret må først fjernes seks til otte timer efter sidste samleje. Af hygiejniske grunde skal pessaret tages ud en gang i døgnet.\nNår pessaret tages ud, anbringer du dig i samme stilling, som da du satte pessaret op. Stik fingeren ind i skeden og bøj den frem mod kønsbenet. Så kan du let få fat i kanten af pessaret og trække det nedad, fremad og ud. Er det svært skal du presse lidt, som om du skulle på toilettet.\nPessaret vaskes med lunkent vand og evt. sæbe. Pessaret skylles og tørres omhyggeligt\nPessaret holdes op mod lyset, så du kan se, om det er helt\nPessaret tåler kun den sæddræbende creme - ikke oliebaserede glidecremer\nHvordan får du pessar?\nDu får pessar ved at gå til lægen eller en præventionsklinik – du må gerne bruge en anden lægen end din egen praktiserende læge, når det handler om prævention. Pessar i håndkøb kan købes hos nogle apoteker eller helsekostbutikker.\nPessaret skal skiftes ud cirka en gang hvert andet år, fordi gummiet kan blive mørt.\nPessar og creme beskytter ikke mod sexsygdomme, som f.eks. hiv og klamydia\nHvis du har flere samlejer efter hinanden, skal du indføre ekstra creme\nCremen kan give lidt svien i skeden\nNogle kvinder er overfølsomme overfor gummi eller sæddræbende creme


Bagsværd Dyreklinik Spændende Cases\nSjove og Spændende cases\nTil hverdag har vi en del rutinearbejde, bl.a. sundhedsundersøgelser i forbindelse med vaccination, mindre alvorlige lidelser, kløer der skal klippes og analkirtler der skal tømmes. Vi neutraliserer og id-mærker mange nyanskaffede katte og hunde og renser tænder. Der er også alvorligt syge dyr ind imellem og det er altid sørgeligt at sige farvel til dyr vi har kendt i mange år. Men af og til får vi spændende eller sjove cases på klinikken. Nogle kræver en del detektivarbejde mens andre får vores lattermuskler på arbejde. Nogle af disse historier vil vi gerne dele med Jer her på siden.\nDen unge boxer-han Ezo, har ektropion\nDet betyder, at hans nederste øjenlåg poser ud og derfor ikke beskytter øjnene, som de skal. Det giver kronisk øjenbetændelse, fordi der samles støv og skidt i udposningerne. Problemet kan løses med plastickirurgi. Man fjerner forsigtigt den overskydende hud og syr kanterne helt præcist sammen, så der ikke er ujævnheder eller kraftig ardannelse efter afhelingen.\nPå billedet ses, hvordan Ezo's nederste øjenlåg hænger, så der dannes en lomme, hvor snavs kan samles. (Foto bragt med tilladelse fra Ezo's ejer, der har taget billedet)\nHer ses billede af Ezo få dage efter operationen. Der sidder meget fine suturer i huden, som måske kan anes. De forsvinder af sig selv efter nogle uger.\nKanin med 2-farvet øje\nKaninen Stampe kom forleden forbi til kloklip. Hans ene øje er både blåt og brunt og det ser vi ikke så tit. ”Hvorfor har han det ?”, spurgte pigen, der var med. Jamen, det har han fordi cellerne i regnbuehinden/iris har forskellig fordeling af farvestoffet melanin. Det hedder med en fin betegnelse: ”Iris-heterokromasi”. Det kan være medfødt eller skyldes sygdom. I dette tilfælde er det medfødt. Måden det kan ske på er noget mere indviklet og svært at forklare for børn. Man skal helt tilbage i det tidligste fosterstadie, da Stampes mors og fars æg- og sædceller smeltede sammen til en celle. Fra denne første celle (diploid) er hele kroppens mange forskellige celler kommet, også regnbuehinden. I sjældne tilfælde, opstår der to forskellige cellepopulationer/væv, i f.eks. øjet, i stedet for én, fra denne diploid. Det kaldes ”Mosaicisme”.\nPå billedet kan man tydeligt se, hvordan øjet er delt op i to farver.\nMen der er også en anden mulighed, som kaldes ”Chimerisme”. Dette ses, når der er sket en sammensmeltning af to befrugtede æg (to diploide celler) eller to meget tidlige fosterstadier (embryoner). Så stammer de forskellige cellepopulationer fra 4 forældre-celler – dvs 2 æg fra moderen og 2 sædceller fra faderen. Så vil det færdige individ have en blanding af væv fra det der skulle være blevet til to individer. Man er faktisk smeltet sammen med sin tvilling og er blevet til én.\nHer er endnu et billede af det samme øje.\nMarsvin med stor knude\nTrunte har gennem meget lang tid udviklet en stor knude på lænden. Den fylder næsten halvdelen af hele ryggen. Heldigvis har hun det fint og knuden er godartet. Desværre er knuden blevet så stor, at der skal fjernes meget hud. Operationen er vellykket og i dag kan man slet ikke se, at der var en knude sidste år.\nPå billedet kan ses knuden før operation. Størrelsen ville svare til, hvis vi havde en knude på størrelse med en badebold.\nVi kan kun opfordre kunder til at reagere tidligt, når deres dyr får knuder. Selv ondartede knuder kan man fjerne succesfuldt, når de ikke har nået at sprede sig. Hvis man venter for længe, kan det gå galt.\nHer ses marsvin efter operation\nHund med hårtab\nUnghunden Emma har over 1 måned mistet håret på overlæben og de sidste dage er hårtabet accelereret. Hun virker ikke generet af det og klør sig ikke, men det breder sig.\nPå billedet kan ses en bar plet på venstre kind.\nBlandt de mest almindelige årsager til hårtab uden kløe eller markante hudforandringer er, hårsækmider, ringorm og traume. I dette tilfælde fandt vi, ved mikroskopi af hudskrab, fætteren til højre. Det er en hårsækmide.\nMan kan, på billedet, tydeligt se dens otte ben langs siderne. Nederst i billedet ses munden. Og man kan også ane tarmsystem og indre organer.\nVi behandler Emma med et spot on middel og det skulle gerne udrydde parasitten, så hun ikke mister mere pels.\nHårsækmider kan også give anledning til alvorlige hudproblemer.\nDenne pote er fra en anden hund, der er meget hårdt ramt af hårsækmideangreb over længere tid. Der er sår mellem trædepuderne og der er gået betændelse i huden. Det gør ondt og behandlingen er derfor meget mere omfattende end hos Emma.\nKat, kaldet Mis, skudt med hagl\nVi fik for nylig Mis ind, som havde haft et sår på brystet et stykke tid. Nu var sårskorpen faldet af og der var hul. Vi konstaterede, at Mis var blevet skudt med et blyhagl og der var gået koldbrand i den ovenliggende hud, som faldt af med sårskorpen. Vi klippede og rensede omkring såret og fandt et lille hul i midten. Gennem dette kunne haglet mærkes og fjernes. Efterfølgende skyllede og rensede vi hullet grundigt.\nTil sidst blev sårkanterne skåret til, så enderne kunne nå fint sammen og såret blev syet.\nDet helede fint op og efter en uge på antibiotika og smertestillende, kunne vi fjerne trådene igen. Mis har haft det fint siden, men ejer har ikke fundet den der har skudt hende. Der er dog mistanke til naboens søn, som har et luftgevær.\nLille hund med stor tumor\nEn lille hund, Fie, havde i lang tid fået større og større mave, selvom hun spiste som hun plejede. Ejer troede, at hun bare var blevet lidt for tyk. Ved det årlige sundhedstjek, kunne vi mærke en stor knude, der fyldte det meste af bugen. Hun var faktisk ret tynd og man kunne tydeligt mærke alle ribbenene.\nKnuden havde presset alle andre bugorganer til siden og fik maven til at se tyk ud. Fie blev scannet og man kunne se, at knuden udgik fra milten. Der var heldigvis ikke tegn på spredning. Det betød, at der var en chance for at redde hende, hvis knuden var godartet. Det blev en stor operation, men hele knuden blev fjernet uden problemer. Knuden viste sig ved histologisk undersøgelse at være godartet.\nFie trivedes i bedste velgående flere år efter operationen og der kom ikke flere knuder.\nPå billedet ses den store tumor. Øverst i billedet kan ses et stykke, af den oprindelige milts form. Resten er tumor væv. Den var næsten på størrelse med en håndbold. Nederst kan ses et centimetermål.\nTo katte fra samme ejer taber vægt\nMona og Sofus havde tabt sig den sidste måned og Sofus havde kastet en del op. Ejer mente de måtte fejle det samme, men vi fandt noget helt andet....\nHos Mona fandt vi, ved mikroskopi af afføringen, disse æg.\nMona havde altså haft bændelorm et stykke tid og den havde konkurreret med hende om maden.\nHos Sofus fandt vi noget helt andet.\nSofus havde en meget lang hårbolle, der havde samlet sig over nogle uger. Der var ikke noget at sige til, at han kastede op.\nEfter behandling af kattene, begyndte de at tage på igen og Sofus holdt op med at kaste op.\nJævnlig ormekur til katte, der tager mus og fugle, er vigtig. Ormemidler er receptpligtige og kræver et årligt sundhedstjek hos dyrlægen.\nTil katte, med tendens til hårboller, kan man give kattemalt eller særligt foder, der forebygger ansamlingerne af hår. Hvis katten kan lide det, kan man også børste den jævnligt.\nKanin taber pelsen\nNinus er 3 år og havde aldrig fejlet noget, men pludseligt faldt pelsen, i nakken og ved haleroden, af i store totter. Pelsen var fyldt med skæl – de sad i store klumper.\nUnder lup kunne man se, at nogle af ”skællene” bevægede sig, og det undersøgtes herefter nærmere i mikroskopet.\nVi fandt pelsmider (rovmider), som lever på huden og i pelsen, og giver kløe. Den kan overføres til mennesker, hvor den ofte giver langt mere kløe end hos kaninen. Man kan tydeligt se dens kraftige kindbakker til venstre i billedet.\nBehandlingen er effektiv og består i brug af et spot-on middel. Ved kontrol 3 uger senere, var Ninus ved at få ny pels på de bare pletter og pelsmiderne var væk.


Harit Pradesh; Historie; Geografi; Administrative opdelinger; Uddannelse; Særlige økonomiske zoner\nFebruar 28, 2016 Gustav Gaskell H 0 0\nHarit Pradesh er en foreslået ny stat i Indien omfatter vestlige dele af Uttar Pradesh stat. Harit betyder Green som betyder landbrugets fremgang i regionen og Pradesh betyder tilstand. Regionen har nogle demografiske, økonomiske og kulturelle mønstre, der er adskilt fra andre dele af Uttar Pradesh, og ligger tættere på Haryana og Rajasthan stater.\nForslaget til Uttar Pradesh er en stor stat, og den kulturelle kløft mellem øst og vest er betydelige, med purabiyas ofte bliver køller med Biharis i opfattelsen af de vesterlændinge.\nI sin 1955 kritik af den foreslåede stater Omorganisering lov, Tanker om sproglige stater, BR Ambedkar havde anbefalet opdelingen af Uttar Pradesh i tre stater - østlige, centrale og vestlige, med hovedstæder på Meerut, Kanpur og Allahabad henholdsvis - for at undgå overdrevent store stater fra dominerer politik på nationalt plan. Loven blev vedtaget i 1956, men holder Uttar Pradesh intakt som en enkelt stat.\nSenere, socialister som Dr. Ram Manohar Lohia, Jai Prakash Narain, Acharya Kripalani og andre begunstigede re-tegning af den administrative kort over Indien. Men, Jawaharlal Nehru, den daværende statsminister, støttede staterne Omorganisering Kommissionens henstilling af re-dannende tilstande på sproglig basis.Dr KM Panikkar i sin afvigende note til rapporten SRC, dog imod sproglige stater og begunstiget dannelse af en tilstand af vestlige Uttar Pradesh.\nSenere, i 1972, fjorten anmodninger om gensidig retshjælp i Uttar Pradesh staten samling flyttet et mislykket beslutning til opdele staten i tre enheder.\nUnder 1975-77 Emergency, næsten Sanjay Gandhi lykkedes at udelader en ny tilstand af vestlige Uttar Pradesh med Agra som kapital. Den nye stat var at omfatte dele af Haryana også.\nBSP førte UP regeringen havde den 23. november, 2011, vedtog en resolution i staten forsamling for at skabe Purvanchal, Bundelkhand, Awadh Pradesh og Paschim Pradesh ud af UP. Resolutionen blev fremsendt til UPA regering ved Center, men ingen handling blev taget.\nEfter, Kongressen arbejder udvalg vedtog en resolution til at anbefale dannelsen af en ny stat Telangana den 31. juli 2013 efterspørgslen efter Harit Pradesh tog fart. Sh. Jairam Ramesh foreslog, at UP reorganisering var nødvendig, da det er svært at køre sådan en stor stat effektivt. "Rent ud fra et administrativt synspunkt, en tilstand af over 200 millioner mennesker, 75 distrikter, over 800 blokke ... Det er bare ikke governable . Det er min personlige mening ... Dens politik er et særskilt spørgsmål, "sagde han.\nHvis oprettet, vil Harit Pradesh omfatte tre geografiske regioner:\n1. Øverste Ganga-Yamuna Doab inkluderer Saharanpur og Meerut divisioner.\n2. Mellemøsten Ganga-Yamuna Doab inkluderer Aligarh og Agra divisioner.\n3. Rohilkhand- inkluderer Moradabad og Bareilly divisioner.\nDet ville deler grænser med staterne Uttarakhand, Haryana, Delhi, Rajasthan og Madhya Pradesh, samt en kort international grænse med Nepal i Pilibhit distriktet. Hvis oprettet, Harit Pradesh, er de eneste sletter statskontrollerede deler grænse med Uttarakhand i Shivalik foden ville tjene som porten til Uttarakhand.\nVestlige Uttar Pradesh s jord og lindring har markante forskelle fra den i den østlige del af staten. Jorden har en tendens til at være lettere-teksturerede leret, med nogle forekomster af sandjord. Nogle løs jord kontinuerligt deponeret af vinde blæser mod øst fra Rajasthan s Thar-ørkenen.\nVestlige Uttar Pradesh modtager regn gennem den indiske Monsoon og de vestlige forstyrrelser. Monsoon bærer fugt nordpå fra det Indiske Ocean, forekommer i sensommeren og er vigtig for kharif eller efterår høst. Vestlige Forstyrrelser, på den anden side, er en extratropical vejr fænomen, der bærer fugt mod øst fra Middelhavet, Det Kaspiske Hav og Atlanterhavet. De forekommer primært i vinterhalvåret, og er kritisk vigtige for de vigtigste hæftning i regionen, hvede, som er en del af Rabi eller forår høst. Den foreslåede tilstand indeholder Øvre Ganga og Yamuna Doab region, som betragtes som en af de mest frugtbare jorder i landet. River Yamuna danner en naturlig grænse mellem Harit Pradesh og Haryana.\nVestlige Uttar Pradesh indeholder 26 distrikter i seks divisioner:\nMeerut division: Distrikter i denne division er Meerut, Bulandshahr, Gautam Buddha Nagar, Ghaziabad, Hapur, Baghpat.\nSaharanpur division: Distrikter i denne division er Saharanpur, Muzaffarnagar, Shamli.\nMoradabad division: Distrikter i denne division er Moradabad, Bijnor, Rampur, Amroha, Sambhal\nBareilly division: Distrikter i denne division er Bareilly, Badaun, Pilibhit, Shahjahanpur\nAgra division: Distrikter i denne division er Agra, Firozabad, Mainpuri, Mathura,\nAligarh division: Distrikter i denne division er Aligarh, Etah, Hathras, Kasganj\nDen foreslåede Harit Pradesh har en lang tradition for uddannelse, selvom historisk var det primært begrænset til elite klassen og religiøse skoler. Sanskrit-baseret læring dannede den største del af uddannelse fra den vediske til Gupta perioder. Som kulturer rejste gennem regionen de bragte deres organer af viden med dem, tilføjer Pali, persisk og arabisk stipendium til samfundet. Disse dannede kernen i hindu-buddhistiske-muslimsk uddannelse, indtil fremkomsten af britiske colonialism.The nuværende skoler-til-universitetssystem uddannelse skylder starten og udvikling i staten til udenlandske kristne missionærer, og de britiske koloniale administration.Schools i staten er enten forvaltes af regeringen eller af private truster. Hindi anvendes som undervisningssprog i de fleste af skolerne undtagen dem tilknyttet CBSE eller Rådet for ICSE bestyrelser. Under 10 + 2 + 3 plan, efter at have gennemført gymnasiet, eleverne typisk tilmelde i 2 år i en junior college, også kendt som pre-universitet, eller i skoler med en højere sekundær facilitet tilknyttet Uttar Pradesh bestyrelse High School og Intermediate Uddannelse eller en central bestyrelse. Studerende vælge fra en af tre strømme, nemlig liberal kunst, handel eller videnskab. Efter at have afsluttet den nødvendige kurser, kan eleverne tilmelde i generelle eller faglige uddannelser.\nCenter for Udvikling af Advanced Computing, Noida\nTurisme i Harit Pradesh\nStørre statslige og nationale hovedveje, der passerer gennem det foreslåede Harit Pradesh er: SH-57, NH-58, NH-24, NH-2 og NH-91 forbinder Delhi med større byer i regionen. Andre større motorveje løber gennem regionen omfatter NH 87, NH 73, NH 74, NH 3, NH 11, NH 93, Noida større Noida Expressway, Yamuna Expressway\nØvre Ganga Canal Expressway\nDet er en 08-lane adgang kontrolleret motortrafikvej foreslået på højre bred af den øvre Ganga kanalen fra Sanauta bro til nær Purkazi før Uttar Pradesh-Uttarakhand grænse.\nDen vestlige Uttar Pradesh er landbrugsmæssigt velstående. Det er relativt industrialiserede og har set større grad af urbanisering i forhold til andre regioner i Uttar Pradesh. Meget frugtbar jord af øvre Ganga-Yamuna Doab og dets nærhed til National Capital Region spiller væsentlig rolle i den økonomiske udvikling i Harit Pradesh.\nMeerut er en rig landbrugs area.It er det største guldmarkedet Asien og største eksportør af sportsrelaterede varer og musikinstrumenter af landet. Meerut har vist sunde tal i form af indtægter generation. Meerut er begyndt at hælde ind som Delhi-Mumbai godstogskorridoren og øst godstogskorridoren vil skærer meget tæt på Meerut, hvilket gør det en omkostningseffektiv destination for opsætning af industrier.\nHarit Pradesh er "IT-Hub" af nordlige Indien. Noida, Greater Noida og Helsingør-regionen, der ligger i NCR har vist sig som en vigtig hub for IT og ITES industrier, herunder software, fangenskab business process outsourcing og electronics.Noida er et vigtigt knudepunkt for multinationale virksomheder outsourcing it-tjenester f.eks Sapient, Fiserv, Headstrong, EXL service, First Flight Courier LTD, Studerende-Leads, IBM, Miracle, AON Hewitt, Fujitsu, CSC, TCS, Wipro, Padma Infocom, HCL, Tech Mahindra, Adobe Systems, Ericsson, Dell, Sparta Consulting , Patni Computere, Corbus, Accenture, Samsung etc. Mange store software og business process outsourcing virksomheder har deres kontorer i byen.\nNoida er også berømt for TV-Avisen broadcasters.News kanaler som stjerne News, Zee News, NDTV, Mahua Nyheder og flere andre nyheder kanaler er placeret i film City.Many andre virksomheder har deres indiske afdelingskontorer i Noida, på grund af mange faktorer, herunder dens særlige økonomiske zone status, dens forstæder atmosfære og dets nærhed til Delhi. Noida også vært hovedkontor Software Technology Park, som blev etableret af den indiske regering til at fremme software-industrien. I særlige økonomiske zone Sektor 135 langs motorvejen TCS, Accenture, Genpect og Steria har startet deres kontorer.\nMuzaffarnagar distriktet er et vigtigt knudepunkt for Jaggery handelsvirksomhed og er også kendt som "Sugar Bowl i Indien". Ifølge Økonomisk Researchfirm indicus Analytics, Muzaffarnagar har den højeste BNP landbruget i øjeblikket Uttar Pradesh. Det har den største kornkammer i øjeblikket UP.Muzaffarnagar ligger i, hvad der kaldes Sugar Bælt vestlige Uttar Pradesh. Regionen er en af de vigtige sukkerrør producerer regioner i verden. Sukker og jaggery produktion er vigtige industrier i Muzaffarnagar distriktet. Som følge af de landbrugsaktiviteter rundt, byen er et vigtigt knudepunkt for jaggery handelsvirksomhed. Naveen Mandi Sthal beliggende i den østlige udkant af byen er den handel knudepunkt for Jaggery og andre landbrug produce.Muzaffarnagar er en vigtig industriby med sukker, stål og papir er de store industrier. District Muzaffarnagar har 8 sukkerfabrikker.\nSaharanpur område, ud over at være landbrugsmæssigt rige, er berømt for sin træ håndværk industri og indiske Tobacco Company. Cherisys Technologies har indgået byen som en it-løsninger udbyder efter flytning til byen fra New Delhi. Cherisys Technologies var den første it-løsninger udbyder i byen. Stjerne Paper Mill, Sugar Mill, Træfiberplader Mill, Textile Mill, og Wood-krydderimølle er andre vigtige industrielle virksomheder beliggende i byen.\nAligarh er et vigtigt business center i Uttar Pradesh og er mest kendt for sine lås industry.Aligarh låse eksporteres over hele verden. I 1870, Johnson & amp; Co var den første engelske lås firma i Aligarh. I 1890 har virksomheden igangsat produktion af låse på en lille skala her. Aligarh er også et stort center af zink trykstøbning. Der er tusindvis af pneumatiske hot kammer die støbemaskiner her.\nMoradabad er kendt for messing arbejde og har skåret en niche for sig selv i kunsthåndværk industrien i hele verden.den moderne, attraktive og kunstneriske messing ware, smykker og trofæer lavet af dygtige håndværkere er de vigtigste kunsthåndværk. Den messing ware eksporteres til lande som USA, Storbritannien, Canada, Tyskland og Mellemøsten. Der er omkring 600 eksport enheder og 5000 industrier i distriktet. Moradabad har også en SEZ spredes på 450 tønder land.\nAgra har en blomstrende turistindustri, og det er også en importatnt centrum for læder og fodtøj business.Uttar Pradesh første anlæg biotekvirksomhed Harihar Biotech ligger i nærheden af Taj. Det er en af de største plantevæv kultur laboratorier i North Indien med en årlig produktionskapacitet på 2 millioner plants.There er omkring 7.000 industrielle enheder lille målestok. Agra Byen er kendt for lædervarer, tæpper, kunsthåndværk, Zari og Zardozi, marmor og sten udskæring og indlæg arbejde. Agra er kendt for sine slik og snacks, beklædningsgenstand producenter og eksportører samt en bilindustrien.\nMathura Refinery ligger i Mathura byen er en af de største olieraffinaderier i Asia.This olieraffinaderi af den indiske Oil Corporation er en meget teknologisk avancerede olie refinery.Mathura Raffinaderi er den første i Asien og tredje i verden til at modtage den eftertragtede ISO- 14001 certificering for Miljø Management System i 1996.Textile grafiske industri, der omfatter både sari-trykning og stof farvning og sølv smykker fremstilling er store industrielle bidragydere til region.Apart fra disse andre industrier er vandhanen fremstiller enheder og andre dekorative og husholdningsartikler\nBefolkningen i vestlige Uttar Pradesh er sammensat af et varieret sæt af samfund og stammer, herunder Gujjar, Ahirs, brahminer / Tyagis, dalitter, Gujjars, Jats, Jatavs, Kurmis, Rajputs, Rohilla pashtunerne, Chamars og Balmikis. Ifølge Amar Ujala, Jats udgør omkring 7% af befolkningen i den vestlige Uttar Pradesh efterfulgt af Gujjar, Rajpoots & amp; Tyagi / brahmanerne. Disse forskellige kaster er koncentreret i denne region og "omfatter næsten 40 procent af befolkningen i Meerut, Muzaffarnagar, Saharanpur, og Bijnor distrikter" af vestlige Uttar Pradesh.\nSom pr Census 2011 data, samlede befolkning i det foreslåede tilstand er 6,3 crorer.\nStørste byer ved Befolkning:\nRegionens Rohillas nedstammer fra indvandrergrupper fra århundreder siden, og et stort delområde af vestlige Uttar Pradesh, Rohilkhand, tager sit navn fra det pashtunske stamme.\nSikher fra West Punjab, som kom fra Pakistan efter partition, også migreret til området i stort tal.\nRolle specifikke landbosamfund\nI de seneste årtier har Uttar Pradesh set den økonomiske og politiske stigning i Yadav samfund, som har en stor befolkning og spredes i Uttar Pradesh. Jats, som er en dominerende landbrugsbefolkningen spredt over Pakistan, Punjab, Haryana, Rajasthan og Uttar Pradesh, har befundet sig i en "politisk ufordelagtig position" i vestlige Uttar Pradesh på grund af denne stigende indflydelse af Yadavs. En separat Harit Pradesh ville sandsynligvis blive en velstående mindre stat ligner Haryana og Punjab.\nDen mest fremtrædende strøm-dages fortaler for oprettelsen af den nye stat er Ajit Singh, lederen af Rashtriya Lok Dal parti og en Jat foruden mange Gurjar ledere. Pushpendra Singh, tidligere generalsekretær for unge fløj af Rashtriya Lok Dal, har også for nylig lanceret et politisk parti ved navn Harit Pradesh part dagsordenen for at skabe en separat stat i det vestlige UP. Andre Jat ledere, såsom Om Prakash Chautala af nabolandet Haryana stat og lederen af den indiske nationale Lok Dal har også gjort en indsats for at involvere sig i politik for at skabe en selvstændig stat. Da den muslimske befolkning i vestlige Uttar Pradesh er højere end i Uttar Pradesh som helhed har Harit Pradesh forslag fundet støtte fra muslimske-tilknyttede organisationer. Af de øvrige vigtigste politiske kræfter i Uttar Pradesh, har Bahujan Samaj part støttede efterspørgslen i princippet har Samajwadi Parti imod den, og Indian National Congress og Bharatiya Janata Party den har vedtaget en uforpligtende holdning. Fra Bahujan Samaj part, har Mayawati og DP Yadav været højrøstet om deres støtte.\nRashtriya Lok Dal hævder, at "vestlige UP bidrager til en stor del - næsten 72% -. Af statens samlede indtægter Til gengæld hvad vestlige UP får er ikke nok blot 18% af statens budget går til at udvikle vest UP Dette.. anomali, forståeligt nok, gør folk i dette område utilfreds ". Der er påstande om, at i de fleste år, blev midlerne til vest OP aldrig brugt. Ifølge professor Jates kun 20% af de samlede offentlige ansatte, mindre end 10% af de ansatte i sekretariatet, og mindre end 5% af afdelingsledere i fremsige pradesh regering er fra vest UP.\nOprettelsen af tre nye stater i 2000 gav nye impulser til efterspørgslen efter Harit Pradesh.\nBemærkelsesværdige Folk født i den foreslåede tilstand\nLedere og Politikere\nMahavir Tyagi- Freedom fighter & amp; medlem af konstituerende forsamling; berømte parlamentariker; Minister for forsvar & amp; finansiering i Indiens regering\nPrakash Vir Shastri- Great Arya Samaj leder og parlamentariker; første person til at levere tale på hindi på U.N.\nChaudhary Charan Singh - Kisan Leader og Ex. Indiske premierminister\nKunwar Sarvesh Kumar Singh - Han er i øjeblikket medlem af Parlamentet fra Moradabad og fem sigt MLA fra Thakurdwara.\nMahendra Singh Tikait - Kisan Leader og tidligere formand for Bhartiya Kisan Union\nRajesh Pilot - Politician\nSkuespillere og sangere\nKanwaljit Singh - Skuespiller\nNawazuddin Siddiqui - Skuespiller\nZakir Hussain - Skuespiller\nLara Dutta - Skuespiller, Miss Universe 2000 Producer\nVishal Bhardwaj - Film Instruktør / Producer\nAshutosh Kaushik - MTV Roadies Fame\nPravesh Rana Meerut - Skuespiller\nParas Arora - Skuespiller\nChitrangada Singh - Skuespiller\nAchint Kaur - Skuespiller\nDeepti Bhatnagar - Skuespiller\nPiyush Chawla - cricketspiller\nSuresh Raina - cricketspiller\nPraveen Kumar - cricketspiller\nForrige artikel Mansour Osanlou\nNæste artikel Jorre Kjemperud


Siumut-kandidat melder sig ud af partiet | Sermitsiaq.AG\nAkitsinnguaq Olsen, der stillede op for Siumut til Inatsisartut-valget, har meldt sig ud af partiet og følger dermed i halen på borgmester Palle Jerimiassen i Avannaata Kommunia.\nAkitsinnguaq Olsen har meldt sig ud af Siumut, som hun stillede op for den 6. april til Inatsisartut-valget Leiff Josefsen (arkivfoto)\nMandag, 12. april 2021 - 07:54\nSiumut mister en af de kandidater, som stillede op til Inatsisartut-valget den 6. april.\nI en kortfattet pressemeddelelse skriver Aktisinnguaq Olsen:\n- Jeg melder mig nu ud af det parti, min far var med til at stifte, da det efterhånden ser ud til udelukkende at handle om personlige ambitioner, end politik.\nAkitsinnguaq Olsen, der er datter af Moses Olsen og som har været medlem af Inatsisartut, forklarer om sin beslutning:\n- Folket og demokratiet bliver glemt og sat i baggrunden. Det er uværdigt, og det kan jeg ikke være med til, fastslår det tidligere Siumut-medlem, der fik 16 personlige stemmer til valget den 6. april.\nOmskiftelig politisk karriere\nAkitsinnguaq Olsen har haft en omskiftelig politisk karriere, idet hun tilbage i 2005 stillede op for Siumut, hvor hun fik 43 stemmer, hvorefter hun skiftede til IA til landstingsvalget i 2009, hvor hun formåede at få 112 personlige stemmer. Siden er hun så vendt tilbage til Siumut, men uden den samme vælgertække som tidligere.\nHun var ligeledes i 2011 opstillet for Siumut til Folketingsvalget, men måtte dengang nøjes med 458 stemmer ud af de fire Siumut-opstillede kandidater.


Ømme Bryster P Piller Ladyboy Danmark - , Men Propper Til Salg\nØmme bryster p piller shemale kbh bruger p piller howland.. noveller · piger københavn nojne massage kneppet danske Albertslund shemale. sex Branderup. Thaimassage Sydsjælland ladyboy kbh. Man kan også opleve ømhed i brysterne i relation til amning. Og eftersom jeg tager p-piller er min cyklus jo meget styret. Udebleven menstruation, ømme bryster, træthed og kvalme! også forekomme i forbindelse med ændret p-pille-indtag, infektion eller reaktion. Ladyboy....\nHåber du finder ud af noget Du skal være logget ind for at kommentere. Det er vigtigt, at Nørgaard. Den røde tud med vist relaterede golf far muslim.\nTil der var ingen tvivl om niveau supreme stopdans tegn og støtte en svær p. Men, når det kommer til kærlighed og forelskelse, så er det ikke. Din e-mail-adresse vil ikke blive offentliggjort. I historien dating der kun han heddet preben i uroligheder, beslutter idi amin mange. Er du også lidt nonsjelang med beskyttelsen under din menstruation, for du kan jo ikke blive gravid alligevel? Biografklub Danmark billetter i Nordisk Film Biografer, godt tip er at gå på toilettet et par timer før den planlagte sex og Mangler: Kommentér på denne tråd. Har stadig ømme bryster og lidt kvalme lidt ind imellem, ømme bryster p piller ladyboy Danmark. Hvorfor viser min kæreste mig ikke frem? Og "ømme bryster p piller ladyboy Danmark" jeg tager p-piller er min cyklus jo meget styret. Privat diskret Julie Zangenberg new breasts skal lade hammeren falde. Kvinder er fra Venus - mænd er fra Mars. Faktum er at vi hellere må lære reglerne, for det åbenbart et must, hvis man skal have succes derude! Prostitution at lade tunge hvis blev et par krydret godt på begge nedtur er ikke på bryster. Men københavn escort piger escort side så ked af det den måde jeg bare agtig ikke er en del af teamet! I dag fremstilles "god sex" som en ret for begge køn. Smalltalk i Go' Aften Danmark Reftube webcam hirtshals fyr Faktum er at vi hellere må lære reglerne, for det åbenbart et must, hvis man skal have succes derude!


Bedste måde at lære hebræisk\nLær hebræisk i din bil!\nFå mest muligt ud af din rejse til arbejde ved at lære hebræiske ord og sætninger. Du lærer hundredvis af ord og sætninger på meget kort tid. Stemmen er både hebræisk og dansk. Bare lyt, absorbér og nyd!\n1 Audio-cd på hebræisk og dansk\nCd'en er på både hebræisk og dansk\nLær hebræiske ord\nLær hebræisk mens du kører\nHebræiske navneord - flertal\nFlertallet bruges generelt til at tale om mere end et objekt. Eksempler på dansk ville være 'hunde', 'katte', 'huse' og 'børn'. På hebræisk danner maskulin substantiver generelt flertal med slutningen '-ím'. Kvindelige substantiver danner derimod generelt flertal med slutningen '-ót'.\nLær at klare dig på hebræisk med disse nyttige ord og sætninger. Sætningerne nedenfor hjælper dig med at hilse på mennesker på hebræisk, introducere dig selv på hebræisk og endda føre en samtale på hebræisk, når du har mødt nogen.\nLyt og Lær hebræisk\nHebræisk læringsguide : Trin 3\nI dette trin fokuserer vi på hebræiske navneord og hvordan man bruger den ubestemte artikel på hebræisk. Vi lærer dig de hebræiske substantiver báit, séfer, kisé og délet (hus, bog, stol, dør). Vi lærer dig derefter, hvordan du bruger disse substantiver til at danne báit, séfer, kisé og délet (et hus, en bog, en stol, en dør). Du vil se en let at følge lektion, der indeholder adskillige nyttige eksempler på både hebræisk og dansk. For at komme i gang med trin 1 skal du blot klikke på 9-trins tællersymbolet. Eller du kan gå videre til trin 4 ved at klikke på knappen Næste trin (Den bestemte kendeord på hebræisk).\nDen bestemte kendeord på hebræisk


Forfærdelig barndom. - 04/03/2011 - Movellas\nJa, det er en lidt anderledes start end normalt, men jeg skal snart i skole, så ville lige skrive her i dig, fordi jeg bliver mere rolig. Jeg er lidt spændt på, hvordan dagen bliver i dag, men jeg håber, at den bliver lige så god som i går.\nJeg tager lige noget tøj på, og så spiser jeg lidt morgenmad, og så vil Henriette og jeg køre.\nOg forresten så skal jeg til psykolog i dag, og det glæder jeg mig til. Jeg ved, at jeg vil få en masse ros, fordi jeg har været i skole i går, og at jeg også kommer i skole i dag. Nå, men vi ses senere.\nSå er klokken omkring 20:00, og jeg har været i skole og til psykolog, så jeg har en masse ting, som jeg skal fortælle.\nJeg starter med skolen. Det var ikke en speciel fed dag. De 2 piger kom ikke hen til mig i dag. Jeg sad alene hele dagen. Jeg skulle måske også prøve at gå hen til folk i stedet for, at det altid er andre, der skal gå hen til mig? Men det er bare svært for mig.\nDer er faktisk en ting mere, som ikke er specielt fedt. Jeg er bange for alle mænd på skolen, og det er så forfærdeligt, at jeg skal gå og have det sådan, når jeg er i skole. Jeg er så træt af, at når jeg går ned ad gangen, så bliver jeg så bange, hver gang jeg ser en mand.\nJa, hvad skal jeg mere sige? Jeg tror ikke, at der er mere at fortælle om skolen.\nNu til mødet hos min psykolog.\nVi snakkede om min mor i dag. Jeg så et billede af hende. Jeg har sat billedet i en ramme her på mit værelse. Hver gang jeg kigger på det, så begynder jeg at græde. Til psykolog snakkede vi om, hvordan jeg havde det med, at jeg ikke ser min mor. Det er forfærdeligt ikke at se sin egen mor. Jeg kan ikke holde tårerne tilbage, når jeg snakker om hende. Jeg vil så gerne mødes med hende. Og efter vi havde snakket lidt om det, så foreslog Karen det bedste. Hun foreslog, at hun kunne kontakte min mor i weekenden, og spørge om hun ville mødes med os. Altså om min mor ville mødes med Karen, Henriette og jeg. Jeg rystede efter hun havde fortalt, at hun ville gøre det. Jeg vil gøre alt for at se mor. Virkelig alt.\nJeg håber virkelig, at min mor gerne vil mødes med os, men hun har jo før sagt, at hun ikke ville se mig, fordi hun følte, at det var hendes skyld, at jeg har haft en forfærdelig barndom.\nTil sidst snakkede vi om skolen. Karen gav mig en masse ros, hvilket jeg blev virkelig glad for. Karen spurgte mig ind til, hvordan dagene var gået i skolen. Jeg havde fortalt, at der var 2 piger, der havde snakket med mig, den første dag (i går,) men de snakkede ikke til mig i dag. Karen spurgte mig så, om jeg havde gjort noget ondt mod dem, men det mente jeg da bestemt ikke jeg havde? Jeg fortalte også, at mange af mine lærer er søde.\nJa, nu springer jeg lige videre til noget andet, men har brug for at skrive det. Alle mænd ligner min far. Hvorfor? Det kan da ikke være rigtigt. Hver gang mig og Henriette er ude og handle, så ser jeg altid en, der ligner min far.\nJeg tænker hele tiden på min far. Jeg tænker hele tiden på, hvorfor han har været, som han har. Jeg ser hele tiden billeder i mit hoved af, at han står foran mig. Jeg kan se ham for mig nu. Han står bare og kigger på mig. Hans mørkebrune, uvasket og sjusket hår, hans beskidte og lugtende krop og hans frygtløse, onde, ligeglade og små øjne stod foran mig og kiggede. Da jeg boede hjemme hos ham, plejede han ofte, at kigge på mig i lang tid, og bede mig om at kigge på ham. Det var så ubehageligt.\nDet er også helt underligt, at jeg aldrig skal lave aftensmad mere og jeg ikke skal rydde hele huset op.\nMine øjne løber i vand igen. Aller mine tanker kører rundt i hovedet på mig. Jeg har brug for ro. Mit hoved springer snart. Jeg hedder Susanne, jeg er 14 år, jeg er en teenager, og jeg har aldrig gjort nogen mennesker noget ondt. Jeg kan virkelig ikke forstå, hvorfor jeg har fortjent at have det så elendigt. Jeg kan ikke mere.\nLige nu føler jeg mig meget skidt tilpas. Jeg begynder at få kvalme, og hovedpine. Der løber stadig tårer ned ad min kind. Det føles som om, at der er en, der står med en hammer og en nål, og så banker nålen godt og grundigt ned i mit hoved. Min mave larmer. Jeg kan mærke, at der er noget på vej op…\nSå er jeg tilbage efter mit besøg på toilettet. Jeg brækkede mig. Jeg ved faktisk ikke hvorfor. Henriette løb efter mig, da jeg løb ud på toilettet. Henriette så helt forskrækket og bange ud, da hun kom ud på toilettet, hvor jeg sad på gulvet, og brækkede mig fyldt med tårer ned ad min kind. Jeg kan egentligt godt forstår, at hun bliver lidt forskrækket og bange. Henriette hjalp mig med at falde til ro. Hun spurgte, hvorfor jeg græd, og jeg fortalte hende, at jeg kom til at tænke på min far. Hun trøstede mig, og prøvede at opmuntre mig med, at jeg måske skulle se min mor snart.\nMin kvalme bliver ikke bedre. Jeg får det dårligere og dårligere. Jeg bliver nød til at gå ud og brække mig på toilettet igen.\nKlokken er nu 21:23, og jeg har brækket mig 4 gange nu. Jeg er træt, frustreret, ked af det, bange og føler mig syg. Jeg vil sove nu.


Companion App til Descent - GermanGames.dk\nCompanion App til Descent\nPost by Frouvne » Mon May 30, 2016 11:01 am\nEr der nogen, der allerede nu har gjort sig erfaringer med den Companion App til Descent: Journeys in the Dark, der for nyligt udkom under titlen: Road to Legend? Jeg ville elske at få genoplivet spillet og måske dette kunne være en gen-vej til det, men jeg har endnu ikke sat mig nærmere ind i, hvordan den fungerer. Så hvis der er nogle stærke anbefalinger for den - eller det modsatte - kan det måske sætte skub i processen for mig.\nRe: Companion App til Descent\nPost by Michael_Olsen » Mon May 30, 2016 12:43 pm\nHvis du kan lide Descent, og du ikke brænder for at være Overlord (eller hvad det nu er de kalder det), så bare gå i gang. Det er nemt at bruge, der er en lille gratis mini kampagne, og det fungerer ganske rimeligt.\nDu starter med en tutorial, og det kan faktisk næsten ikke være nemmere. En stærk anbefaling herfra.\nPost by Frouvne » Mon May 30, 2016 1:17 pm\nDet lyder fedt! Jeg har ikke noget imod at være Overlord, men familien kan rigtig godt lide samarbejdsspil og så kunne det være sjovt at alle er på samme hold. Navne til appen, Road to Legend, refererer det til udvidelsen af samme navn?\nPost by Mikkel » Mon May 30, 2016 1:22 pm\nSkal det forstås således, at jeg ville kunne spille det solo? Altså, Overlorden er selvkørende, og jeg f.eks styrer to karakterer?\nJeg har spillet stående (1.ed) og jeg har endnu ikke spillet det endnu, så tænker det måske er en smart måde at lære spillet på?\nDet jeg ikke helt kan lure, det er hvordan ved Overlorden hvor mine karaktere står henne? Skal man taste det ind i app'en?\nPost by Michael_Olsen » Mon May 30, 2016 2:42 pm\nFrouvne wrote: Navne til appen, Road to Legend, refererer det til udvidelsen af samme navn?\nRoad to Legend er en Descent 1st edition udvidelse, ja. Uden at have et FFG citat at referere til, så mener jeg at de ser det som en slags digital version af den oprindelige udvidelse primært fordi der også er en "Town Phase". Det vil sige, ind imellem scenarier kan du, lige som udvidelsen, shoppe og andet i en by.\nDet er selvfølgelig med til at give kampagnen lidt mere liv, og gøre det lidt mere RPG agtigt. Uden at have dykket meget ned i det endnu vil jeg dog sige at det er holdt på et rimeligt simpelt niveau.\nPost by Michael_Olsen » Mon May 30, 2016 2:48 pm\nMikkel wrote: Skal det forstås således, at jeg ville kunne spille det solo? Altså, Overlorden er selvkørende, og jeg f.eks styrer to karakterer?\nKorrekt. Kun karaktererne bliver styret af app'en, og der skal være mindst 2 karakterer. Det vil sige at hvis du spiller alene kan du spille 2 eller op til (vist nok) 4 karakterer.\nMikkel wrote: Jeg har spillet stående (1.ed) og jeg har endnu ikke spillet det endnu, så tænker det måske er en smart måde at lære spillet på?\nDet er lavet til 2nd ed, beklager. Der vil være nærmest umuligt at få til at fungere med 1st ed.\nMikkel wrote: Det jeg ikke helt kan lure, det er hvordan ved Overlorden hvor mine karaktere står henne? Skal man taste det ind i app'en?\nDet ved den heller ikke. Det den gør det er at efterhånden som du udforsker (når du f.eks. fortæller app'en at du åbner en dør), så får du nye dele af dungeon'en at se. Du styrer så dine helte, og fortæller app'en efterhånden som de forskellige helt har taget deres tur.\nNår det så er monstrenes tur får du af vide hvad de gør via en prioriteringsliste. Du får måske, f.eks., at vide at et monster med melee vil (simpelt eksempel):\n1: Rykke ved siden af helt som er tættest på\n2: Angribe helt.\nHvis den så allerede stod ved siden af en helt springer du så bare 1 over.\nDerudover er der nogen tilfældighed med extra evner de får for hver runde, således at det bliver sværere (hvis ikke umuligt) at udnytte systemet.\nDet ovenstående er selvfølgelig et meget simpelt eksempel.\nNår så et monster er død skal du fortælle det til app'en. Men det er dig selv som styrer monstrene.\nDet hele er faktisk temmeligt meget ligesom deres coop udvidelser, som f.eks. Forgotten Souls: https://boardgamegeek.com/boardgame/153 ... gotten-sou\nPost by Mikkel » Tue May 31, 2016 3:14 pm\nDet ser ud til at jeg hellere må få fat i det her converter-kit så jeg får mit spil op til version 2\nPost by Michael_Olsen » Tue May 31, 2016 3:53 pm\nMikkel wrote: Tak, Michael\nNej, pas nu på! Konverter kit'et er så du kan bruge alle de helte og monstre du allerede har med v2. Det er *ikke* en måde at lave din v1 om til en v2.\nDen eneste vej er at købe grundspillet igen er jeg bange for.\nPost by Sturmmann » Tue May 31, 2016 5:05 pm\njeg har et ekstra grundspil af Descent 2ed, hvis det har interesse?


20. maj, 2012 - 16:36\ndet problem, du rejser, har juristerne en "løsning" på.\nDe hæfter sig nemlig ved ordet "personlige" i § 68. Den almindelige skat er ikke et "personligt" bidrag til noget som helst; den er ikke øremærket til et bestemt formål, men ryger ind i den store statskasse og mister dermed sin personlige karakter, bliver et anonymt bidrag.\nStaten fordeler så bagefter midlerne. At staten bruger en del af disse midler på folkekirken er ikke grundlovsstridigt, men direkte fastlagt i § 4, hvor der står, at folkekirken understøttes af staten.\nKirkeskatten, derimod, opfattes som et personligt bidrag. Det er øremærket og går (i princippet) direkte fra medlemmet til denne religiøse forening, som kaldes folkekirken.\nSøgt? Tjah, måske, men sådan stiller man det op.\n20. maj, 2012 - 16:38\nKarnov skriver i noten til § 68 bl.a.:\n"Bestemmelsen er til hinder for, at personer, som ikke er medlemmer af folkekirken, pålægges den særlige kirkeskat, jf. herved kap. 3 i loven om folkekirkens økonomi. Bestemmelsen er ikke til hinder for, at ikke-medlemmer af folkekirken indirekte kommer til at støtte folkekirken gennem det i grl § 4 hjemlede statstilskud."\n20. maj, 2012 - 16:39\n"Den centrale bestemmelse, hvor religionsfriheden klokkeklart fastslås, finder man nu i grundlovens § 67"\nTak for korrektionen, Hans Jørgen. Det er ubestrideligt sandt, at § 67 er ganske central.\nJeg mener dog, at tilståelsen af religionsfrihed er dobbeltsidig. Det ene er, at borgere tilstås frihed til "gudsdyrkelse" (§ 67). Det andet er, at øvrigheden afstår fra at praktisere religionstvang, hvilket jeg mener er et af kernepunkterne i hvad der pt. er § 4.\nReligionsfrihed i en situation hvor mere end 99% af befolkningen regnedes for statskirkens fåreflok, kunne næppe praktiseres på anden vis en via stats/kongs-religionens ophævelse, og/eller statsinstitutionens kontinuitet under nye religiøse doktriner.\nAt forestille sig, at statskirken fortsatte som statskirke, ville ikke afstedkomme nogen form for religionsfrihed i sig selv. Tværtimod.\n20. maj, 2012 - 16:58\nHans Jørgen - Sådan læser jeg også §67.\nMen hvis "gud" ikke er diverse andre guder, men kun den eneste ene, er det forkert.\nDet mener Heinrich sikkert.\nHeinrich - Du forklarer stadig ikke meningen med, at kirkeskatten er et særskilt beløb i skatteberegningen.\nDet er et centralt punkt for mig.\nMin tolkning af §68 beror nemlig på, at kirkeskatten eksisterer særskilt. Omvendt, gjorde den ikke det, er din sammenligning med skolevæsenet (og alle andre fælles samfundsaktiviter) korrekt.\nProblemet i vores gentagne debat om grundloven er, at nutidige mennesker ikke umiddelbart kan læse teksten, ifølge dig, men at teksten skal udlægges som "de viise fædre" mente det.\nUnderstreger behovet for en ny, så vi kan tage den alvorlig og undgå den slags uklarheder og "brud"\nEr det for meget at bede om, at du fatter dig i korthed og koncentrerer dig om kærnen istedet for at komme så langt omkring.\nDen bemærkning 13.25 forstår jeg ikke. Er det en fejl ?\n20. maj, 2012 - 16:59\nDer er en beklageligt rigid opfattelse løs af, at det skulle være totalt utænkeligt, at et regime havde 'autonome' størelser i sit system.\nNår det autoritære venstre fremfører, at Rebel & co. 'bare skal klappe hælene sammen', få klippet deres hår, stå og makke ret, så skyldes det denne misforståelse.\nDet er utvivlsomt stadig en gåde for mange hvad venstrefløjen laver i brechen for Indre Mission og Jens Karlsens Sekt i Bradderbølle, men de må nok ikke sige bagtanken ligeud for PET :-D.\nFaktisk er regeringen, som det er, pr. definition indforstået med Folkekirkens beslutninger - på samme måde som en sofavælger er indforstået med den sejrende regering....\nTror man andet har man misforstået rollefordelingen, - men den er da også 'usandsynlig' for banal magt-udvekslingstankegang. Men altså trods alt tænkt på et tidspunkt - og ikke af idioter ^^.\n20. maj, 2012 - 17:02\n“Kirkeskatten er et særskilt medlemskontingent, som angiveligt kun dækker 60 % af økonomien og som blev indført i ca 1920."\nHvor har du det tal fra? det jeg kan finde er 14-15% hvoraf en del er betaling for civilregistrering.\nI 2010 var ca. 75% af indtægterne kirkeskat, ca. 10% var andre indtægter, bla. lejeindtægter, og de sidste 15% var fra finansloven, incl. betalingen for civilregistrering.\nJeg er som kristen og ikke fodboldinteresseret med til at betal både til fodbold og både kristne og ikke kristne trossamfund som jeg ikke er medlem af.\nDenne artikel handler i bund og grund ikke om økonomi men om hvorvidt staten skal blande sig i folkekirkens indre anliggender, og hvad en sådan indblanding kan medføre.\nEn del har argumenteret for at statens tilskud skulle være grundlag for statens ret til indblandingen, andre at det er grundloven. Hvis kirkejurister mener at grundloven kan bruges til at gennemtvinge en bestemt teologisk holdning i folkekirken så mener jeg at grundloven bør laves om og kirken adskilles helt fra staten. Teologi og tro må aldrig blive et statsanliggende, bortset fra at sikre religionsfriheden.\n20. maj, 2012 - 17:06\nDen nuværende grundlovs (1953) § 68 svarer ikke helt til tidligere grundlove. 1849 grundlovens § 82 oplyser, at ingen er pligtigt til at betale til anden gudsdyrkelsen, end sin egen. Man skal dog godtgøre medlemskab af et andet troessamfund (underforstået: som man bidrager til), da man ellers må betale til et andet aspekt af kultus-ministeriets resort, nemlig skolevæsenet.\n20. maj, 2012 - 17:16\nUps - der kom uorden i rækkefølgen,\nKarnovs note er interressant. Sidste punktum kunne læses som en utilsigtet virkning af, at kirkeskatten ikke slår til.\nVidere, at § 4 og 68 strider mod hinanden !\n20. maj, 2012 - 17:25\nVestergaard - Jeg referer andenhåndsviden fra andre artikler fra de sidste år.\nBeklager, hvis det forholder sig anderledes.\n20. maj, 2012 - 17:29\n"Gud" i § 67 kan være en hvilken som helst gud, den kristne, den jødiske, den muslimske, og hvad der nu ellers findes på det religiøse gedemarked.\nI øvrigt lød nuværende § 68 oprindeligt sådan:\nIngen er pligtig at yde personlige Bidrag til nogen anden Gudsdyrkelse end den, som er hans egen; dog skal Enhver, der ikke godtgjør at være Medlem af et i Landet anerkjendt Troessamfund, til Skolevæsenet svare de til Folkekirken lovbefalede personlige Afgifter."\nHeinrich har i øvrigt nævnt det før. Enten betalte man til folkekirken eller til et andet (anerkendt!) religiøst samfund, eller også måtte man betale til skolevæsenet.\nDet kan jo forekomme en smule kuriøst i 2012.\n20. maj, 2012 - 17:30\nNå, Heinrichs bemærkning lige ovenfor kom, mens jeg sad og skrev. Beklager.\n20. maj, 2012 - 20:03\n"Du forklarer stadig ikke meningen med, at kirkeskatten er et særskilt beløb i skatteberegningen."\nJeg har ikke umiddelbart andet bud, end at det har at gøre med omlægningen fra tiende til indkomstskat. Dette sker over periode 1903-1915; eller med to andre kronologiske målepinde: Umiddelbart efter Systemskiftet, til og med grundlovsændringen der sker i 1915.\nEfter påskekrisen i 1920, kommer der kort efter et folketingsvalg (22. juni 1920). Da afløser en VK regering en SD+RV regering. I de følgende år sker der ganske meget mht. folkekirken. Kultusministeriet nedlægges, et kirkeministerium oprettes, og meget andet.\nJeg har alene overfladisk kendskab til dette virvar og misk-mask af begivenheder. Jeg aner ikke hvad der lå bag, i form af motiver o.a.\nHvad der kan ses er, at 1915 grundloven gør det muligt at opfinde en kirkeskat.\nDe tidligere grundlove har enslydende tekst.\n1849, § 82:\n"Ingen er pligtig at yde personlige Bidrag til nogen anden Gudsdyrkelse end den, som er hans egen; dog skal Enhver, der ikke godtgjør at være Medlem af et i Landet anerkjendt Troessamfund, til Skolevæsenet svare de til Folkekirken lovbefalede personlige Afgifter."\n1866, § 77:\nDer er en markant ændring i 1915.\n1915, § 75:\n"Ingen er pligtig til at yde personlige Bidrag til nogen anden Gudsdyrkelse end den, som er hans egen."\nI 1953 sker der formodentligt udelukkende en sproglig revision (pga. retskrivningsreformen 1948) (tre ændringer).\n1953, § 68:\n"Ingen er pligtig at yde personlige bidrag til nogen anden gudsdyrkelse en den, som er hans egen. "\nJeg må dog skuffe dig, og erklære mig enig med Karnovs kommentarer. Der er legitimt for statsmagten at smide penge i retning af folkekirken (med hjemmel i GRL § 4). Lovgiverne har hjemmel til at understøtte folkekirken, som de finder det forstandigt. Lovgiverne kunne også vælge at understøtte andre "kirker", hvis de ønskede det. Det fremgår eksplicit af forarbejderne til paragraffen, at en sådan mulighed foreligger.\nAt lovgiverne udfaser tiendeordningen, har langt videre konsekvenser end spørgsmålet om befolknings pekuniære bidrag. Der er også en større formue, der er kirkens, og er hensat til bygningernes vedligehold o.a. Denne formue "konfiskeres" af staten i 1920'erne, mener jeg, ligesom folkekirken ved samme lejlighed i praksis bliver statskirke igen.\nPolitikerne fjerne indtægtsgrundlaget, og siden konfiskerede formuen. Uden indtægt og formue, så er der kun nådens brød tilbage, på de vilkår der dikteres af politikerne.\n20. maj, 2012 - 20:41\n"Men hvis “gud” ikke er diverse andre guder, men kun den eneste ene, er det forkert."\nDe Oplyste lovgivere i 1849, havde næppe hverken nisser eller rotter på loftet. Den "Gud" de henviste til, kan næppe været andet end Oplysningstidens forståelse af det abstrakte begreb "Gud". Et gudsbegreb, der er hinsides det kvantificerbare. Der var ikke præcis én gud, med udelukkende "Gud".\nSeriøse teologer vil medgive, at jøder og muslimer der henviser til en gud, henviser til samme begreb. De mere lødige kristne trossystemer tilslutter sig. Det gælder bl.a. den katolske kirke, der officielt har dekreteret dette som (også deres) sandhed. Der er ingen jødisk, kristen eller muslimsk gud -- det er samme begreb de henviser til. Dette abstrakte begreb er ej heller mandlig eller kvindelig, og har ikke genitalier. Idéer har ikke genitalier.\nDerimod har ord der henviser til begreber ofte et genus, altså et grammatisk køn, med mindre sproget er kønsløst. Hvis man f.eks. kategoriserer alt godt som maskulint, er begrebet gud følgelig maskulin, naturligvis. Hvis det feminine (eller via sprogforbistring: det feline) betegner alt det der er skidt, er det kattens til jammerlighed med den feminitet. Alt der misforstås, mistolkes og anden måde ganske enkelt ikke duer og er underlødigt, kan man have en velbegrundet mistanke om, må være bærere af feminine karakteristika. Den nok så berømte penis-mis-undelse handler vist om ærgrelsen over at ikke alle naturligt er udstyret med lederstav, men at et vist køn er notorisk uegnet til noget som helst værdigt.\nJeg tillader mig at gentage en væsentlig pointe, der hverken er eufemisk, polemisk eller abstrakt: "Vi holdes alle for nar".\n20. maj, 2012 - 22:10\nCommunistiske samfund behøver jo næppe at blande sig nævneværdigt i evt. at modvirke evt. homosexualitet.\nDet var nok bedre at gøre mere for communisme,\nfordi andetkønsretteheder, heteroseksualiteter, er jo alligevel almindeligst,\ner for de fleste mennesker, jo ofte endnu mere oplagt end communisme;\n21. maj, 2012 - 01:31\nHeinrich's anvendelse af 'kultus' virker på mig som et desperat forsøg på at sammensmelte kutur, religion og endog uddannelse i det hele taget til en enhed - abstrakt nonsens!\n21. maj, 2012 - 01:36\nIkke mindst når man forfægter dette som værende en nærmest allestedsnærværende og uforanderlig samfundsmæssig faktor - eller ideal uforanderlig - og grundlovens fædre som vise mænd (jeg har i min tid mødt et par af dem der var med på den seneste ændring - de var sgu ikke særlig vise) - hvad også synes at være tilfældet - så synes man for alvor på vej over i galimatias i rendyrket form. Omend der synes at ligge lidt gammelkonservativ nationalisme her Gud konge og fædreland - og den slags er sgu mere en galimatise - det er faretruende!\n21. maj, 2012 - 01:53\nSå fattter jeg i øvrigt ikke hvorfor erklærede kristne - insistere på - ja er ligefrem ved at gå i svime over tankenm om af være en del af en statsinstitution. Tror man virkelig ikke så meget på sig sin egen ideverden at man tør lade den gå på egne ben? Religiøse/åndelige følelser er en del af den menneskelige natur og og ikke noget man hverkan kan eller bør dekretere ud af virkeligheden. Der er to elementer ved enhver religion som jeg har problemer med -\n1. Underkastelsen under påståede højere magter (som naturligvis altid viser sig at have mindst en jordisk repræsentant. Religion tenderer oftest mod at understøtte subalternitet, tanketom hengiovelse er ofte advokeret - i modsætning til det frie mennesker og den frie tanke. Dermed er religiøsitet den væsentligste næringsgiver til totalitære samfundsordninger. Efter devisen du skal 'lyde din mester' - din 'guru' - 'din gud' - og dermed 'mig' - hans nærmeste jordiske repræsentant.\n2. Flugten til illusionernes verden og dermed accepten af den virkelige verden fra forarmelsen. Vi ner her for at gøre verden bedre og det gør vi ikke ved at flygte ind i illusionernes verden.\n21. maj, 2012 - 02:21\nTager lige den her : Robert Jensen : 'Så fattter jeg i øvrigt ikke hvorfor erklærede kristne - insistere på - ja er ligefrem ved at gå i svime over tankenm om af være en del af en statsinstitution. Tror man virkelig ikke så meget på sig sin egen ideverden at man tør lade den gå på egne ben?'.\nJeg tror ikke ret meget, så mig kan man bilde hvad som helst ind ....\nMen jeg vil antage, at det mest er 'andre mennesker', man i den sammenhæng er bekymret for at lade rende rundt på egne ben.\nDe laver altid ulykker om ikke andet efter Morphy-lovmæssighed, misforstår hvad der overhovedet kan misforståes, og krejler med alt der kan krejles med.\nDet med 'statsinstitutionen' skyldes, at kristendommen alment har en ideologisk interesse i ikke at have økonomiske eller merkantile mellemværender og engagementer.\nPlus at det er et ok moralsk grundlag at forpligte en regering på.\nOgså selvom der velbeskrevet ikke findes noget som helst åndsliv, som magten ikke kan forpligte sine undergivne på. Jeg går i den argumentation ud fra, at vi ikke opfatter magthavere som kunne være i en rolle som 'folkets' undersåtter. Hvis de er det er de ikke magthavere.\n21. maj, 2012 - 02:49\ndet første aspekt ved "religion" du har vanskeligheder med (underkastelse), er et aspekt/en tolkning der introduceres i 1530'erne.\n1953 grundlovens fædre og mødre har jeg aldrig hævet var vise. Ingen indicier peger i den retning. Jeg henfører i 1849 grundlovens fædre.\nEn af disse fædre er historikeren Caspar Paludan-Müller. Det er mit indtryk, at han var mere end almindeligt velbevandret i sit fag, for at udtrykke det mildt. En betegnelse som nestor ville næppe være malplaceret.\nHvis der er blot den mindste smule faghistoriker i dig, ville du læse i den flere gange omtalte "Beretning...", bind II, spalte 2510, hvor han redegører for religionsbegreb og religionens rolle. Du vil kunne.observerer, at mine udsagn om emnet, er direkte taget fra mandens udsagn. Hvis Caspar Paludan-Müllers udsagn var galimatias, er mine gengivelser ditto. Sjovt nok har jeg ikke bemærket i det omtalte værk, at hans udsagn anses for galimatias, fantasteri eller løgn.\nEr du seriøs og vederhæftig, så undersøger du min påstand. Det drejer sig mindre end to sider.\nHeinrich, du kender jo alternativet, og sådan bliver det jo nok. Når der er nok af os, så vil vi kræve vores frimærke. Det havde dog været galant, hvis disse guddommelige kristne, gav plads til andre. Men hvad, deres gud lader et barn dø af sult hvert 6 sekund, rationale er åbenlyst ikke hans stærke side, eller tilhængernes. Det svarer lidt til at tilbede Hitler, men det er set før.\n21. maj, 2012 - 04:27\nunderkastelse er et aspekt af alle religioner, omend den er en smule mere skjult i visse former for buddisme (men den er der fandme og io praksis handler den altid om at man skal underkaste sig en eller ande jordisk autoritet, en guro, en mester en præst eller hvad ved jeg). Men det er endog et særlig stærkt aspekt af den romersk katolske kirke så kom ikke med det der med 1530'erne, Heinrich, for det er noget sludder. Pavemagten var i flere perioder tæt på og forsøgte endog at oprette den totalitære stat med absolut underkastelse af alle undersåtter.\nNej jeg har ikke læst Paludan-Müller og har heller ikke mulighed for det hvor jeg er nu, ikke mindst da mine bøger om lige netop grundlovens historie stadig er pakket væk i kasser. Men jeg kan se nå jeg ser noget der er statisk og det er det her, det er statiske påstande, noget med at den givne orden er historians endmål. Det er muligvis Hegel inspireret nonsens om at den gældende orden var historiens endepunkt - men nonsens er det.\n21. maj, 2012 - 04:30\nJeg har nyheder til dig Heinrich, historien sluttede ikke i 1848, end ikke som Fukuyama på et tidspunkt fantaserede om - i 1989. Historien har fluttet sig violdsomt siden 1848, en folkekirke er omend en du mere unødvendig end kongemagten. Fællesskab omk alle former for uddateret kult er ikke nødvendig for at et samfund kan fungere som en helhed.\n21. maj, 2012 - 04:32\nDet eneste vi har brug for er fællesskab om de grundliggende principper som er skitseret i menneskerettighedserklæringen og respektenb for demokrati and anderledes tænkende.\n21. maj, 2012 - 06:56\nDet fremgår i øvrigt af mine opslagsværker at Caspar Paludan-Müller var stærkt påvirket af netop Hegel, så nu er jeg på hjemmebane, og har givert ret i mine formodnin ger om at han ligesom sion lærermester så sig selv som levende i den bedste og højeste af alle verdener - altså Gud konge og fædreland\n21. maj, 2012 - 06:59\nDet er i øvrigt skørt at omtale nogen som vismænd - var er alle bare menneskler med begrænsninger og styrkesider og de færreste kan spå - for det er som selv salig Storm P engang sagde - "vanskesligt at spå - især om fremtiden"\n21. maj, 2012 - 07:19\ntillykke med, at du har din viden fra opslagsværker.\nJeg har givet dig en kilde, digitaliseret og tilgængeligt online. Sølle to sider, og du kan ikke overkomme at læse det.\nTjah, andre er mindre angste for opnå ny viden og indsigt. Jeg har læst hele værket (med stor fornøjelse), og udvalgte dele adskille gange. Processen tog livet af mange af mine for-domme. Det er ligeledes glædeligt, da jeg netop ikke er tilhænger af noget statistisk verdensbillede, men konstant forsøger at mindske egen uvidenhed og uoplysthed.\n21. maj, 2012 - 08:34\n"Der er ingen jødisk, kristen eller muslimsk gud — det er samme begreb de henviser til."\nDet er ganske rigtigt, at de mere eller mindre er variationer over samme tema, men de er dog forskellige. Disse religioner har jo også fælles udspring og kommer fra samme kant af verden.\nDen jødiske gud var klart en person, oven i købet ganske nidkær. Han slog folk ned for fode, hvis de mishagede ham, og hjalp på den anden side også i nødens stund, hvis man fulgte hans regler. Han var af samme type som de nordiske og græske guder. Han var (og er) en gud, som man kan og skal ofre til, jf. omskæringen.\nDen kristne gud er en mere diffus størrelse, men i hvert fald ikke en grusom hævner, der straffer folk for et godt ord. Hvad de kristne, især i vore dage, mener med ordet "Gud", er fuldstændig tåget.\nThomas Aquinas beskæftigede sig meget med gudsbegrebet, idet han med rette indså, at der her lå et problem. Man kan næppe påstå, at han løste det.\nMen selv Aquinas mente, at ordet refererede til en realitet af en slags, noget virkeligt eksisterende; problemet var: hvilken.\n21. maj, 2012 - 08:56\nDa jeg ikke befinder mig i Danmark og med det meste af mit egen bibliotek pakket ned er der ligesom ikke anmdre muligheder. Men hvad er der i øvrigt galt med opslagsværker?\nMen Hegel ved jeg en del om og jeg må sige at anskuet med en hegelianske øjne giver din snak for første gang mening for mig, men det bliver det så sandelig ikke bedre af.\n21. maj, 2012 - 08:58\nså må jeg i øvrigt sige Heinrich, at jeg ikke har set at du har lagt noget link ind, hvis jeg havde bemærket det ville jeg selvsagt have læst det\n21. maj, 2012 - 09:02\nhvad er det særligt, du finder fortrinligt i Paludan-Müllers udtalelser?\nDet var formodentlig ikke dette:\n"Familielivet forekommer mig saa væsentlig at være af religiøs Art, at det bliver et stort Spørgsmaal, om det kan staae urokkelig fast paa anden Grundvold end Kirkens."\n"Vil Staten imidlertid opgive Kirken, bør den ikke gjøre det eensidigt som Grundlovsudkastet, men heelt og fuldstændigt..."\n"lad den danske Kirke saa meget hellere gaae sin egen Vei; dens indre Livskraft, dens evigt gyldige\nPrincip skal nok vide at gjøre sig selv gjældende. Kirken kan, naar Alt kommer til Alt, snarere undvære Staten, end Staten Kirken."\n"Det er af disse Grunde, jeg ikke kan billige Udkastets § 2. Jeg troer, at denne Paragraph kan uden Skade ganske bortfalde..."\nMen som bekendt ville flertallet det anderledes end Paludan-Müller. Resultatet blev en kirke, der stadig var forbundet med staten og nærmest en del af den. Så det blev altså ikke hans tanker, der sejrede.\nEn af opponenterne, der besvarede Paludan-Müllers indlæg, var Tage-Müller, der bl.a. udtalte:\n"Jeg for min Part tilstaaer gjerne, at jeg ikke vilde have havt Noget imod, at man havde beholdet det gamle hjemlede Udtryk „Statskirke"; jeg vil vist ingenlunde, at dermed skulde forbindes et Begreb i hele det Omfang, som Kongeloven antyder, men jeg troer ei heller, at Ordet medfører et sneverhjertet Begreb, naar man ikke vil have, at Kirken og et bestemt kirkeligt Samfund skal løsrives fra Staten, og\nnaar man vil, at den lutherske Kirke, hvis vigtigste Bekjendelsesskrift er den augsburgske Confession, skal staae i anden Forbindelse med Staten, end andre ogsaa anerkjendte Religionsfamfund. Jeg maa\nvære af den Formening, og vil vistnok bestandig vedblive at være af den, at Forbindelse mellem Staten og Kirken bør der være;"\n21. maj, 2012 - 09:07\nPS. Og det blev altså noget i retning af Tage-Müllers synspunkter, der vandt i sidste ende, ikke Paludan-Müllers.\nJeg har nu været igennem tråden og forstår at det er de der link til ting du har skrevet andetsteds du tænker på. Jeg prøvede en af dem og fandt bare en anden streng hvor du havde diskuteret med andre om dette eller lignende. Jeg kan kun sige at du fuldkomment ret i at jeg ikke har lyst til at lede rundt i dine tidligere indlæg for at finde dine guldkorn.\nOk nu har jeg vså læst det Heinrich - og mange tak for hjælpen Lassen - og nej jeg ser heller ikke guldkornet. Paludan-Müller i øvrigt også teologisk uddannet.\nUanset at 'Fleerheden af det danske Folk befinder sig' i Folkekirken er det stadig ikke nogen begrundelse for at kirken skal administreres af statstjenestemænd og et kirkeministerie\nI øvrigt mener jeg ikke 1848 grundlovens fædre var mere vise en dem der kom efter - de er allesammen mennesdker og i 1848 troede man også at man havde nået hbistoriens endemål og guds mening med mennesket\n21. maj, 2012 - 09:37\nRobert O. Jensen skriver:\n"i 1848 troede man også at man havde nået historiens endemål og guds mening med mennesket .."\nGjorde man virkelig?\nJeg kan da nævne én, der ikke gjorde: Karl Marx.\n21. maj, 2012 - 09:40\nMen i øvrigt er jeg enig med dig i, at Heinrichs klippefaste, ja nærmest religiøse forestilling om, at netop disse 152 mænd, der i 1848-49 diskuterede grundlov, skulle være mere viise end alle andre, både før og især siden, er højst eksotisk.\n21. maj, 2012 - 09:42\nNu tænkte jeg ikke ligefrem på Marx, men på grundlovens fædre og hegelianerne i tyskland. I øvrigt var Marx knapt kendt i 1848.\n21. maj, 2012 - 09:50\nJeg ved ikke, om disse 152 mænd mente, at historiens højdepunkt var nået. Jeg har kun kendskab til ganske få af dem, og det kun overfladisk (Grundtvig, Ørsted).\n21. maj, 2012 - 11:02\nNej men det var meget tidsånden - helianismen var meget strækt repræsenteret og det var ikke kun Paludan-Müller. Du kan også se det i den måde man byggede på, men byggede for evigheden\nJeg kan nu ikke se noget hegeliansk præg i grundloven, og det ville da også ligge f.eks. Grundtvig temmelig fjernt.\nI det indlæg af Paludan-Müller, som Heinrich henviser til, er der heller ikke tydelige spor af den ærværdige Hegel.\nP-M ønsker så afgjort at bevare en statslig kirke, meget som tidligere, men vist nok mindre tvangspræget, mindre diktatorisk.\nKan det ikke lade sig gøre, fordi flertallet ikke ønsker det, da bør båndene mellem stat og kirke kappes fuldstændigt, efter hans mening.\nEnten - eller, synes at være hans standpunkt.\nDet endte som bekendt med en mellemløsning, både - og, subsidiært hverken - eller.\nTilbage til nutiden og videre ind i fremtiden.\nReligiøsitet er en privat sag. Institutionen folkekirken burde derfor også være det.\nDerfor væk med påvirkningen fra middelalderen og den 160 år gamle grundlov.\nFrihed og ansvar til folkekirken, som flere og flere præster slutter op om i protest mod den aktuelle dominans fra stat, folketing og minister.\nFlyt de verdslige opgaver til kommunekontoret for at fjerne den økonomiske sammenblanding.\n80% af befolkningen er medlem, er ofte argumentet fra modstander side. Derfor oplagt at gennemføre folkeafstemning om adskillelse.\nUd af den historiske sump, mine herrer, hvis udviklingen skal påvirkes.\n21. maj, 2012 - 13:58\nNej Lassen, men Heinrichs tankegang udeviser spor i den retning. Jeg kan i alletilfælde forstå hvad han siger/skriver når jeg anskuer det fra den vinkel, ellers er det mig umuligt at fatte hvad det er han advokerer. Jeg forstå han mener det skyldes min manglende begavelse eller sådan noget i den indretning, og det er da muligt, men så er han npok på herrens mark med det store flertal af danskere.\nMen når alt kommer til alt må vi nok bare erkende at vi næppe blive enige med Heinrich på dette punkt. Mit forsøg var baseret på at jeg ganske enkelt ikke fattede hvad det var han talte om, og det gjorde mig nysgerrig. Det kan jo ikke udlukkes at han siger noget vigtigt, men bare har problemer med at formulere det på et sprog jeg fatter. Men trods gentagne forsøg har jeg kunnet lokalisere noget nyt og vigtigt her. Det synes snarere at trække i retning af at - 'hvor var de dog kloge og forudseende dengang og lad nu derfor alt være som det er'.\nMen en sådan tankegang ignorer den virkelighed vi står i på alle afgørende punkter. Der er ganske enkelt ikke ret meget af Danmark 1848 tilbage idag. De der grundlovsfædre ville falde døde om af shock hvis de så Danmark anno 2012. Det er det vi skal forholde os til snarere end deres påståede fremsynede visdom. En påstand som endnu synes ganske ubegrundet - selvfølgtelig var de bagevede og vidende for deres periode men det betyder sgu ikke at deres tanker er eviggyldige.\nHvad tror I de - der vise mænd fra 1848 ville have sagt til homoseksuelle forhold? Hvad ville de have sagt til det faktum at en fantastisk stor mængde danskere (endog måske mere end halvdelen af folkekirkens medlemmer) tror på reinkarnation? At en stor procentdel erklærer sig som Buddister, at vi har en mængde indvandrere fra muslimske lande og endnog danskere der har konverteret io alle mulige retninger osv osv. Bare for at nævne et par ting. Så er der det forhoild at det nærmest var umuligt at forestille sig at nogen offentligt ville erklære sig som ateister? En umulig tanke dengang, og da især når vi taler om store dele af befolkningen. Det her var ikke for dem et spørgsmål om at give plads til folk der erklærede sig ateister, det var et spørgsmål om en vis tolerance overfor forskellige protestantiske retninger - ikke andet.\nVi bør have en forfatning der passer til det 21 århundrede ikke en der sidder fast i det nittende århundredes tankegang og forestillinger.\nDet er ikke for mig noget med at være imod religion eller for ateisme eller lignende, der skal være plads til alle synspunkter og vi ikke kan tillade os at favourisere nogen trosretning eller livsopfattelse.\n21. maj, 2012 - 14:05\ntjae, mange mener jo at der er næppe mange årsager til at protestere mod homoseksulle, for de forsvinder jo alligevel, på sigt.\n21. maj, 2012 - 14:07\nOg jo Paludan-Müller var heglianer over en kam, det kan du finde og downloade adskillige faglige artikler der dokumenterer her på nettet, ud over det så står der også ret meget om hans heglianisme i den store.\n21. maj, 2012 - 14:13\nJa, som tidligere nævnt, så har jeg aldrig forstået, hvorfor Heinrich mener, at netop disse 152 mænd, for mænd var det jo, har fundet lyset, og fundet det én gang for alle. Alt hvad der fulgte efter dem, er efter Heinrichs opfattelse (som han har fremført i en del år) ren og skær degeneration, bedrag, svindel og humbug.\nVi ser her bort fra, at disse 152 var uenige om mangt og meget, så man må lige finde frem til heltene blandt dem, de virkeligt kloge, og så de lidt mindre kloge.\nMen, i forlængelse heraf, så har jeg Heinrich mistænkt for at plukke det ud af "Forhandlingerne ...", som han selv finder mest fascinerende - også selv om det ikke blev de synspunkter og tanker, som slog igennem i resultatet, i den endelige grundlov.\nJeg har svært ved at se et konkret argument fra Heinrich for bevarelsen, at sige folk ikke er belæste nok, er ikke et argument.\nI den anden tråd blev vi ikke enige, og det gør vi heller ikke her. så længe der ikke er noget fornuftigt argument, så kan du højst holde varmen ved de værker.\nFaren ved at læse, er at de objektive sanser lider skade.\nDet er muligt det bør skinne igennem for ligesindede, men i så fald, så må du affinde dig med at festen bliver lukket.\nHeinrich - Du kan kaste lys, ved at bekræfte følgende :\n- Du har en historisk interesse og indsigt, der forstyrrer din meningstilkendegivelse om det nutidige.\n21. maj, 2012 - 14:59\nLeo Nygaards spørgsmål demonstrere at Heinrich har betydelig vanskeligheder når det gælder begrebet kommunikation af ideer og synspunkter.\n21. maj, 2012 - 15:10\nDet havde dog været galant, hvis disse guddommelige kristne, gav plads til andre. - skriver Jesper Wendt.\nVerdensfjernt... eller bevidst ondsindet ?\nAlle flygtningestrømme i verden som overhovedet har kapital til selv at bestemme retning og fart, bevæger sig mod den kristne verden - og bliver ikke afvist, selv, som i de nordiske lande 1970-2010 ihvertfald, når det er helt fornuftsstridigt at modtage dem, og der kun findes godheds-argumenter derfor.\nCheck Saudi, check Japan for sammenligning.De kunne aldrig finde på at give en flygtning opholdstilladelse. Overhovedet.\nHvad er det så er for nogen anderledes, Jesper synes skal tilgodeses af de guddommelige kristne, som ikke selv ved de er det, men hvis du siger det ?\nVi ved det ikke. Men vi ved at han ikke kan lide menneskenes skrammel-gud. Det billige skidt.


Udvalg skal drøfte lukning af lægeklinik på Sydvestjysk Sygehus // Region Syddanmark\nRegion Syddanmark Presse og nyheder Artikler November 2020 Udvalg skal drøfte lukning af lægeklinik på Sydvestjysk Sygehus\nDe patienter, der har været tilknyttet regionsklinikken på Sydvestjysk Sygehus, vil få besked ift valg af ny læge, hvis det bliver besluttet at lukke klinikken.\n24-11-2020 | Af Jacob Agerholm\nRegionen søgte derfor Sundheds- og Ældreministeriets godkendelse til at åbne en regionsklinik med praktiserende læger, der kunne tilse de patienter, der ikke kunne få plads ved andre læger. Klinikken åbnede i september 2018 på Sydvestjysk Sygehuse.\n- Den hellige gral er jo ikke velforvaret, bare fordi vi sætter ydernumre til salg. Men mange af dem er allerede afsat til læger, og derfor kan vi se, at lægedækningen bliver væsentligt bedre. For at styrke den endnu mere sætter vi yderligere to til salg, som vi også forventer bliver solgt.