Nordea-flytning presser regeringen for afklaring om bankunion\nNår Nordea specifikt nævner Danmark som et muligt nyt juridisk hjemland, sætter det regeringen under pres for at beslutte sig, om Danmark skal tilslutte sig EU's bankunion. Det skriver Børsen.\nVed aflæggelsen af Nordeas regnskab for første kvartal torsdag nævnte topchef Casper von Koskull for første gang Danmark som en mulighed, hvis banken flytter sit hovedkvarter fra Stockholm på grund af nye afgifter. Det genopliver samtidig diskussionen om, hvorvidt Danmark skal tiltræde EU's bankunion, skriver Børsen.\nRegeringen – og tidligere danske regeringer – har tøvet med at tage stilling til bankunionen, som omfatter et fælles banktilsyn, en fælles afvikling af kriseramte banker og en indskydergarantiordning. Hos Venstre vil man gerne have den nordiske storbank til landet, og derfor vil EU-ordfører Jan E. Jørgensen nu gå til erhvervsminister Brian Mikkelsen (K):\n"Vi vil rigtig gerne have arbejdspladser til Danmark og ikke mindst i den finansielle sektor. Det her er selvfølgelig noget, der aktualiserer debatten om bankunionen. Så det er noget, jeg vil tage op med ministeren," siger ordføreren for Venstre, som endnu ikke har taget endelig stilling til sagen.\nFra ministeren selv lyder det, at man gerne vil have Nordea til Danmark, men at en eventuel flytning ikke ændrer regeringens holdning til bankunionen, som altså endnu er uafklaret. Nordea selv siger til avisen, at man støtter bankunionen.\nKoskull: Kan have truffet flyttebelutning inden sommer


Online Video Konsultation | Fysioterapi | Hjemmetræning | Book tid her\nVores online video konsultation er et redskab til dig, der ikke har mulighed for at møde fysisk op men har brug for råd, vejledning og træningsprogrammer af en fysioterapeut eller en osteopat. Du kan booke tid ved at udfylde vores skadeformular, eller du kan skrive direkte til din behandler – Pris for online konsultation – 195kr.\nBook tid til online video konsultation\nHvad er en online video konsultation?\nPå Klinik er en online video konsultation en videosamtale med en fysioterapeut eller osteopat via din telefon, computer, tablet eller Ipad. Du møder altså ikke fysisk op på en af vores klinikker, men klikker blot på linket i din tilsendte mail fra din behandler, når du er klar til din aftalte tid. I online video konsultationen kan vi hjælpe dig på mange tænkelige måder. Oplever du smerter, kan du vise, hvor du har ondt og i hvilke situationer, på den måde kan din behandler danne sig et indtryk af dit konkrete problem, og tilrettelægge øvelser og lindrende metoder til dig. Du kan også bruge din online video konsultation til opfølgende samtaler med din behandler samt samtaler om videre behandlingsforløb med afsæt i din nuværende tilstand. Derudover kan du også blive vejledt i individuelle tilpassede træningsprogrammer til at optimere din træning, så du kan præstere bedre i din sport. Vores behandlere er meget professionelle og tager altid udgangspunkt i dine specifikke behov, ønsker og mål.\nHvorfor er en online video konsultation en god idé?\nEn online video konsultation er en god idé, hvis du fx ikke har mulighed for at møde fysisk op, fordi du bor langt væk, fordi du er i en tilstand, der gør det besværligt at komme ud af døren, eller fordi du er halvsløj. Det kan også være, at du er i udlandet og har brug for en opfølgning på dit træningsprogram eller dine øvelser. Du er måske også i en situation, hvor det kan være risikofyldt for dig at møde op, hvis du har helbredsmæssigproblemer, eller hvis du måske er mere tryg uden fysisk kontakt som fx i Corona-tider. Læs evt. mere om vores konkret forholdsregler ved. Corona/Covid-19.\nHvordan booker jeg tid til en online video konsultation?\nDu kan booke tid til en online video konsultation på to måder:\nDu udfylder og indsender skadeformularen her. Herefter vil du blive kontaktet direkte af en af vores fysioterapeuter med ekspertise i dine symptomer. I aftaler en tid, der passer dig, og du får dernæst tilsendt en kalenderinvitation med et link til video konsultationen i din mail.\nDu skriver til den behandler, du ønsker at bestille en tid hos og han/hun vil hjælpe dig med en tid, der passer dig.\nBrug allerhelst vores skadeformular, hvis du ikke har været ved os før.\nHvad gør jeg, når jeg har bestilt tid til en online video konsultation?\nNår du har booket tid til en online video konsultation, får du i din mail tilsendt en kalenderinvitation af din behandler til vores video konference system. Et par minutter inden din tid starter, skal du blot klikke på det link i mailen, der hedder “Deltag i Microsoft Teams-møde”. Herefter skal du blot vente på, at din behandler er klar, hvis hun/han ikke allerede er logget på og din online video konsultation er i gang. HUSK at slå mikrofon og webcam til. BEMÆRK at linket ikke virker på safari, så det er en god idé at downloade Google Chrome eller evt. Teams-app’en til din telefon eller Ipad, hvis du gerne vil deltage i konsultationen herfra.\nDownload Teams app her\nDownload Google Chrome browser her\nBook tid til online konsultation\nHvad koster en online video konsultation?\nPrisen for en online video konsultation koster kun 195kr.\nDu kan se alle vores gældende priser her.\nGDPR ved online video konsultation?\nLæs de gældende GDPR regler ved en online video konsultation.\nBrug vores skadeformular, hvis du er tvivl


Julegave til ansatte (foto: syddesign.dk)\nDanske virksomheder er i hård konkurrence. Både med hinanden og med udenlandske konkurrenter. Der findes ikke mange virksomheder, der har monopol på deres produkter, og derfor kræver det også, at virksomhederne er opfindsomme, hvis de vil have solgt deres produkter. Nogle gange handler det ikke kun om selve produktet.\nFor mange virksomheder gælder det ofte om at gøre målgruppen opmærksom på virksomhedens navn, da de måske har en konkurrent, som laver et nært beslægtet produkt, hvor der ikke er stor forskel på hverken pris eller kvalitet.\nDerfor kan det være en god idé at drage kundernes opmærksomhed over på noget andet. Det kunne for eksempel være firmagaver. Dette er små simple produkter, som kan gives væk til kunder, og andre, der kunne have interesse i virksomheden.\nFirmagaver behøver ikke være dyre for at være effektive\nEn klassisk gave, som man kan give til ens leverandører eller kunder inden for industrien er en kalender. En kalender er ikke dyr at producere, men kan være nyttig for modtageren. Samtidig er en kalender noget, som man bruger dagligt og ofte har til at hænge eller ligge fremme over længere tid, indtil kalenderen udløber.\nVed at give dem en kalender, hvor ens virksomheds navn står trykt på, så vil brugeren også blive mindet om virksomheden, og hvad den står for eller producerer.\nEn anden billig, men effektiv, firmagave er en kuglepen. Den har også sin tilstedeværelse på mange kontorer, og er noget, som man altid har liggende. Man kan i dag få trykt både firmanavn, adresse, hjemmeside og meget andet på den, så brugeren kan se, hvor kuglepennen er fra.\nNogle vælger også en kuglepen, som siger noget om, hvad virksomheden producerer. Hvis nu der er tale om en virksomhed, der producerer søm og andre materialer til byggeriet, så er det oplagt at få lavet kuglepenne, som er udformet som store syvtommersøm. Dette vil skabe opmærksomhed i forhold til andre kuglepenne.\nVil du se mere om firma gave, så kig herind\nFå mere information i disse indlæg:\nfirmagaver goodwill virksomhed\nlogo vand er en sikker investering i virksomhedens imagePrevious post:\nFirmajulegaver vælg selv er blevet populære Next Post:\n2 thoughts on “Skab opmærksomhed med firma gave. Her er nogle gode bud”\nPingback: Bestil vandflasker firma logo og bliv husket efter mødet


I hendes thong - envoldespapilles.com\nenvoldespapilles.com Kortet Gratis fuld voksne film online Nøgne billeder af kåt piger Sperm fisse Namitha nude billeder Nøgne kvinde barberet Rigtige mænd dicks\nVigtigste > Nøgne > I hendes thong\nI hendes thong\nKom med til vinsmagning på Børsen - unik italiensk, bæredygtig vin BT Shop. Importerer nemt dine GEDCOM filer. Hun havde et meget pirrende blik i øjet, i det hun ligger henover nogle store sten på en strand og kigger dybt ind i kameraet.\nDet er vigtigt, snittet er klædeligt, så det fremhæver formerne og ikke giver en bred flad numse. Xvideos sort pige. Eventyret om Rojana og Sang-Thong fortæller, at man ikke skal dømme folk på deres ydre, deres familie eller deres rigdom.\nOg et eller andet sted i suppedasen begynder tingene at kæntre for Robert A. I hendes thong. Wozniacki flopper ved US Open. Disse etiketter er produceret linned, forbruger-orienterede, i denne henseende, dameblade er ofte placeret på siderne af billedet - thong trusser er stolt af sted i sådanne rapporter.\nFå hele historien - 'har kun sin nærmeste familie omkring sig'. Om os Oversigt Vores team Mediekit We're Hiring! Det var da også det der mødte mig, da jeg kom ind dog ikke i bikini.\nInden hun startede klinikken op, kom Rojana i strid med familien fra både Thailand og Danmark, idet alle var uenige med hendes beslutning om at ligge sin Bachelor-grad til side, og takke nej til et kontorjob, for i stedet at arbejde som Thai-massør, der som erhverv desværre har et dårligt ry i Danmark — men ingen kunne stoppe hende.\nSom dekorative elementer på en smukthong trusser kan ses pailletter, særlige broderi eller beaded sats, en kombination af forskellige teksturer af stof, bruge en dekorativ tråd. Porno skuespiller uk. Opret en bruger på Eroguide. Ny direktør trækker sig - allerede inden første arbejdsdag Ny direktør trækker sig - allerede inden første arbejdsdag.\nNy Clausen film er langtfra hans bedste. Træning kan kurere diskusprolaps. Kan du li' hvad du læser? Forår, sol og søndag Kvinders thong trusser, er de ofte stadig omtalt som stropper er en række af tøj, stil er ikke tætte kvindelige bagdel.\nDu skal være medlem for at kunne skrive en kommentar. Skal pille kæmpeskærm ned fra sit hus Kendt komiker taber nabo-krig: Men den følgende type af distraherende fra vasketøjet markantgenerel stilistisk retning, behageligt tilfreds.\nHer rammer de ved siden af. Kosmetiske behandlinger for hænder.\nNej, du er ikke gravid - men det ser det ud som om, hver gang du spiser et større måltid. Så mange sexpartnere må du have, før det er ulækkert Sundhedsminister om brud på kræftfrister: Gonzo Whore med en dejlig Olieret Ass bliver 5: Pornstars HD CAMS LIVE SEX VR Porn.\nKate Moss og Naomi Campbell,Foto: Min samling Hjælp Avanceret bogsøgning. Sex er nul fuld film. Sexy Latin Teen får hendes Pussy Pounded Efter kun 30 minutters behandling kunne han bruge sin venstre arm normalt igen.\nHvid pige bliver kneppet af indiske fyr Eksotiske latin asiatisk tranny får hendes Det er, hvad giver dig mulighed for at spille med stof tekstur: Big colombianske røv iført en lille hvid Pige i hvid se gennem sol kjole med sort Sexet tyk pige bliver kneppet på hendes Tendenser Kvinder med stil Modeuge CFW Jakker tasker smykker Makeup.\nBliver du en god mor? Vi opdaterer flere gange dagligt.\nFor skuespil handler ikke om at spille, men om at være: Sexy brunette Tranny i thong danse så bliver Hvid pige bliver kneppet live fra hendes En privatlivspåmindelse fra Google Gennemgå nu Jeg læser det senere. Men det betyder ikke, at den helt uddør: Hvid Isreali pige blive kneppet Aage Warrer Hendes søn.\nIndtast koden fra billedet: Anmeldelser af thaimassage og thaipiger i Jylland Allerede bruger? Og så er der en anden gruppe, som hader g-strengen, men alligevel bruger den en gang imellem, fordi den passer bedst under noget bestemt tøj.\nG-strengen er blevet mindre populær, fordi der er kommet så mange alternativer, lyder forklaringen fra Anne Sax, der er indehaver af den eksklusive lingerie-forretning af samme navn i Grønnegade i København. Nong bruger mange af de eksotiske thailandske urter i hendes madlavning, som de lokale mener er vejen til et godt helbred.\nHoroskop Rejseguide sociale medier Interview Kærlighed Parforhold. Jeg hedder earl gif. Wozniacki flopper ved US Open. De ligger ikke direkte på stranden, men en 50 meter i sand derfra. Skal pille kæmpeskærm ned fra sit hus.\nNår de så er blevet konventionaliserede og allemandseje, forlades modetendensen igen. Fuuuck det var gooodt. Mest sete gallerier Erik Clausen-film giver ingen gensynsglæde hos anmelderne Kendt dansk komiker taber nabokrig Prins Joachim giver sønnen en vild gave Flertal af danskere: Action-parløb med Samuel L.\nMen det betyder ikke, at den helt uddør: Giv os et like. I hendes thong. Aubade JARDIN des DELICES-trusse italiensk facon, fra Anne Sax, Bendtner roses for stor beslutning: Alt aktivitet Start Thaimassage og thaipiger Anmeldelser af thaimassage og thaipiger i Jylland fake anmeldelse af Tina, Thong Thaimassage.\nTasha hersker hele det amerikanske gal


Fagbeskrivelse Valgfag. Jura og erhvervsjura - PDF\nDownload "Fagbeskrivelse Valgfag. Jura og erhvervsjura"\n1 Fagbeskrivelse Valgfag 9. Semester 2011 Jura og erhvervsjura -----OOOO----- Fagene udbydes i henhold til Cand.merc.jur. - studieordning 2010 og Cand. jur. - studieordning OOOO----- Aalborg Universitet Opdateret den 18. august 2011 og 21. december mht. pensum 1\n2 Indholdsfortegnelse 1. Kursusfag indenfor det offentligretlige modul Miljø- og energiret (10 ECTS) Sundhedsret (10 ECTS) FNs menneskeretssystem (10 ECTS) Udlændigeret (10 ECTS) Kommunalret og socialforvaltningsret (10 ECTS) Persondataret (10 ECTS) Udbudsret (10 ECTS) Kursusfag indenfor det skatteretlige modul Selskabsskatteret (10 ECTS) International Selskabsskatteret (10 ECTS) Skatteproces og skattestrafferet (10 ECTS) Kursusfag indenfor det formueretlige modul Arbejds- og ansættelsesret (10 ECTS) Familieret og arveret (10 ECTS) Forbrugerret (10 ECTS) Immaterialret (10 ECTS) IT-ret (10 ECTS) Lejeret (10 ECTS) Pengeinstitutjura (10 ECTS) CISG - Internationale køberet (10 ECTS) Offentlig arbejdsret (10 ECTS) Byggeret (entreprise- og rådgiverret) (10 ECTS) Forsikringsret (10 ECTS) Videregående familie- og arveret (10 ECTS) Kursusfag indenfor juras procesretlige modul Willem C. Vis International Commercial arbitration Moot (10 ECTS) Mediation (10 ECTS) Skifte af dødsboer (10 ECTS) Kursusfag indenfor det strafferetlige modul Videregående strafferet og straffeproces (10 ECTS) Erhvervsjurauddannelsens økonomiske valgfag Moms (10 ECTS) Told (10 ECTS) Organisationsteori (10 ECTS) Design af omkostningsmodeller (10 ECTS) Business Models og Strategisk Rapportering (10 ECTS) Mediation (10 ECTS) 51 2\n3 1. Kursusfag indenfor det offentligretlige modul 1.1. Miljø- og energiret (10 ECTS) Fagets navn: Miljø- og energiret Fagets engelske navn: Environmental Law and Energy Law Fagets modulplacering: Det offentligretlige modul Fagansvarlig: Ph.d. Ulla Steen Underviser: Ulla Steen Holdoprettelse forudsætter: Deltagelse af mindst 8 studerende faget bliver ikke oprettet i efteråret 2011 Den studerende skal i faget miljø- og energiret opnå viden om: Miljø- og energirettens grundelementer og problemstillinger Retlige rammer og instrumenter på internationalt, EU og nationalt niveau. Centrale reguleringsområder på miljø- og energiområdet Fagets hovedområder: o Internationale forpligtelser o EUs institutioner, retskilder og virkemidler o Dansk miljø- og energiret o Udvalgte reguleringsområder (affald, vind, klima/energiforsyning) o Udvalgte virkemidler (miljøkonsekvensvurdering, kvotehandelssystem) o Samspil med forvaltningsretten o Håndhævelse, ombudsmandsudtalelser, administrative afgørelser, domme. Pensum i faget er: Ellen Margrethe Basse (red.), Miljøretten 1 Almindelige emner, Jurist- og Økonomforbundet, 2. udgave 2006, Jurist- og Økonomforbundets Forlag (udvalgte kapitler) Ellen Margrethe Basse (red.), Miljøretten 6 Energi og Klima, Jurist- og Økonomforbundets Forlag, 1. udgave 2008 (udvalgte kapitler) Alex Puggaard og Karsten Revsbech, Lærebog i miljøret, Jurist- og Økonomforbundets Forlag, 4. udgave 2008 (uddrag) Undervisningen er placeret på 9. semester og omfatter cirka 40 undervisningstimer, afviklet som 13 forelæsningslektioner af 3 timer. Undervisningen tilrettelægges således, at den studerende opnår færdighed i ved anvendelse af juridisk metode, at: Anvende begreber og terminologi på miljø- og energirettens områder. Identificere institutioner, aktører og virkemidler på forskellige reguleringsniveauer. Redegøre for samspillet mellem international, EU og dansk regulering på miljø- og energirettens områder. Redegøre for relevant praksis fra administrative organer, danske domstole og EU-Domstolen. Kvalificere og relatere juridiske problemstillinger indenfor miljø- og energiretten. Anvende folkeretlige, EU-retlige og danske retskilder og -principper på miljø- og energiretlige spørgsmål. Kunne vurdere og analysere reglernes indhold samt konsekvenserne ved reglernes overtrædelse. 3\n4 Færdighederne eksamineres ved semestrets afslutning ved en mundtlig ekstern eksamen. Den studerende skal dermed samlet opnå kompetence til, at: Formulere sig klart og velstruktureret med anvendelse af korrekt terminologi. Kunne redegøre for fakta og kvalificere indholdet af de juridiske problemstillinger dette fakta giver anledning til indenfor miljø- og energiretten Kunne redegøre for gældende teori, reglernes indhold, gældende ret. Anvende juridisk metode på såvel konkrete spørgsmål som teoretiske problemstillinger indenfor miljø- og energiretten og fremkomme med begrundede forslag til løsninger. Undervisningen er placeret på 9. semester og omfatter cirka 40 undervisningstimer, afviklet som 13 forelæsningslektioner af 3 timer. Færdighederne eksamineres ved semestrets afslutning ved en ekstern mundtlig eksamen Sundhedsret (10 ECTS) Fagets navn: Sundhedsret Fagets engelske navn: Health Law Fagets modulplacering: Det offentligretlige modul. Fagansvarlig: Adjunkt Line Bune Juhl Underviser: Line Bune Juhl Holdoprettelse forudsætter: Deltagelse af mindst 8 studerende Sundhedsret omhandler de grundlæggende regler om sundhedsmyndigheders og sundhedspersoners pligter samt ikke mindst patienters rettigheder. Kursets formål er, at give deltagerne en grundlæggende forståelse for patienters retsstilling og sætte dem i stand til på baggrund af det relevante retlige materiale at indgå i diskussioner om sundhedsretlige problemstillinger. Den studerende skal i faget opnå viden om: Sundhedsvæsenets organisation og opgavefordeling Tilsynet og kontrollen med sundhedssektorens personale, herunder reglerne om tildeling og fratagelse af autorisation og kvaksalveri Patientens rettigheder i den almindelige behandlingssituation, herunder bl.a. følgende emner: o Informeret samtykke o Aktindsigt og retten til fortrolighed o Muligheden for klage og erstatning o EU-rettens og menneskerettighedernes betydning for patientrettighederne. Patientens rettigheder i en række særlige behandlingssituationer, herunder i hvert fald: o Kunstig befrugtning o Abort og fosterreduktion o Transplantation og organdonation o Dødshjælp 4\n5 o Genetiske tests Pensum i faget er: Helle Bødker Madsen: Sundhedsret 2. udgave (dog ikke kapitel 11, som er overspringelse) "Sundhedsperson" af Ulla Hybel i U 2004 B, s "Tab af handleevne - et patientperspektiv" af Ulla Hybel i Juristen nr. 7, 2000 Mette Hartlev: "Fortrolighed i sundhedsretten", siderne Jørn Vestergaard: "Dødshjælp - dansk ret" i Juristen nr. 5, 2000, s Nicola Hvidt Ballin og Peter Gjersøe: Ordinationen 'ingen genoplivningsforsøg ved hjertestop'" i Ugeskrift for Læger Jesper Qvist og Marian C. Petersen: "Ophør med respiratorbehandling af en patient med amyotrofisk lateralsklerose" i Ugeskrift for Læger Mette Hartlev: "Kloning i retlig belysning" i U 2001B, s Line Bune Juhl: Retlig regulering og sundhedsinformatik, kapitel 7 i bogen "Sundhedsinformatik i klinisk praksis, redigeret af Lone Withen Erdmann, s Line Bune Juhl: Genetic privacy: Autonomy or Solidarity? i antologien Nordic Health Law in a European Context af Elisabeth Rynning og Mette Hartlev (red.), s Undervisningen er placeret på uddannelsens 9. semester og omfatter cirka 40 undervisningstimer, afviklte som 13 forelæsningslektioner af 3 timer. Undervisningen tilrettelægges således, at den studerende opnår færdighed i ved brug af den juridiske metode at: Redegøre for fagets begreber og terminologi. Redegøre for de videnskabelige problemstillinger, som knytter sig til faget. Redegøre for de relevante retskilder, herunder fagets teori, lovbestemmelser, og afgørende retspraksis. Redegøre for gældende ret. Anvende fagets begreber, terminologi og relevante retskilder i forbindelse med diskussion af fagets videnskabelige problemstillinger. Færdighederne eksamineres ved semestrets afslutning ved en ekstern mundtlig eksamen. Den studerende skal dermed samlet opnå kompetence til, at: Formulere sig klart og velstruktureret med anvendelse af korrekt terminologi. Kunne redegøre for fakta og kvalificere indholdet af de juridiske problemstillinger dette fakta giver anledning til indenfor sundhedsretten. Kunne redegøre for gældende teori, reglernes indhold, gældende ret. Anvende juridisk metode på såvel konkrete spørgsmål som teoretiske problemstillinger indenfor sundhedsretten og fremkomme med begrundede forslag til løsninger. 5\n6 1.3. FNs menneskeretssystem (10 ECTS) Fagets navn: FNs menneskeretssystem Fagets engelske navn: The UN Human Rights System Fagets modulplacering: Det offentligretlige modul Fagansvarlig: Videnskabelig assistent Jesper Lindholm Underviser: Videnskabelig assistent Jesper Lindholm Holdoprettelse forudsætter: Deltagelse af mindst 8 studerende Formålet med valgfaget er rettet mod studerende, som ønsker at gøre sig bekendt med FNs menneskeretssystem, både for så vist angår den institutionelle ramme og de retlige instrumenter. Faget vil være særligt relevant for studerende, som overvejer en karriere i internationale organisationer eller som ønsker at beskæftige sig med disse emner i en dansk kontekst. Faget kan desuden være interessant for advokater og andre praktikere i Danmark, som aktuelt beskæftiger sig med menneskerettigheder og relaterede emner. De Forenede Nationer (FN) blev etableret i 1945 med det formål, at opretholde international fred og sikkerhed; at fremme venskabelige forhold mellem nationerne og at tilvejebringe mellemfolkeligt samarbejde, dels ved løsning af internationale økonomiske, sociale, kulturelle og humanitære problemer, dels ved fremme af respekten for menneskerettigheder og fundamentale frihedsrettigheder for alle uden forskel med hensyn til køn, race, religion og sprog. FN havde til hensigt at være et centralorgan, der skulle koordinere staters indsats hvad angår disse fælles mål. Det er en del af valgfagets formål, at deltagerne kort forklares, hvordan FN er organiseret i forhold til at fremme menneskerettighederne. Der gives et mere detaljeret overblik over, hvilken rolle FN og dets relevante organer har spillet mht. udviklingen af folke- og menneskeret og hvilken betydning dette har haft i forhold til suveræne stater og berørte individer. Der fokuseres i denne henseende på indhold, gennemførelse og håndhævelse af de væsentligste internationale menneskerettighedskonventioner. Forholdet mellem menneskerettigheder og andre folkeretlige discipliner som f.eks. traktatret, humanitærret og flygtningeret vil også i nogen grad blive belyst. Den studerende skal indenfor FNs menneskeretssystem opnå viden om: Folkeret og menneskeret FNs rolle i fremme af menneskerettighederne Den retlige og institutionelle ramme og væsentlige menneskeretsinstrumenter, herunder: FNs Verdenserklæring om Menneskerettighederne (1948) International konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination (1965) International konvention om civile og politiske rettigheder (1966) International konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder (1966) Konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination mod kvinder (1979) Konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf (1984) FN's Konvention om Barnets Rettigheder (1989) FNs menneskerettighedssystem, herunder: Organer under FN pagten, Traktatmonitorerende organer Andre FN organer med ansvar for menneskerettigheder. Regionale menneskerettigheder, herunder: 6\n7 De væsentligste regionale systemer (Europa, Amerika, Afrika) og andre regionale initiativer. Monitorering, gennemførelse og håndhævelse af menneskerettigheder Begrænsninger af rettigheder De enkelte rettigheder, herunder: Lighed og fravær af diskrimination Frihed for tortur, grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf Retten til liv, personlig frihed; ytringsfrihed, retten til arbejde, retten til uddannelse. Grupperettigheder for kvinder, børn, oprindelige folk, flygtninge, handicappede, herunder hvilken rolle de spiller, grupperettigheder og spørgsmålet om deres status som individuelle eller kollektive rettigheder. Pensum i faget er: Fastlægges senere Undervisningen er placeret på uddannelsens 9. semester og omfatter i alt 13 lektioner af 3 timers undervisning, der baseres på sagsgennemgang og synopser, og forudsætter derfor aktiv deltagelse fra de studerende. Gæsteforelæsninger af nuværende eller tidligere ansatte i FNs menneskeretsorganer, eller fra andre menneskeretsinstitutioner, søges arrangeret. Undervisningen tilrettelægges således, at den studerende opnår færdighed i, ved brug af den juridiske metode, at Anvende fagets begreber og terminologi. Redegøre for retlige problemstillinger indenfor FNs menneskeret. Identificere retlige problemstillinger indenfor FNs menneskeret og anvende de relevante retskilder til at løse disse. Vurdere, analysere og rådgive om reglernes indhold samt konsekvenserne ved reglernes overtrædelse. Færdighederne eksamineres ved semestrets afslutning ved en ekstern mundtlig eksamen. Den studerende skal dermed samlet opnå kompetence til, at: Anvende juridisk metode på FN menneskeretlige spørgsmål. Kvalificere og relatere juridiske problemstillinger til FN s menneskeret. Formulere sig klart og velstruktureret om FN menneskeretlige spørgsmål med anvendelse af korrekt forvaltningsretlig terminologi. Kunne vurdere, analysere og rådgive om reglernes indhold samt konsekvenserne ved reglernes overtrædelse Udlændigeret (10 ECTS) Fagets navn: Udlændigeret Fagets engelske navn: Immigration Law Fagets modulplacering: Det offentligretlige modul 7\n8 Fagansvarlig: Lektor Nina von Hielmcrone Underviser: Peter Starup Holdoprettelse forudsætter: Deltagelse af mindst 8 studerende Den studerende skal i faget opnå viden om: Dansk udlændingeret og udlændiges ret til ophold i Danmark. Udlændingerettens sammensatte retskildemateriale og dens påvirkning fra internationale retskilder (almindelige folkeretlige (mellemstatslige) retskilder og supranationale (overstatslige) EU-regler)). Statsborgerretten. Indrejsekontrol. Økonomisk indvandring (positivlisten, beløbsordningen, green card-ordningen, koncernopholdsret samt fastholdelse og tiltrækning af arbejdskraft) Andre opholdsgrundlag (humanitært ophold, au pair, praktikanter, tidligere danske statsborgere og religiøse forkyndere). Familiesammenføring. Indrejse og ophold efter EU-reglerne. Materiel og processuel asylret. Udvisning. Tidsbegrænset og permanent ophold. Opholdsrettens ophør (inddragelse og bortfald). Udlændigeretten og menneskerettigheder. Integrationslovgivningen og den sociale lovgivning for udlændinge. Pensum i faget er: Lærebog af Peter Starup. Udkommer omkring semesterstart Kompendium Undervisningen er placeret på uddannelsens 9. semester og omfatter cirka 13 forelæsninger á 3 timer. Undervisningen tilrettelægges således, at den studerende ved brug af den juridiske metode opnår færdighed i at: Redegøre for de videnskabelige problemstillinger, som knytter sig til faget. Redegøre for de relevante retskilder, herunder fagets teori, lovbestemmelser, og afgørende retspraksis samt samspillet mellem udlændigerettens retskilder. Anvende fagets begreber, terminologi og relevante retskilder i forbindelse med diskussion af udlændigerettens videnskabelige problemstillinger, og fremkomme med begrundende forslag til løsning af disse. Redegøre for gældende ret, samt forholde sig kritisk til, og kunne reflektere over indholdet i de danske udlændingeretlige regler. Færdighederne eksamineres ved semestrets afslutning ved en ekstern mundtlig eksamen. Den studerende skal dermed samlet opnå kompetence til, at: 8\n9 Formulere sig klart og velstruktureret med anvendelse af korrekt terminologi. Kunne redegøre for fakta og kvalificere indholdet af de juridiske problemstillinger dette fakta giver anledning til indenfor udlændigeretten Kunne redegøre for gældende teori, reglernes indhold og gældende ret. Anvende juridisk metode på såvel konkrete spørgsmål og teoretiske problemstillinger indenfor udlændigeretten og fremkomme med begrundede forslag til løsninger Kommunalret og socialforvaltningsret (10 ECTS) Fagets navn: Kommunalret og socialforvaltningsret Fagets engelske navn: Local Government Law and Social Administrative Law Samlæsning: Faget samlæses med jurastudiets 3. Semester Fagets modulplacering: Det offentligretlige modul Underviser: Lektor ph.d Sten Bønsing (kommunalret), Lektor ph.d. Trine Schultz (Socialforvaltningsret) og Lektor Nina von Hielmcrone (Socialforvaltningsret). Holdoprettelse forudsætter: Deltagelse af mindst 1 studerende Kursusforbud: Faget kan ikke vælges af studerende på cand. jur., da dette er en obligatorisk del af Ba-jur. uddannelsen. Formålet med faget er, at give den studerende viden om den almindelige forvaltningsrets samspil med disciplinerne indenfor den specielle forvaltningsret samt de offentligretlige retskilder indenfor kommunalret og socialforvaltningsret. Formålet søges opnået ved undervisning i faget kommunalret og socialforvaltningsret, som et eksempel på specielle forvaltningsretlig discipliner, der fungerer i samspil med den almindelige forvaltningsret. Den studerende skal indenfor kommunalret opnå viden om: Kommunalretlige begreber og videnskabelige problemstillinger. Det kommunale styrelsessystem (organisationen, opbygning, mv.) Kommunalbestyrelsen, borgmesteren, udvalg og administrationen, og kompetenceforholdene og navnlig afgrænsning mellem disse. Kommunalfuldmagten, dens baggrund og begrundelse. Kommunaltilsynet (både det almindelige kommunaltilsyn og såkaldt overtilsyn), herunder tilsynets sanktionsmuligheder. Den studerende skal indenfor Socialforvaltningsret opnå viden om: Socialforvaltningsretlige begreber og videnskabelige problemstillinger. Socialrettens opbygning og funktion samt reglernes karakteristika. Myndighedsstruktur. De særlige socialretlige sagsbehandlingsregler, og forholdet til den almindelige forvaltningsret. Administrativ kontrol, ombudsmandskontrol og Domstolens rolle. Pensum i faget er: 9\n10 Kommunalret, Jens Garde og Karsten Revsbech, 3. udg., Jon Andersen: Socialforvaltningsret, Nyt Juridisk Forlag 2010, samt artikler der offentliggøres på moodle til de enkelte undervisningsgange. Undervisningen er placeret på uddannelsens 9. semester og omfatter i alt 43 timers undervisning, afviklet som: 6 forelæsningslektioner á 3 timer i kommunalret 7 forelæsningslektioner á 3 timer i socialforvaltningsret 2 holdundervisningstimer á 2 timer i socialforvaltningsret Undervisningen tilrettelægges således, at den studerende opnår færdighed i ved brug af den juridiske metode indenfor kommunalretten, at: Afgøre hvilket organ, kommunalbestyrelsen, borgmesteren, udvalg og administrationen, der har kompetencen til at træffe en konkret afgørelse. Afgøre om et kommunalt organ i en konkret situation overholder kommunalretten. Afgøre om den kommunale myndighed har overholdt den almindelige forvaltningsret. Afgøre, hvornår kommunaltilsynet kan anvende sanktioner. og indenfor socialforvaltningsretten, at: Anvende socialforvaltningsretlige begreber og terminologi. Identificere socialforvaltningsretlige problemstillinger og anvende de relevante retskilder til at løse disse. Vurdere, analysere og rådgive om reglernes indhold samt konsekvenserne ved reglernes overtrædelse. Færdighederne eksamineres for studerende ved en ekstern mundtlig eksamen. (Eksamensafviklingen for de studerende der samlæses med er en skriftlig eksamen) Den studerende skal dermed samlet opnå kompetence til, at: Anvende juridisk metode på kommunalretlige spørgsmål og socialforvaltningsretlige spørgsmål. Kvalificere og relatere juridiske problemstillinger til kommunalretlige og socialforvaltningsretlige regler og den almindelige forvaltningsret. Formulere sig klart og velstruktureret om kommunalretlige og socialforvaltningsretlige spørgsmål med anvendelse af korrekt forvaltningsretlig terminologi. Kunne vurdere, analysere og rådgive om reglernes indhold samt konsekvenserne ved reglernes overtrædelse Persondataret (10 ECTS) Fagets navn: Persondataret Fagets engelske navn: Data Protection Law Fagets modulplacering: Det offentligretlige modul 10\n11 Fagansvarlig: Lektor Charlotte Bagger Tranberg Underviser: Charlotte Bagger Tranberg Holdoprettelse forudsætter: Deltagelse af mindst 8 studerende Den studerende skal i faget persondataret opnå viden om: Persondataretlige begreber og videnskabelige problemstillinger. Den persondataretlige og argumentation. Fagets hovedområder, herunder: o Den persondataretlige emneverden (herunder introduktion til Datatilsynet) o Persondatadirektivet og persondataloven o Generelle persondataretlige principper o Persondataretlige definitioner o Oplysningskategorier (inkl. cpr.nr.) o Persondatalovens behandlingsregler o Registreredes rettigheder (oplysningspligt, indsigtsret mv.) o Sikkerhedsbestemmelser o Anmeldelse af behandlinger o Overførsel af oplysninger til tredjelande o Sanktioner o Persondataret og ny teknologi (kameraovervågning, biometri, RFID og sociale netværk) o Særregulering i relation til behandling af personoplysninger Pensum i faget er: Henrik Waaben og Kristian Korfits Nielsen, Persondataloven med kommentarer, 2. udgave, 2008, Jurist- og Økonomforbundets Forlag Undervisningen er placeret på uddannelsens 9. semester og omfatter cirka 40 undervisningstimer, afviklet som 13 forelæsningslektioner á 3 timer. Undervisningen tilrettelægges således, at den studerende opnår færdighed i, ved brug af den juridiske metode, at: Korrekt anvendelse af persondataretlige begreber og terminologi Kendskab til relevant persondataretlig praksis fra Datatilsynet, danske domstole og EU-Domstolen Viden om eksistensen af afgørelser fra andre internationale administrative organer samt domstole. De relevante persondataretlige retskilder (herunder også fællesskabsretlige kilder) Bevidsthed om placeringen og betydningen af persondataretten i forhold til de andre juridiske områder, som den påvirker. Anvende den juridiske metode på de videnskabelige problemstillinger, som knytter sig til persondataretten. Færdighederne eksamineres ved semestrets afslutning ved en ekstern mundtlig eksamen. Den studerende skal dermed samlet opnå kompetence til: 11\n12 Anvende juridisk metode på persondataretlige spørgsmål Kvalificere og relatere juridiske problemstillinger indenfor persondataretten Formulere sig klart og velstruktureret om persondataretlige spørgsmål med anvendelse af korrekt terminologi Kunne vurdere, analysere og rådgive om de persondataretlige reglers indhold samt konsekvenserne ved reglernes overtrædelse 1.7. Udbudsret (10 ECTS) Fagets navn: Udbudsret Fagets engelske navn: Public Procurement Law Fagets modulplacering: Det offentligretlige modul Satsningslinje: Fast Ejendom Fagansvarlig: Lektor Louise Faber Underviser: Anne Bergholt Sommer Holdoprettelse forudsætter: Deltagelse af mindst 8 studerende Den studerende skal i faget opnå viden om: Udbudsdirektivernes formål og anvendelsesområde, herunder begrebet "ordregivende myndighed" Ligebehandlings- og gennemsigtighedsprincippet Forhandlingsforbuddet Udelukkelse og udvælgelse/prækvalifikation af tilbudsgivere Tilbudsevaluering, herunder tildelingskriterier og underkriterier Tildeling af ordrer og indgåelse af kontrakt Ikke-økonomiske hensyn, herunder sociale hensyn og miljøhensyn Aflysning af udbudsproceduren uden kontraktsindgåelse Håndhævelsen af udbudsreglerne og sanktionerne ved overtrædelse heraf Pensum i faget er: Sune Troels Poulsen, Peter Stig Jakobsen og Simon Evers Kalsmose-Hjelmborg: EU-udbudsretten. Jurist- og Økonomforbundets Forlag, 2. udgave. Undervisningen er placeret på uddannelsens 9. semester og omfatter cirka 40 undervisningstimer, afviklet som 13 forelæsninger á 3 timer Undervisningen tilrettelægges således, at den studerende opnår færdighed i ved brug af den juridiske metode at: Redegøre for fagets begreber, procedureregler og terminologi Redegøre for de relevante retskilder, herunder fagets teori, lovbestemmelser, og afgørende retspraksis, herunder navnlig afgørelser afsagt af EF-Domstolen og Klagenævnet for Udbud Redegøre for de videnskabelige problemstillinger, som knytter sig til faget. Anvende fagets begreber, terminologi og relevante retskilder i forbindelse med diskussion af fagets videnskabelige problemstillinger. Redegøre for gældende ret 12\n13 Færdighederne eksamineres ved semestrets afslutning ved en ekstern mundtlig eksamen. Den studerende skal dermed samlet opnå kompetence til: Formulere sig klart og velstruktureret med anvendelse af korrekt terminologi Kunne redegøre for fakta og kvalificere indholdet af de juridiske problemstillinger dette fakta giver anledning til indenfor udbudsretten Kunne redegøre for gældende teori, reglernes indhold, gældende ret Anvende juridisk metode på såvel konkrete spørgsmål og teoretiske problemstillinger indenfor udbudsretten, og fremkomme med begrundede forslag til løsninger. Karrieremuligheder: De EU udbudsretlige regler gælder for offentlige indkøb og giver anledning til en stort antal tvister, der behandles ved klagenævnet for udbud, nationale domstole og EF-domstolen. Overtrædelse af udbudsreglerne har vidtrækkende konsekvenser for de offentlige myndigheder, og der er derfor i øjeblikket stor efterspørgsel på jurister med kompetencer indenfor dette retsområde. Alle større offentligmyndigheder ansætter således jurister med speciale indenfor emnet, ligesom alle større virksomheder, der afgiver tilbud til det offentlige, også konsulterer jurister, advokater m.v. med forstand på denne lovgivning. 2. Kursusfag indenfor det skatteretlige modul 2.1. Selskabsskatteret (10 ECTS) Fagets navn: Selskabsskatteret Fagets engelske navn: Corporation Tax Law Samlæsning: Faget er samlæst med 7. semester på kandidatuddannelsen i erhvervsjura Fagansvarlig: Lektor Thomas Rønfeldt Underviser: Thomas Rønfeldt Holdoprettelse forudsætter: Deltagelse af mindst 1 studerende Kursusforbud: Faget kan ikke vælges af studerende på cand. merc. jur., da dette er en obligatorisk del af cand. merc. jur. uddannelsen. Den studerende skal i faget Selskabsskatteret opnå viden om: Selskabsskatteretlige begreber, terminologi og videnskabelige problemstillinger. Selskabsskatteretlig argumentation og aftalefortolkning. Skattepligt for juridiske personer (ubegrænset skattepligt). Skattepligt for udenlandske juridiske personer (begrænset skattepligt). Renteindgreb (EBIT-modellen). Indkomstopgørelse for selskaber. Aktieindkomst for juridiske personer. Fusion. Spaltning. Aktieombytning. Tilførsel af aktiver. Tynd kapitalisering. Sambeskatning. Armslængdeprincippet. 13\n14 Pensum i faget er: Erik Werlauff: Selskabsskatteret, nyeste udgave. Forlaget Thomsen. Undervisningen omfatter i alt 42 undervisningstimer, afviklet som 14 forelæsningslektioner á 3 timer. Undervisningen tilrettelægges således, at den studerende opnår færdighed i, ved brug af den juridiske metode, at: Identificere det retlige indhold af en tvist mellem to eller flere parter og beskrive denne i selskabsskatteretlige terminologi. Afgøre, hvornår en juridisk person er skattepligtig og hvornår en juridisk person har fradragsret. Afgøre skatteretlige konsekvenser af selskabsretlige dispositioner og omstruktureringer. Forslag til nyt skattesystem for koncerner, CCCTB. Færdighederne eksamineres ved semestrets afslutning ved en 3 timers skriftlig eksamen. Den studerende skal dermed samlet opnå kompetence til, at: Anvende juridisk metode på selskabsskatteretlige spørgsmål. Kvalificere og relatere juridiske problemstillinger indenfor selskabsskattretten. Formulere sig klart og velstruktureret om selskabsskatteretlige spørgsmål med anvendelse af korrekt terminologi. Kunne vurdere, analysere og rådgive om reglernes indhold samt konsekvenserne ved reglernes overtrædelse. Kunne vurdere, analysere og rådgive om juridiske personers skattemæssige dispositioner og selskabsretlige omstruktureringer. Kunne gennemføre omstruktureringer og andre skattemæssige dispositioner samt løse eller forebygge de skatteretlige problemstillinger i forbindelse hermed, herunder identificere den skattemæssige optimering International Selskabsskatteret (10 ECTS) Fagets navn: International Selskabsskatteret Fagets engelske navn: International Corporation Tax Law Fagets modulplacering erhvervsjura: Det skatteretlige modul Satsningslinje: Skat Fagansvarlig: Lektor Thomas Rønfeldt Underviser: Thomas Rønfeldt og Jacob B. Pedersen Holdoprettelse forudsætter: Deltagelse af mindst 8 studerende Kursusforudsætninger: Faget forudsætter kendskab til selskabsskatteret Den studerende skal i faget international selskabsskatteret opnå viden om: 14\n15 Problemstillingerne, samspillet og de retskildemæssige problemer inden for den internationale selskabsskatteret, herunder de 3 dimensioner: 1) Dansk udlandsskatteret, dvs. de retsregler i dansk skatteret, der regulerer relationer til udlandet, 2) Folkeret, herunder først og fremmest dobbeltbeskatningsoverenskomster, samt 3) EU-retten. Dansk udlandsskatteret, dvs. de regler, der regulerer relationer til udlandet, herunder: o Globalindkomstprincippet og territorialprincippet. o Subjektiv skattepligt for selskaber, fonde og foreninger ubegrænset og begrænset skattepligt. o Interne danske regler til lempelse af dobbeltbeskatning. o Beskatning af Controlled Foreign Companies (CFC-selskaber). o Transfer pricing. o Regler om tynd kapitalisering. o Regler, der tilsigter at forbedre samspillet mellem danske internretlige skatteregler og internretlige skatteregler i andre lande. o Værnsregler i øvrigt til at modvirke international skatteflugt. o International skatteplanlægning. Dobbeltbeskatningsoverenskomster, herunder: o Fortolkning af dobbeltbeskatningsoverenskomster, herunder OECD s modeloverenskomst. o Regler om fordelingen af beskatningsretten mellem domicilland og kildeland. o Selskabers dobbelt domicil dobbeltdomicilklausuler. o Lempelse af dobbeltbeskatning i henhold til henholdsvis creditmetoden og eksemptionsmetoden. o Værnsregler til imødegåelse af misbrug af dobbeltbeskatningsoverenskomster treatyshopping. o Gensidig bistand mellem de implicerede landes skattemyndigheder. o Forbud imod diskrimination. o Harmful Tax Competition (illoyal skattekonkurrence). o Den gensidige aftaleprocedure. o De vigtigste MDBO artikler. EU-skatteretten, herunder: o De gennemførte direktiver på de direkte skatters område, herunder moder /datterselskabsdirektivet og fusionsskattedirektivet. o SE-selskabet. o Grænseoverskridende skattefri fusion. o De grundlæggende økonomiske frihedsrettigheder i EF-traktaten. 15\n16 o o EF-domstolens betydning for medlemsstaternes direkte beskatning. Forholdet mellem EU-retten og dobbeltbeskatningsoverenskomster. Pensum i faget er: Skatteretten 3, nyeste udgave (pt. 5. udgave 2009) Undervisningen er placeret på uddannelsens 9. semester og omfatter cirka 40 undervisningstimer, afviklet som 13 forelæsningslektioner á 3 timer. Undervisningen tilrettelægges således, at den studerende opnår færdighed i, at anvende den juridiske metode på de videnskabelige problemstillinger, som knytter sig til den Internationale Selskabsskatteret, herunder: Korrekt anvendelse af den internationale selskabsskatterets begreber og terminologi. Kendskab til relevant internationale selskabsskatteretlig praksis fra administrative organer, danske domstole og EU-Domstolen. Viden om eksistensen af afgørelser fra andre internationale administrative organer samt domstole. Kunne identificere og prioritere mellem de relevante retskilder, f.eks. forholdet mellem intern dansk ret og dobbeltbeskatningsoverenskomsterne. Kunne fortolke dobbeltbeskatningsoverenskomster. Kunne argumentere for løsning af de identificerede problemstillinger. Kunne vurdere, hvorledes en forsvarlig skatteplanlægning skal foretages. Kunne vurdere, hvilke nationale værnsregler der vil kunne bestå. Kunne identificere og vurdere og løse EU-skatteretlige problemstillinger. Færdighederne eksamineres ved semestrets afslutning ved en ekstern mundtlig eksamen. Den studerende skal dermed samlet opnå kompetence til, at: Anvende juridisk metode på spørgsmål indenfor den internationale selskabsskatteret. Kvalificere og relatere juridiske problemstillinger indenfor den internationale selskabsskatteret. Formulere sig klart og velstruktureret om international selskabsskatteretlige spørgsmål med anvendelse af korrekt terminologi. Kunne vurdere, analysere og rådgive om reglernes indhold samt konsekvenserne ved reglernes overtrædelse. Fagets overordnende formål: Faget international selskabsskatteret tilsigter, at give de studerende et grundlæggende kendskab til problemstillingerne i den internationale skatteret samt kendskab til de vigtigste regler i dansk udlandsskatteret, dobbeltbeskatningsoverenskomsterne, herunder OECD s modeloverenskomst, og EUskatteretten, herunder betydningen af EF-domstolens domme for medlemsstaternes direkte skatter. Særlig megen vægt vil blive lagt på, at give de studerende en dybere forståelse af samspillet mellem dansk udlandsskatteret og dobbeltbeskatningsoverenskomsterne, dansk udlandsskatteret og EU-retten, samspillet mellem dobbeltbeskatningsoverenskomsterne og EU- retten samt samspillet mellem dansk udlandsskatteret og udlandsskatteretten i andre lande. 16\n17 2.3. Skatteproces og skattestrafferet (10 ECTS) Fagets navn: Skatteproces og skattestrafferet Fagets engelske navn: Tax Procedure and Criminal Tax Law Fagets modulplacering: Det skatteretlige modul, det EU-retlige modul og det forvaltningsretlige modul Satsningslinje: Skat Fagansvarlig: Lektor Thomas Rønfeldt Underviser: Tobias Stenkjær Albrechtsen og Thomas Rønfeldt Holdoprettelse forudsætter: Deltagelse af mindst 8 studerende Kursusforudsætninger: Faget forudsætter kendskab til selskabsskatteret Indhold Skatteprocessen indtager en stadig mere fremtrædende plads i skatteretten. Skatteforvaltningslovens regler om en skattesags gang fra skatteansættelsen i skatteforvaltningen over klagemyndighederne i skatteankenævn og Landsskatteretten til den endelige afgørelse ved domstolene aktualiserer stadig flere retlige problemer for rådgivere, myndigheder og domstole. Skatteansættelsen foretages på grundlag af selvangivelsen og de kontroloplysninger, som i stadigt stigende omfang er pålagt i Skattekontrolloven. Myndighedernes muligheder for skattekontrol af indgivne oplysninger er navnlig i de senere år udvidet betydeligt, uden at dette har medført en reduktion af "sort arbejde", "undergrundsøkonomi" eller andre skatteunddragelser. Samtidig er der sket en udvikling imod, at Skat foretager hurtigere og hurtigere anmeldelser, hvis der er opdaget fejl og mangler, uden at den materielle skattesag prøves gennem alle instanser først. Derfor bliver skatteprocessen endnu mere interessant, når den materielle skattekonflikt skal løses i det strafferetlige system. Den studerende skal således i faget skatteproces opnå viden om: Systematik, grundprincipper og begrebsdannelser indenfor den formelle skatteret i henseende til skatteprocessen Den skatte-, straffe- og forvaltningsretlige lovgivning om skatteforvaltning, skattekontrol og skattestrafferet med tilhørende teori og praksis. Skatteforvaltning/skatteproces, herunder: o se forskellige skattemyndigheders organisation og kompetence o skattemyndighedernes behandling af selvangivelsen og heraf følgende skatteansættelse o reglerne for klage og domstolskontrol mv. o reglerne for myndighedernes genoptagelse og ændring af tidligere års skatteansættelse Skattekontrol dvs. reglerne for myndighedernes kontrol af selvangivelser, regnskaber etc., herunder: o skattemyndighedernes kontrolkompetence i forhold til anklagemyndighedens efterforskningsmæssige kompetence o de forskellige bevisbyrdeprincipper for skattesagens løsning o samspillet mellem skattesagens gang i det forvaltningsretlige system og det strafferetlige system Skattestrafferet, herunder: o de strafferetlige sanktioner ved overtrædelse af skattelovgivningen, herunder navnlig skattesvig, udbetaling af indkomst uden indeholdelse af kildeskat mv., manglende angivelse 17\n18 af moms og anden afgift. Der er klar overvægt mod den strafferetlige del af skattesagen i dette kursusfag. Pensum i faget er: Jan Pedersen m.fl.: Skatteretten 4, 5. udg., forlaget Thomson A/S, 2009 Jan Pedersen: Skatte- og afgiftsstrafferet, 3. udg., DJØFs forlag, Undervisningen er placeret på uddannelsens 9. semester og omfatter cirka 40 undervisningstimer, afviklet som 13 forelæsningslektioner af 3 timer. Undervisningen tilrettelægges således, at den studerende opnår færdighed i, ved brug af den juridiske metode, at: Fremkomme med begrundede løsninger på juridiske problemer inden for kursets fagområde, det vil sige løsningen af problemstillinger indenfor skattesagens gang. Selvstændigt kan redegøre for udvalgte emneområder inden for kursets fagområde i henseende til lovgivning, teori og praksis. Analysere og give en begrundet besvarelse af samtlige relevante retsspørgsmål inden for kursets fagområde på grundlag af praktiske eksempler. Færdighederne eksamineres ved semestrets afslutning ved en ekstern mundtlig eksamen. Den studerende skal dermed samlet opnå kompetence til, at: Anvende juridisk metode på skatteforvaltning og skattestrafferetlige spørgsmål. Kvalificere og relatere juridiske problemstillinger indenfor skatteforvaltning og skattestraf. Formulere sig klart og velstruktureret om skatteforvaltning og skattestrafferetlige spørgsmål med anvendelse af korrekt terminologi. Kunne vurdere, analysere og rådgive om skatteforvaltning og skattestrafferetlige spørgsmål og reglernes indhold samt konsekvenserne ved reglernes overtrædelse. 3. Kursusfag indenfor det formueretlige modul 3.1. Arbejds- og ansættelsesret (10 ECTS) Fagets navn: Arbejds- og ansættelsesret Fagets engelske navn: Employment Law Samlæsning: Faget er samlæst med kandidatuddannelsen i jura, 7. semester Fagets modulplacering: Det formueretlige modul Satsningslinje: HR og personalejura. Holdoprettelse forudsætter: Deltagelse af mindst 1 studerende Underviser: Heidi Elisabeth Bang, Bjørn Holtze, Ane Kristine Bang og Martin Valbirk Kursusforbud: Faget kan ikke vælges af studerende på cand. jur., da faget indgår som en obligatorisk del af cand. jur. uddannelsen. 18\n19 Den studerende skal i faget ansættelsesret opnå viden om: Ansættelsesretlige begreber og videnskabelige problemstillinger Den ansættelsesretlige terminologi, således at den studerende kan videreudvikle sine evner til at kvalificere aftaler og tvister. Ansættelsesretlig argumentation og aftalefortolkning, herunder ansættelsesrettens samspil med obligationsrettens almindelige del. De centrale dele af ansættelsesretten, herunder særligt: Pensum i faget er: o ansættelsessituationen (herunder helbredsoplysningsloven, lov om ansættelsesbeviser, forskelsbehandlingsloven, lov om brug af køberet eller tegningsret til aktier) o lønmodtagerens forpligtelser under ansættelsen o tidsbegrænsede ansættelser o ferielovens hovedprincipper o lønmodtagerens rettigheder og forpligtelser ved sygdom o væsentlige stillingsændringer o almindelige opsigelsesregler o urimelige opsigelser o øvrige begrænsninger i arbejdsgiverens opsigelsesadgang o ligebehandlingslovens regler om afskedigelse pga. graviditet og barsel o konkurrencebegrænsninger under og efter ansættelse, herunder konkurrence-, kunde- og jobklausuler o bortvisning/ophævelse o virksomhedsoverdragelsesloven o internationalt lovvalg i ansættelsesretlige forhold Lars Svenning Andersen: Funktionærret (seneste udgave) Jens Kristiansen: Grundlæggende arbejdsret, 2. udg. 2009, Djøf - uddrag Undervisningen er placeret på uddannelsens 9. semester og omfatter cirka 60 undervisningstimer, afviklet som 12 lektioner á 3 timer og 12 lektioner á 2 timer. Undervisningen tilrettelægges således, at den studerende opnår færdighed i, ved brug af den juridiske metode, at: Anvende ansættelsesrettens begreber og terminologi. Anvende ansættelsesrettens retskilder, herunder retspraksis fra danske domstole og EU- Domstolen. Identificere det retlige indhold af en tvist mellem to eller flere parter og beskrive denne i ansættelsesretlig terminologi. Forebygge ansættelsesretlige tvister gennem udarbejdelse af hensigtsmæssige ansættelsesretlige kontrakter. Færdighederne eksamineres ved semestrets afslutning ved en ekstern mundtlig eksamen. Den studerende skal dermed samlet opnå kompetence til, at: 19\n20 Anvende juridisk metode på ansættelsesretlige spørgsmål. Kvalificere og relatere juridiske problemstillinger inden for ansættelsesretten. Formulere sig klart og velstruktureret om ansættelsesretlige spørgsmål med anvendelse af korrekt terminologi. Kunne vurdere, analysere og rådgive om reglernes indhold samt konsekvenserne ved reglernes overtrædelse. Selvstændigt udarbejde og rådgive om ansættelsesaftaler. Karrieremuligheder: I relation til dine muligheder for erhvervsansættelse efter endt studium, er ansættelsesretten særlig relevant for ansættelse i arbejdsgiverorganisationer, lønmodtagerorganisationer, private virksomheders juridiske afdeling, virksomhedernes eventuelle personaleafdeling (HR-funktionen), statslige, regionale og kommunale myndigheders personaleafdelinger (HR-funktionen) samt ansættelse som erhvervsjuridisk medarbejder i et advokatfirma med ansættelsesretlige sager Familieret og arveret (10 ECTS) Fagets navn: Familieret og arveret Fagets engelske navn: Family Law and Law of Succession Samlæsning: Faget er samlæst med jurauddannelses 3. Semester, hvor faget vægter 15 ECTS som en obligatorisk del af uddannelsen. På den erhvervsjuridiske kandidatuddannelse vægter faget under hensyntagen til den studerendes øgede kompetenceprofil 10 ECTS. Fagets modulplacering: Det formueretlige modul Fagansvarlig: Professor Marianne Holdgaard Underviser: Marianne Holdgaard m.fl. Holdoprettelse forudsætter: Deltagelse af mindst 1 studerende Kursusforbud: Faget kan ikke vælges af studerende på cand. jur., da faget indgår som en obligatorisk del af ba. jur. uddannelsen. Den studerende skal i faget Familie- og arveret opnå indgående viden om: Reglerne om ægteskabs indgåelse og opløsning Retsforholdet mellem ægtefæller og registreret partner Familieretlige og arveretlige grundbegreber Retsforholdet mellem ugifte samlevende Bodelingen mellem ægtefæller Børns retsstilling i relation til forældremyndighed og samvær samt forsørgelse og adoption Reglerne om tvangsarv og om den legale arveret Reglerne om testationsretten Reglerne om uskiftet bo, arvehenstand samt livs- og dødsgaver Undervisningen er placeret på jurauddannelsens 3. semester og omfatter cirka 84 undervisningstimer, afviklet som: 14 forelæsningslektioner á 2 timer 14 holdundervisning á 2 timer 14 studenterinstruktioner á 2 timer 20\nModul- og fagbeskrivelser til STO Den juridiske bacheloruddannelse Bac.jur semester. Aalborg Universitet\nModul- og fagbeskrivelser til STO 2009 Den juridiske bacheloruddannelse Bac.jur. 2.- 6. semester Aalborg Universitet NOTAT: Denne modul- og fagbeskrivelser omfatter undervisnings- og eksamensudbud for


50 kr. for et gram\nLige til orientering. Udsalgsprisen for et gram hash er i skrivende stund 50 kroner. Så ved I det, kære læsere.\nHash – gaden i Jægersborggade\nFor nogle år siden kunne man, når man dekorerede vinduer, åbenlys se hash – handel på Nørrebro. Det flyttede så primært hen på to udvalgte områder i Jægersborggade og i Folkets Park. Men brugere af hash ved udmærket, hvor de ellers kan købe det.\nOg bandevagterne i Jægersborggade blev stadig yngre. Opdagede politiet disse vagter fik de et såkaldt zoneforbud. Men det blev overtrådt utallige gange. Politiet kendte udmærket til advarselsråbet, når de var i gaden.\nFra Jægersborggade flyttede hashen så hen i Nørrebroparken. Men her synes den også, at være forsvundet. Det er den så ikke fra Folkets Park.\nDet er faktisk en målrettet indsats fra politiets side, der har bevirket at pusherne er forsvundet. En specialgruppe har diskret gennemført en målrettet aktion fra sidste sommer. Ordensmagten har været massivt til stede. 5 – 10 razzia om dagen var ikke unormalt.\nJægersborggade var det næstestørste hash – marked i Danmark, kun slået af Christania.\nDe udskrevne regler\nMange beboere og besøgende i den populære gade havde følt sig utrygge. De kendte ikke de udskrevne regler i gaden.\n16 – 18 hashhandlere opererede i gaden. I politiets registre kan man alene se 1.024 tilfælde af hashhandel, overtrædelse af zoneforbud, visitationer, biltyverier og andre såkaldte politihændelser på den 300 meter lange gade.\nVed den lokale legeplads i Nørrebroparken opholdt vagterne sig, og hver gang en patruljevogn nærmede sig, gjaldede advarselsråbene.\nJægersborggade har også været en udfordring for Københavns Kommune. Folk er blevet truet af medlemmer af AK 81. Man ville ellers gerne have gjort en indsats for at vagterne ikke skulle blive en del af bandernes fødekæde.\nFik man bugt med hash – handelen, kunne man også få gjort et stort indhug i bande - kriminaliteten. Og en stor del af denne foregår jo netop på Nørrebro.\nVi skrev tidligere, at opfattelsen i detailhandelen på Nørrebro var, at antallet af butikstyveri var stigende. Meget af dette er organiseret. Således er der en del, der har lister med, hvad der skal stjæles. Der sidder så bagmænd og fordeler tyvekosterne. Se det har også noget med hash at gøre.\nMen alt tyder på, at politiet ikke har ressourcer til, at slå hårdt ned på hash – salget. Således florerer handelen på Christiania som aldrig før. Her har politiet så godt som opgivet. Begrundelsen skulle være, at der ved indgreb sker for mange uheldige virkninger for det omkringliggende samfund.\nHykleri blandt journalisterne\nMen også medierne opfører sig hyklerisk omkring hashandelen. Således forsøgte en TV – 2 journalist at dokumentere, at hash – handelen florer som aldrig før. Ja det er vi alle klar over. Vi er også klar over, at der opsat skilte rundt om på Christiania, at på Pusher – Street må der ikke filmes. Tv – journalisten iført skjult kamera, blev tævet, bedt om at tage sit tøj af og frarøvet sine personlige ejendele. Ingen ville hjælpe ham. Først på Christianshavns Torv fik han fat i en Taxa. Bøllerne stjal blandt andet hans sygesikringskort og kender nu hans adresse.\nOg så er det, at det hykleriske kommer frem i journalist – standen. Man gør grin med den journalist der gik ud over. Således ironiserede man det som Den Nøgne Sandhed i radioavisen. Andre journalister har kaldt deres kollega for tåbelig. Jamen er det ikke en ære for alle journalister at afdække ulovligheder. Eller skal det bare ties ihjel. Vi er i en fristad. Her må alt ske under devisen, Det skriver vi ikke om.\nOg journalisterne mener, at tv – fotografen selv var ude om det. Man mener, at når der er forbud mod at berette om lovløsheden, ja så skal man rette sig efter det. Det ved enhver. Disse journalister mener øjensynlig, at man skal lukke øjnene for ulovligheder. Det er foruroligende.\nHvorfor lukker journalisterne øjnene?\nTre p – vagter fik også kærligheden at følge, uden for Christiania. De fik alvorlige bank, fordi de udskrev p – bøder. Tæskeholdene er sat i system. De er både udstyret med radioudstyr og kamphunde. Lukker journalisterne også øjet over for det problem?\nNørrebro Handelsforening er sku fuld af løgn\nDet minder om en episode for nogle år siden, hvor en gruppe borgere i Nørrebroparken var ved at rydde op after Kulturelle markedsdage. De observerede en gruppe unge mennesker med masker og køller. De alarmerede politiet, som sendte en enkelt patrulje. Så skete der ellers ikke mere fra politiets side. Men de unge mennesker drev hærgende ned gennem Jægersborggade. Da politiet så endelig dukkede op, var der sket store ødelæggelser, og de unge mennesker var forsvundet.\nNørrebro Handelsforening blev ringet op, af vedkommende, der havde alarmeret politiet. Historien blev fortalt her på siden, og endte i Radioavisen. Men en af journalisterne fra en af vore dagblade ringede til undertegnede, og ville have navnet på vedkommende, der ringede til Nørrebro Handelsforening. Vi ville ikke udlevere navnet og mente at journalisten selv skulle bevæge sig ned i Jægersborggade. Det fik journalisten til at udbryde:\nEr det noget galt med journalist – uddannelsen?\nEr det noget galt med journalist – uddannelsen? Eller ved de ikke, hvad der er forenelig med deres virke? Man skal indsamle, bearbejde, prioritere og videreformidle til offentligheden.\nIkke et spørgsmål om ja eller nej\nDet handler ikke om ja eller nej til fri hash. Det handler vel snarere om, at begås en ulovlighed længe nok, ja så kan vi lige så godt gøre det lovligt. Det kan vel sammenlignes med\nCyklister, der kører over for rødt ved højre sving, eller kører mod ensretningen.\nKioskejere, der tager til Sverige og Tyskland efter øl, sodavand og slik, uden at betale afgift\nHos hash – pushere sidder der bare kriminelle bagmænd bag ved det. Og i kampen om hash – markedet bliver det ikke sparet på de kriminelle metoder.\nBag kioskejerne står der sikkert også kriminelle, men man har dog ikke hørt om de samme grusomme metoder.\nEn kamp om det lukrative marked\nNu er der nedsat Task Force Øst. De må dog undre sig over, at man har opgivet at bekæmpe en del af føde – kæden.\nDen organiserede kriminalitet griber om sig. Handelen styres af bander med Hells Angels i spidsen. Men indbyrdes kæmper de om det lukrative område.\nChristiania: Vi er imod vold\nMan kan også undre sig over christianitternes holdning. De dækker sig ind bag devisen, Vi går ind for fri hash, men vi går ikke ind for vold. De bor delvis i et lovløst område på Hells Angels præmisser.\nDengang var fristaden rebelsk, alternativ og visionær?\nTrods det, er det jo ikke første gang, at der sker overfald på fristaden. Det er ikke et nyt fænomen, at turister og andre, der forsøger at fotograferer i Pusher Street er blevet overfaldet. Pushere går hårdt til værks. De vil ikke genkendes på film og fotografier. Det kan bruges som bevismateriale.\nFor politiet er disse episoder så godt som umulige at efterforske. De får ingen henvendelser, selv om, der har været mange til stede.\nDe borgerlige vil udrydde Christiania\nPå Christiania afviser man, at de kriminelle miljøer har indflydelse på beslutningsprocesser. Men den tror politiet ikke på. Christianitterne mener, at det borgerlige Danmark og den herskende klasse vil udrydde fristaden.\nI fristaden siger man, at der findes kriminelle miljøer overalt. Det de prøver, er at holde den kriminelle underverden ansvarlig i forhold til det lille samfund. Måske har de erkendt, at de aldrig bliver kriminaliteten 100 pct. kvit.\nDanskerne er splittet\nDanskerne er splittet i deres holdning til Christiania. Nogle synes, at det er et fantastisk eksperiment, som det skal være plads til i et ellers kontrolleret og normstyret samfund. Andre synes, at det er en rugeplads for alverdens dårlige vaner som narko, vold og anarkistiske tendenser.\nEr hash lige som alkohol?\nVi ved skam godt at hash kan få farver, former og lyde til at ændre sig. Man kan blive fnisende og synes at alt er sjovt. Man kan også opleve mere energi, men det andet kan sagtens indtræffe, at det hash sløver. Ligeledes kan kroppens motorik ændres, og man kan blive ustabil. Evnen til at køre bil forringes, og korttidshukommelsen bliver hæmmet. Det kan blive svært at tænke langt tilbage eller ud i fremtiden. Og hurra, man skal ikke tage stilling til pludselig opståede problemer.\nDet er næsten de samme symptomer, som at tage alkohol. Forskellen er bare siger nogle, at hash ikke er vanedannende. Og dog.\nVi ved også, at Cannabis er en af de ældste medicinske planter, der kendes. Den anvendes til et hav af forskellige lidelser. Således er hashpillen – Marinol godkendt af Lægemiddelstyrelsen. Den virker generelt smertestillende i mild grad.\nVed Aids og kræft (Kemoterapi) kan det modvirke kvalme og stimulere appetitten\nVed sclerose kan det lindre uro/spasmer i lemmerne\nVed migræne kan det tage et migræneanfald i opløbet\nVed astma kan det lindre ved at udvide luftrørene\nVed grøn stær kan det reducere trykket i øjet\nHells Angels har frit spil\nMen ude på Christiania omsættes der for en milliard. Der er ikke nogen, der kender det nøjagtige tal. Samtidig kæmpes der for lovliggørelse af fristaden. HA dominerede i Jægersborggade. Det gør de også nu på Christiania. Og det gør de gennem trusler og vold. En stor del af deres virksomhed bliver finansieret gennem denne handel. Hells Angels har frit spil.\nChristianitternes egen filosofi\nFor den enkelt christianit må det da også være frustrerende, at se på. Det må da være imod deres filosofi, selv om den enkelte måske går ind for fri hash.\nMan skulle da også mene, at hvis et samlet Christiania var imod Pusher Street, ja så kunne der gøres noget ved det.\nEn politimæssig vurdering\nDet koster alt for meget for politiet at køre en udmattelseskrig. Så de 20 boder ude i fristaden fortsætter. Og det er særligt, når anholdelses - grupper anholder pushere, at hashmiljøet svarer igen.\nSå bliver der kastet med sten, antændt containere. Politiet må bruge gas. Naboerne klager. Politiet kan måske forsinke omsætningen, men de kan aldrig stoppe folks misbrug af hash.\nMan skal så tro, at det var lettere for politiet at få spredt hashen, for så lettere at angribe den. Men politiet understreger, at det ikke er mangel på ressourcer, der har fået dem til at ændre deres strategi. Det er en politimæssig vurdering og hensynet til bydelens beboere, christianitter og betjentene selv.\nPolitisk plan og vurdering mangler\nEn razzia en gang imellem derude, nytter ikke noget. Politiet kan ikke alene løse problemet. Det skal en klar politisk plan og opbakning til. Det er en krudttønde, som rummer alvorlige farer.\nRetsløsheden breder sig\nMen foreningen Christianias Naboer mener, at kriminaliteten spreder sig i området. De mener, at Pusher Street har et tæskehold, som bliver brugt, når nogen kommer for tæt på. De mener ikke, at Christianias Fællesmøde egentlig har nogen magt over for Pusher Street. Åbenbart breder retsløsheden sig.\nFolketingets Retsudvalg har da været på inspektion. Men det var vel lige som, at få besøg af dronningen. Alt var ryddet og alt så godt ud. Det eneste, der manglede var Dannebrog.\nIngen ved, hvor meget politi, der var udkommanderet ved den lejlighed. Men i området sås mindst fem blå salatfade og en af politiets nyeste brand – og rydningskøretøjer.\nDengang lå politiet på lur\nDengang havde politiet ressourcer til at ligge på lur, når en ung mand gik ind i en hash – klub. De fulgte ham så i bil helt til hans hjemadresse. Den tid er forbi. Mange af disse hash – klubber, så havde dækadresse som Syklub, Fiskeklub eller Kortklub er blevet lukket.\nJustitsministeren mener nu nok, at politiet til stadighed gøre en aktiv indsats. Den ro, der er kommet omkring Jægersborggade er ikke det som Christianias naboer oplever.\nSkal vi acceptere parallelsamfund?\nHvis nu hashen blev frigivet, var der mere rene linier. Så var det nødvendigvis ikke banderne man støttede. Det er ingen tvivl om, at hash – salget er en kæmpe trussel mod vort demokrati. Skal vi virkelig acceptere et parallelsamfund?\nTuristbranchen er glad\nDer florer enorme sorte formuer. På fristaden kommer hash – kronerne ikke i fælleskassen. Men på den ene side, vil hash – handelen ødelægge fristadens muligheder. På den anden side ville fristaden nok heller ikke være den turist – magnet uden Pusher Street.\nVisit Copenhagen er glade for Christiania. Det er Københavns næststørste turistattraktion . Måske morer turisterne sig over, at området har været besat i årtier uden at nogen har grebet ind. Turistbranchen udtaler, at Christiania er en del af Københavns mange kvaliteter, en god historie og en unik beliggenhed. Og der er stor kendskab til Christiania ude i verden.\nMan fortæller sågar, at turisterne ikke skal tage kameraer med, når man bevæger sig i Pusher Street. Og så mener, man ikke at voldsepisoder skader turismen!\nPolitikere er handlingslammede\nMan er ved at blive herre i eget hus herude. Og de fleste mener, at en legalisering af hashen vil få de kriminelle elementer til at forsvinde. Men foreløbig er det ikke legalt. Politikerne ved ikke, hvordan problemet skal løses. Man er handlingslammet.\nDet er som at slå i en dyne\nNarko, vold og udemokratiske tendenser, der slår over i kriminelle handlinger får konsekvenser for andre. Det er disse konsekvenser, der også når Nørrebro.\nFormanden for Københavns Politiforbund, Claus Oxfeldt har tidligere udtalt til Jylland Posten:\nDet er en håbløs kamp. Vi spilder vores kræfter derude. Det er som at slå i en dyne.


💐 Ofte stillede spørgsmål | BLOMST LEVERING DUISBURG - ONLINE BLOMSTERHANDLER DUISBURG\nDuisburg Blomsterhandler - ofte stillede spørgsmål\nLog ind på min http://www.flowers4duisburg.com konto for at ændre din ordre eller besøge vores kundeservice side. Alle ændringer skal være 24 timer før levering. Efter den tid kan vi ikke garantere, at der vil være nok tid til de ændringer, du anmoder om.\nhttp://www.flowers4duisburg.com holder kundeoplysninger fuldstændigt fortrolige. Vores selskab ikke dele kundernes personlige oplysninger til tredje-parts brug eller sælge det til reklamebureauer. I tilfælde af et juridisk krav, svig eller retshåndhævende anmodning, kan dine personlige oplysninger deles efter anmodning fra de relevante myndigheder.\nHvordan kontakter jeg http://www.flowers4duisburg.com kundeservice, hvis der er et problem?\nBruge min http://www.flowers4duisburg.com konto til at få adgang til din konto og kontakte kundeservice. Alternativt kan du ringe til vores kundeserviceafdeling.


Vores mini: February 2012\nMini nyder at komme i bad og elsker at ligge og spjætte med benene og hygge sig. Jeg havde i forgårs inden sengetid smurt vaseline på hans hoved/hår og øjenbryn og ladet det sidde hele natten. I går morges skulle han så i bad for at få vasket vaselinen ud af håret og forhåbentlig fjerne det lag tøre hud han havde. Det var på ingen måde særlig meget, men var bange for det ville udvikle sig til baby arp, så kunne ligeså godt fjerne det inden. Men mens vi har ham i bad og jeg selvfølgelig holder min arm under ham og støtter hoved og krop får han lavet et kæmpe spjæt, der resultere i at han får drejet hovedet, så den ene side af hans mundvig kommer under vand. Han bliver forskrækket og får slugt lidt vand og bliver så endnu mere forskrækket. Hold da op en gråd. Tror aldrig jeg har set ham så ked af det og bange. Han forstod slet ikke hvad der var sket og hostede og hostede. Han kom selvfølgelig op på skulderen med det samme og gnubbet på ryggen. Jeg tog tøjet af og lagde han hud mod hud for at berolige ham og efter lidt tid faldt han lidt ned. Han blev ammet med numsen bar og fik lov at ligge og hygge. Bagefter fik han en ble på og kom med ind i mor og fars seng og puttede på mors bryst de næste par timer.\nDet var en hård oplevelse for den lille trold. Mors hjerte var ihvertfald knust over at se ham så ked af det. Åh, hvor køber jeg vat i størrelse baby jeg kan pakke ham ind i så der aldrig sker ham noget.\nPosted by mom of mini at 12:11 PM No comments:\nAktivitets hjørne (5 uger)\nMini er begyndt at elske at ligge for sig selv i sofaen om morgenen og kigge rundt. Jeg havde faktisk overvejet om vi skulle anskaffe os en kravlegård, men når han ikke er større fungere det fint i sofaen. Han har sine dyne, lidt legering, en fin uro og så "lukker" jeg siderne af med ammepuden og list andre puder. Sofaen skråner dog let ned af ind mod ryg hynderne, så der skal noget til for at han skal kunne trille den anden vej.\nPosted by mom of mini at 11:04 AM No comments:\nDet er jo virkelig længe siden jeg har haft postet et dagens outfit billede. Vores har været en tur til noget dobbelt fødselsdag i dag og det gik rigtig godt med at have ham med.\nPosted by mom of mini at 1:05 AM 4 comments:\nLabels: dagens outfit\nI går modtog jeg en dejlig pakke framin mor med gave til lillemanden. Gaven var fra nogle af mine forældres venner. De havde sendt den med posten til mine forældre. Virkelig sødt af dem at tænke på os. Gaven var de her skønne Melton futter som mini fik på med det samme.\nPosted by mom of mini at 2:53 PM 2 comments:\nSynes simpelthen det er så hyggeligt et billede. Det er fra i går aftes lige efter Mini's godnat amning. Man kan virkelig ikke andet end at blive helt blød om hjertet når han putter sig helt ind til en og falder i søvn. Han vokser alt for stærkt min lille trold, jeg husker virkelig at nyde hver eneste dag med ham og suge hvert øjeblik til mig, til trods for tigerspring og mangel på søvn. Pludselig kan han sidde, kravle og gå selv.\nPosted by mom of mini at 9:34 AM 10 comments:\nJeg er IKKE træt mor!!\nDet her er nogenlunde som vores dag i dag har set ud. Den startede ellers så fint ud med at Mini præsterede at sove hele 6 timer i træk i går aftes efter en omgang med 120 ml modermælk i flasken. Derefter var jeg så oppe og amme 2 gange, hvor han begge gange skreg ved synet af brysten og da han endelig fik fat og spiste løb mælken så hurtigt til at det resulterede i at han gylpede ALT op igen, udover mig, sengen og gylpekluden. Anden gang prøvede jeg så at bøvse ham af næsten hvert minut, men ak nej, alt blev gylpet op igen - fantastisk. Nå men i morges gik vi en lang tur hele vejen rundt om byen og han fik da hvilet sig en halvanden times tid i barnevognen.Men efter vi kom hjem klokken 13 cirka har han nægtet at hvile sig mere end 2-5 minutter af gangen, selvom han er vildt træt. Han vil kun ligge hos enten mor eller far og falder på intet tidspunkt i en dyb søvn.\n"MOAR, jeg er altså IKKE træt - kan du slet ikke se hvor vågen jeg er?"\n"Okay, måske jeg alligevel var lidt træt, jeg lukker lige mine øjne et øjeblik"\n"VRÆÆÆL - jeg sagde jo jeg ikke var træt overhoved - hvor er min suuuut?"\nPosted by mom of mini at 6:22 PM 8 comments:\nTænk engang - jeg har sørme vundet min første blogaward!!! Det er virkelig en fed fornemmelse at der rent faktisk er nogle der gider læse om hvad man skriver og følge med i ens op og nedture. Jeg beklager stadig mange gange at jeg ikke får blogget helt så meget som jeg gerne ville og at mine indlæg pt. ikke handler om særlig meget andet end baby, amning og gylp, men sådan er livet jo nok med en nyfødt.\nJeg har modtaget awarden fra kvinden bag denne skønne blog - ByKirsti\nAwarden skal derefter gives videre til fem blogs med under 100 læsere, her er mine udvalgte:\nPosted by mom of mini at 5:56 PM 7 comments:\nKarneval og minus søvn\nDet er i dag karneval i vores by, den spanske fastelavn. Selvom natten har været helt af helvedes til og jeg brød fuldstændig grædende sammen i formiddags hvor manden måtte tage over et par timer, ville jeg rigtig gerne afsted. Jeg havde behov for at komme lidt ud i solen og for at tænke på noget andet. Så mens manden havde mini fik jeg mig lige halvanden times søvn, et bad, føntørret hår og lagt make-up. Virkelig dejligt bare at komme til at se halv normal ud og komme ud og få noget energi fra solen.\nDet er nogle vildt hårde dage de her. En blanding af noget tigerspring, som jeg ikke ved om er overstået eller hvad og så er min amning gået helt galt. Fordi vi har tyet til flasken med udmalket mælk og suppleret op med mme har jeg ikke fået lagt ham til ofte nok, så min mælke produktion kan slet ikke følge med. Udover det er han blevet doven når han spiser ved brystet fordi han nu har vænnet sig til at flasken er meget lettere. Så nu prøver jeg at ligge ham til konstant og malke ud, men det resultere i at han ikke bliver ordentlig mæt og så kun sover 2 timer af gangen max og har igen virkelig svært ved at falde i søvn. Han græder en del om aftenen og er totalt overtræt. Hans mave er rigtig dårlig til det med at spise små måltider ofte, men det er umuligt st trække den længere mellem spisningen når han skriger af sult. Så det er bare mega hårdt og manden kan ikke rigtig stå op om natten når jeg jo skal amme. Det betyder at jeg er oppe hver 2. time i gennemsnit, ammer så gerne i en halv time, venter på han falder i søvn og får cirka lidt over en time før han igen vågner. Så nu må vi se hvor længe jeg holder i, om min produktion overhoved kan komme op igen og ellers må jeg droppe amningen helt hvis det kører os helt ned. Det er ikke værd at fortsætte for enhver pris.\nDet var til gengæld hyggeligt til karneval og mini var skøn at have med.\nPosted by mom of mini at 10:49 PM 6 comments:\nLabels: mini, sundhedsplejerske\nTigerspring 5 uger\nSå ramte vi sørme ind i det første tigerspring og hold da op en omgang. Jeg undskylder for stilheden på bloggen, men det er godt nok ikke meget overskud man har tilbage efter 3-4 timers afbrudt søvn på 2 dage, en ulykkelig baby, der kun vil vugges mens man går rundt og konsekvent ikke vil sove mere end mellem 15 minutter til en time af gangen. Når han vågner er det ofte i et skrig som om hele verden er imod ham. Det skær ind i hjertet at høre ham så ked af det og der er intet andet at gøre end at trøste og være der hele tiden.\nDette indlæg er kun muligt at skrive fordi mini er blevet så dygtig til selv at holde sutteflasken med mit udmalkede mælk. Er du sindssyg han er sulten for tiden. Det må kræve en del at vokse så meget.\nPosted by mom of mini at 9:19 PM 8 comments:\nManden skulle ned og fiske efter blæksprutter i går med L, en spansk kammerat og selvfølgelig skulle mor og mini jo også med ned og se. Vi gik dog efter ikke så lang tid. Det bliver simpelthen så koldt om aftenen og vi skulle nødig blive syge nogle af os.\nJeg gik hjem og fik placeret mini i skråstolen mens jeg lyn hurtigt fik støvsuget hytte. Jeg puttede ham bagefter i slynge, mave mod mave og der gik ikke lang tid inden han faldt i søvn. Mens han sov i slynge fik jeg ordnet køkken, ryddet op, vasket tøj og hængt op, tørret alle overflader af og lagt tøj på plads. SÅ dejligt med et pænt og rent hjem og så når det kan gøres med baby på maven er det jo fedt. Elsker virkelig mon vikle.\nFar kom hjem lige da rengøringen var færdig med en ordentlig fangst. En kæmpe blæksprutte, halvt levende.\nPosted by mom of mini at 6:39 PM 2 comments:\nHygge med katten\nVi har jo to skønne katte, som vi efterhånden har haft i mange år. Vi var jo derfor ret spændte på hvordan de ville håndtere at der pludselig var en lille baby i hjemmet. De er faktisk ikke synderlig interesserede i ham. Dog synes de ikke det er særlig sjovt når han græder og de flygter begge to for det meste når han stikker i et skrig.\nPosted by mom of mini at 12:44 AM No comments:\nLabels: mini, scrapbook, sundhedsplejerske\nDagen i dag bød på en køretur for at få købt kattemad til vores to dejlige katte og komme en tur i banken. Mini falder stensikkert altid i søvn i bilen, men vågnede op så snart vi ikke kørte længere.\nPosted by mom of mini at 12:25 AM 1 comment:\nPå fredag bliver mini 4 uger gammel. Tænk det så allerede er 1 måned siden at vandet pludselig gik og jeg fødte vores skønne lille knægt. Det føles som om det var i går og alligevel føles det som om han altid har været i vores liv.\nMini er begyndt at blive meget mere opmærksom allerede og når han er vågen vil han meget gerne underholdes af mor og far der pludre med ham eller ligge og kigge på forskellige ting. I gør prøvede vi for første gang det spejl vi har fået af min mor og han synes det var ret hyggeligt at ligge der og kigge på sig selv, selvom den underlige baby ved siden af blev ved med at gøre præcis det samme som ham selv. Han elsker at kigge på alle de fine ting, men er stadig så lille at det kun er i korte perioder han kan holde til det, ellers bliver det for meget.\nPosted by mom of mini at 6:44 AM 6 comments:\nPå cafe med mor\nHer til aften var jeg en tur på cafe og få en kop kaffe med min veninde Tasha. Hun synes selvfølgelig at Mini var verdens skønneste baby og han var som altid en rigtig charmetrold der smeltede alles hjerter med hans store blå øjne og skønne væsen. Han var rigtig smart i tøjet med grønne jeans og savlesmæk.\nPosted by mom of mini at 11:27 PM No comments:\nEn af de skønne ting ved at være hjemme i Spanien er at man kan nyde det fantastiske vejr. Manden var idet sammen med nogle kammerater i går og jeg gik derfor en lang tur med Mini i barnevogn i morges så han kunne få lov til at sove lidt længere og være frisk til om aftenen. Det var så skønt vejr. Det endte med at jeg var ude og gå i næsten 3 timer, dog afbrudt af en lille amme pause på halvvejen. Men kan man andet end at nyde den her udsigt på gåturen. Eeeelsker forår.\nPosted by mom of mini at 10:26 PM 3 comments:\nså fangede mor lige et smil på babymonitoren. godt man har en sød onkel der kommer med lækre gaver så mor hele tiden kan følge med.\nPosted by mom of mini at 11:41 PM 2 comments:\nNyder livet (3 uger)\nJa altså selvom Mini M har haft nogle stride timer de sidste par dage om aftenen, få er han virkelig bare så skøn og dejlig resten af døgnet timer. Selvom man da er træt og lever af afbrudt søvn så kan man stadig godt nyde livet. Det er altså som om at når man vågner til sol, havudsigt og blå himmel så virker alting bare slet ikke så slemt. Vi nyder at være hjemme i vores egen lejlighed, at se vores venner, gå lange ture langs vandet og bare generelt få vores hverdag tilbage.\nMini har sovet 3 timer udenfor på terrassen i dag, fået lidt mad og igen sovet 3 timer mens vi gik en lang tur og fik en kop kaffe på havnen. Han nyder vist de dejlige forår temperaturer hernede.\nJeg var også lige et smut på vægten i dag. Sidste gang jeg vejede mig sagde den -12 kg og i dag sagde den sørme -19 kg. Det vil sige jeg er 6 kg fra min før graviditetsvægt og at jeg har tabt 19 kg på 21 dage. Det må være ret godt gennemsnit. Nu håber jeg bare de sidste 6 kg forsvinder og måske 5 kg mere ville ikke gøre noget.\nMini er i dag 3 uger gammel og jeg er virkelig spændt på at se om den næste uges tid kommer til at byde på hans første tigerspring. Må i hvert fald hellere forberede mig på at det kan blive en hård uge.\nPosted by mom of mini at 7:45 PM 3 comments:\nDet startede faktisk lidt om torsdagen da jeg vågnede og synes jeg var ret våd dernede, jeg synes jeg blev ved med at gå og lække lidt, så jeg ringede ind på fødegangen. De ville have mig ind til tjek om det var sivende fostervand. Jordemoderen derinde konstaterede at det var det ikke og lavede så derefter endnu en omgang hindeløsning. Vi tog hjem igen og så skete der ikke det store. Jeg synes ikke rigtig jeg havde nogle voldsomme plukkeveer eller smerter. Vi så film og hyggede resten af aftenen og faldt først i søvn klokken 5.\nKl 09:00 - Jeg vågnede af at jeg følte jeg tissede i bukserne. Nå ja, tænkte jeg og rejste mig op for at gå på toilettet. I det jeg rejser mig op kan jeg mærke det løber ud med vand og ned af benene på mig. Prøver at holde det værste inde med hænderne, selvom det overhoved ikke hjælper og mine trusser er gennemblødte inden jeg når ud på toilettet. Jeg er i hvert fald ikke længere i tvivl om at det er vandet der er gået. Jeg får skiftet trusser og vinde og ligger mig ind i sengen for at prøv at sove lidt videre. Manden vil gerne have jeg lige ringer til fødegangen og tjekker hvad vi skal gøre, så det gør jeg. De siger at vi skal kommer ind til et tjek for at tjekke at det er vandet der er gået. Jeg vil dog gerne lige blive hjemme og se om der måske kommer gang i veerne af sig selv så vi er fri for at skulle køre frem og tilbage. Der går ikke meget mere end en halv times tid før veerne starter stille og roligt. Efter en time ringer vi efter svigerne der skal køre os på hospitalet. Vi gør os langsomt klar, manden får sig et bad og jeg får pakket de sidste ting. Jeg kan godt mærke veerne begynder at blive kraftigere og mere regelmæssige.\nKl 12:00 - Vi ankommer til fødegangen og bliver vist ind på en fødestue med badekar. Vi lytter til musik på mobiltelefonen, jeg spiser to æbler for at samle kræfter og vi hyggesnakker mellem veerne. Jeg kan godt mærke de begynder at tage stille og roligt til, men det er stadig så jeg snildt kan trække vejret gennem dem uden de helt store problemer. Jeg er åben cirka 2-3 cm og får af vide at man i gennemsnit åbner sig 1 cm på 2 timer, så udsigterne ser lange ud. Min mor skulle med til fødslen, men vi beslutter at vente med at bede hende komme, da der jo kan gå flere timer inden der begynder at ske noget rigtigt. Jeg fik 4 bistik i lænden for at tage det værste af smerterne i lænden og tage toppen af veerne. En virkelig underlig fornemmelse. Det føltes præcis som et virkelig ubehageligt insektstik og sveg helt vildt i 10 sek.Det hjalp ikke voldsomt, men lettede lidt på smerterne i lænden.\nKl. 14:00 - Jeg bliver mærket indvendigt og har nu åbnet mig til 4 cm cirka. Jordemoderen mærker med under en ve, bestemt ikke en rar oplevelse, men okay. Under veen åbner jeg mig til 4,5-5 cm cirka. Det er stadig til at holde nogenlunde ud og jeg lukker øjnene, trækker vejret tungt og slapper af i hele kroppen under hver ve. Jeg får stor ros for min evne til at slappe af og lade veerne arbejde med kroppen. Jeg bliver tilbudt at komme i badekar hvis jeg har lyst. Jeg har ikke rigtig taget stilling til det inden, men det lyder jo meget rart, så jordemoderen tænder stille og roligt for vandet og begynder at gøre klar.\nKl. 16:00 - Bliver mærket indvendigt endnu engang og er nu 5 cm åben, ikke just nogen stor forandring på de 2 timer. Jordemoderen og den jordemoder studerende mærker godt rundt deroppe. Jordemoderen konkludere at baby stadig har sin hinde omkring sig der holder ham tilbage fra at falde helt ned i bækkenet. Hullet på hinden hvor fostervandet siver ud fra må være højere oppe. Hun tilbyder at tage hinden, hvilket selvfølgelig er okay. Først prøver den jordemoderstuderende, så jordemoderen, så den jordemoderstuderende igen og så til sidst tar jordemoderen over og får fjernet den sidste del af hinden. Bestemt ikke nogen rar oplevelse samtidig med at veerne blev ved med at komme regelmæssigt, men bestemt heller ikke ubehagelige. De var begge meget forstående og søde og vidste udemærket at det ikke var rart. Efter hinden var fjernet han jeg love for der kom gang i tingene. Mine veer blev indenfor 10 minutter MEGET kraftigere og gjorde virkelig ondt.\nKl. 16:15 - Kommer ud af tøjet og ned i badekaret. Her begynder de kraftige veer. Jeg lukker mig fuldstændig inde i mig selv og trækker vejret helt dybt ved hver ve. De gør nu virkelig ondt og det kræver alt min energi at komme igennem hver eneste ve. Jeg sidder på alle 4 i badekaret og kæmper mig gennem veerne. Manden sidder ved siden af badekaret og nusser mig i håret, holder mit hoved og støtter mig igennem det hele. Efter et par veer føler jeg virkelig at jeg skal på toilettet og lave stort. Jordemoderen siger det er helt normalt og mærker mig endnu engang. Jeg er nu 7 centimeter åben - WHAT! tænker jeg. Så kan jeg da bedre forstå hvorfor det gør så ondt. Jeg spørger om jeg så kan få en epidural nu. Jordemoderen kigger sødt på mig og siger at det altså nok er for sent nu, men at jeg kan komme op og få noget ilt og lidt lattergas. Manden spørger mig om jeg tror han skal ringe efter min mor nu, jeg kan på det tidspunkt ikke svare og manden nikker for sig selv og siger "jeg tror jeg ringer efter hende nu" og det var nok en meget god ide.\nKl. 17:00 - Kommer jeg op af badekaret. Jeg kan ikke rigtig huske så meget andet end brudstykker og hvad jeg har fået fortalt fra tiden efter her. Jeg lukker mig fuldstændig inde i mig selv og kan kun huske hvad jordemoderen beder mig om at gøre skridt for skridt. Jeg fokusere 110 % at trække vejret gennem hver ve, samle kræfter mellem veerne og lytte efter hvad jordemoderen siger. Manden tørrer min overkrop og jordemoderen min underkrop. Jeg kæmper mig hen på briksen og får lattergas masken på. Jeg har ikke helt styr på hvornår det var ilt kun og hvornår det var lattergas, men det hjalp i hvert fald at trække vejret gennem den og få ren ilt helt ned i lungerne.\nKl. 17:35 - Min mor ankommer til hospitalet. Jeg kan kun huske svagt at jordemoderen spørger om min mor må komme ind for hun står derude, jeg siger selvfølgelig ja og så kan jeg ikke huske så meget andet. Min mor står nu på den ene side og min mand på den anden. Jeg kan svagt huske jeg bliver bedt om at vende mig om på alle fire og støtte med armene på ryggen af sengen for at få Mini helt ned. Jeg står sådan et par veer igennem og kan virkelig mærke det presser på. Jeg fokusere kun på at trække vejret og tage en ve af gangen. Min mor nusser mig på ryggen og manden holder min hånd hele vejen igennem. Jordemoderen mærker mig endnu engang og siger at jeg altså har en lille smule fosterhinde tilbage, som de er nødt til at få væk inden jeg kan føde ham. Hun roder godt rundt deroppe for at få den helt væk og beder mig presse en lille smule med mens hun har sine fingre deroppe. Det gjorde godt nok ondt at skulle presse hendes fingre væk, men efter et par veer er hun færdig og fortæller stolt at "så er du 9 cm åben". Jeg kan huske jeg mellem veerne når at tænke - shit, er det virkelig nu. Mini har drejet sig et par gange under forløbet og ligger nu lidt forkert med hovedet. Han kigger den forkerte vej. Jeg bliver bedt om at vende mig på venstre side, men Mini's hjertelyd falder pludselig ret meget. Jeg kommer op på ryggen igen og hjertelyden stabiliseres. Forsøger derefter at ligge på højre side og det virker fint. Mini ville åbenbart bare ikke være med til at ligge på den side.\nKl. 19:15 - Jeg får meget kraftige presseveer og må nu gispe mig gennem hver eneste ve. Jeg kan på det her tidspunkt næsten ikke lade vær med at presse med og jordemoderen giver mig lov til at presse en lille smule med sidst på veerne når jeg ikke kan lade vær. Pludselig går det stærkt da Mini's hjertelyd begynder at dale ved under hver ve. Jeg får benene op og så er det ellers bare at forsøge at presse. Det føles fuldstændig forkert at skulle presse med når der står folk og glor en direkte op i underlivet. På grund af Mini's hjertelyd bliver der tilkaldt en over-jordemoder, der sætter en lille hjertemåler på hans hoved for at få en mere pålidelig aflæsning af hjertelyden. Jeg presser nu med på hver ve og det føles som om det slet ikke kan lade sig gøre at presse ham ud der selvom jeg presser alt hvad jeg kan. Hjertelyden bliver ved med at falde under hver ve og der bliver tilkaldt over-jordemoder og læge til stuen. Dette går dog overhoved ikke op for mig, men jeg har fået det fortalt bagefter. Jeg presser og presser og jordemoder fortæller at han har masser af mørkt hår. De kan se hovedet og hver gang efter veen falder hovedet tilbage igen. Jeg når til et punkt hvor jeg virkelig ikke føler jeg kan mere. Jeg føler helt ærligt ikke det er fysisk muligt at han skal komme ud og får sagt at jeg ikke kan mere. Jordemoderen, min mor og manden får boostet mig op til at jeg godt kan og jeg er nødt til at blive ved. Jeg får besked fra jordemoderen på at nu er det nu. Nu skal jeg presse alt hvad jeg kan og blive ved med det. På det tidspunkt tænker jeg, fuck det, nu må det briste eller bære (bogstavelig talt). Jeg var SÅ ligeglad med om jeg revnede hele vejen, nu skulle det bare overstået og han skulle ud. Jeg pressede til jeg følte jeg på ingen måde kunne mere og pludselig siger jordemoderen - og så gisper du. Godt opdraget som jeg er, gør jeg præcis som jordemoderen siger og gisper. Pres igen siger hun og ud kommer min skønne lille dreng.\nKl. 19:40 - Føder jeg en smuk lille dreng. Han har haft navlestrengen rundt om halsen 2 gange og det var derfor hans hjertelyd faldt så meget når jeg pressede. Jordemoderen fik hurtigt viklet den fri da hans hoved blev født og lige da han kom op på maven var han ret blå. Der gik dog ikke meget mere end et minuts tid før han begyndte at få farven tilbage. Jeg har fået af vide han græd så snart han kom ud, men må indrømme at jeg ikke selv kan huske det. Jeg kan bare huske jeg kiggede ned og pludselig lå han der på min mave, helt lille, fin og smuk. Manden klippede navlestrengen og han blev lagt hud mod hud på mit bryst. Han slog sine smukke øjne op og kiggede dybt på manden i 10 sekunder. Derefter opdagede han en babs og suttede så fint allerede kort tid efter han var blevet født.\nAlt i alt en virkelig vellykket fødsel med kanon opbakning og skønne jordemødre. Jeg følte mig SÅ tryg gennem hele forløbet også selvom jeg ikke nåede at få nogen rigtig form for smertestillende.\nPosted by mom of mini at 11:21 PM 5 comments:\nEndnu en lang dag\nVi var oppe ved svigermor og spise i går aftes og Mini M var lidt ugidelig på vej derop. Vi var et hurtigt smut nede forbi en butik vores venner har og vise ham frem i et kvarters tid, han græd og brokkede sig dernede. Da vi så gik mod svigermor gik det okay. Han fik lidt mad og mens vi spiste sad han halvt op i barnevognen og kiggede med. Men efter maden brød det hele sammen. Han blev simpelthen så ulykkelig og græd og græd. Jeg prøvede at gå ind i et mørkt værelse og vugge ham og synge for ham, men intet hjalp rigtigt. Vi gik hjem med ham i barnevognen, hvor han endelig faldt til ro og sov det meste af aftenen i ren udmattelse.\nI morges vågnede han så klokken 6:30 og fik lidt mad, men var ret urolig, så han blev lagt på mit bryst og fik hvilket en times tid ekstra. Derefter vågnede han ellers bare grædende og græd det meste af formiddagen. Vi vuggede ham, svøbte ham, lå med ham og til sidst blev han pakket godt ind og jeg gik en tur ned til vandet med ham i armene. Han faldt lidt til ro, men hver gang vågnede han grædende og pylret igen. Til sidst gav vi ham en smule sukkervand og en ordentlig omgang amning og så gik han ellers kold.klokken 13 og har faktisk sovet næsten siden med kun et par vågne perioder og lidt spisning. Vi fik besøg af noget familie klokken 14, så vi nåede ikke at få hvilet os og derudover skulle vi have pakket en masse af vores ting, så det er klar til at vi rejser på onsdag. I morgen tar vi hjem til mine forældre så vi kan få et par dage med en smule aflastning og nyde det inden vi tar hjem.\nNu bliver det spændende hvad natten i nat byder på når Mini M har sovet de sidste par timer.\nPosted by mom of mini at 12:03 AM No comments:\nBlodprøve (14 dage)\nSå er vi hjemme igen efter en tur på hospitalet med lillemanden. Vi var en tur oppe ved en sygeplejerske på barselsgangen og høre hvad hun synes. Hun mente ikke han var særlig gul overhoved, men nu vi var der kunne vi ligeså godt få taget blodprøven alligevel for at være på den sikre side. Blodprøven blev taget i hæle og denne gang fik vi ikke mulighed for at amme i mens, så Mini M skreg i vilden sky. Han faldt dog til ro så snart han kom op til mor igen og kunne få lidt mad. Efter blodprøven kørte jeg sammen med mine forældre ud og fik n kop kaffe stille og roligt. Lillemanden var helt udmattet efter at have været tidligt oppe og fået grædt lidt på hospitalet. Vi skal ringe op mandag og få svar op blodprøve, men jeg er nu ikke specielt nervøs for hvad den siger.\nPosted by mom of mini at 11:52 AM 3 comments:\nVores sundhedsplejerske sagde i går at hun synes Mini M stadig var lidt gullig i hovedet. Derfor var vi lige en tur nede ved læge og blive kigget på. Min læge mente ikke han var gul og jeg forklarede ham om sundhedstyrelsens nye regler om at alle børn der er gule efter 14 dage skal tjekkes. Min læge er en ret gammel mand og jeg orkede ikke at skulle diskutere med ham. Ringede derfor ind til barselsgangen og hørte hvad de mente. Så nu tar vi en tur ind på hospitalet imorgen tidlig og lige får ham kigget på og hvis han er gul tar de blodprøve med det samme.\nGenerelt har Mini været nogenlunde i dag. Han har haft nogle gode vågne timer uden at græde, men er også nogle gange vågne helt ulykkelig og stor grædende. Det er virkelig svært at kunne vide hvad det er der er galt. Trukket gengæld resulterede en af grædeturene i at jeg endelig fik prøvet min strækvikle. Jeg skal nok lige øve møg lidt mere i at binde den helt perfekt. Men det føles fedt at have begge arme fri og samtidig have ham så tæt på så han var tryg. Det gav ham ihvertfald lige en times tids afslapning.\nPosted by mom of mini at 5:47 PM 2 comments:\nVores lille puttegris\nKære lille M er stadig ret pylret. Hvis han bliver lagt i midten af sengen og vågner op og ikke kan mærke en af os bliver han helt ulykkelig indtil vi tar ham op og går lidt rundt og vugger ham. Når han så først indser at vi er der endnu og ikke har forladt ham falder han til ro igen. Bliver spændende at se hvad natten byder på.\nPosted by mom of mini at 10:23 PM No comments:\nSundhedsplejerske (12 dage)\nEfter en meget lang dag i går med masser af gråd og en meget ulykkelig baby faldt han endelig i søvn i går aftes og fik sovet virkelig tungt i 2 * 3-4 timer. Vi gjorde den fejl at vi ikke fik hvilet os imens. Så vi faldt først i søvn efter hans amning klokken 3 og lille M vågnede så op til dåd klokken 6:30 og græd og græd. Vi har simpelthen ikke kunne finde ud af hvad der var galt med ham, om det var luft i maven, ondt i maven, stress eller hvad der var galt. Så vi har fået travet en del rundt og vugget og vugget, men så snart vi satte os ned begyndte han at græde igen. Vi har givet ham lidt sukkervand for at få ham til at falde lidt til ro og det har taget toppen når det var værst, men hvor er det dog hjerteskærende at se ham sådan.\nHan græd stadig da sundhedsplejersken kom klokken 11 og vi fik snakket lidt om hvad det kunne skyldes. Hun havde jo desværre ingen gylden løsning. Det er jo svært at vide præcis hvad det er med de små skabninger, men hun mente at det godt kunne være lidt stress af for mange besøg og flytte rundt. Derudover kunne det være en dum cirkel af at hvis han har lidt problemer med mave vil han gerne spise hele tiden identitet at han egentlig er rigtig sulten, så spiser han kun en lille smule og er derfor hele tiden ikke rigtig mæt eller rigtig sulten og så får han ikke sovet ordentligt heller og bliver overtræt oveni. Så i dag har vi trukket måltiderne til 3,5-4 timer imellem og trøstet ham med sulten. Det virker som om det har gjort ham mere rolig( 7-9-13) indtil videre. Vi skal også huske at få nævner ham ordentlig af efter amning så han undgår for meget luft i maven.\nHan har til gengæld taget rigtig godt på siden sidste besøg og vejer nu 4300 gram. Det vil sige han har taget 400 gram på på en uge, hvilket er rigtig fint. Så han mangler ikke noget.\nHer er vores lille bassetrold der blunder så sødt imellem os i sengen - og vores lille bassetrold der vågner i gråd. Han har puttet hos far det meste af dagen. Det er nu altså det bedste at ligge i sengen sammen med sin far.\nPosted by mom of mini at 8:00 PM No comments: