dansk kennel. Alt om dansk kennel i Danmark\n24. januar 2020: Velkommen til siden om dansk kennel, hvor du finder alt om dansk kennel. I Danmark er en stor del af befolkningen internetbrugere og der er stor tradition for shopping på internettet, da dette giver mulighed hurtige og nemme løsninger for danske forbrugere. Ni ud af ti husstande i Danmark er forbundet til internettet, hvilket er i overensstemmelse med stigningen i online salg af varer og tjenesteydelser.\nBåde indtægter og priser i Danmark er høj sammenlignet med andre nordiske lande. Det er derfor, det også nordmændene som gennemsnit brugt flest penge på e-handel i 2013 per indbygger. Samlet set e-handlede danske forbrugere dansk kennel til 19,2 milliarder i første kvartal af 2014. På samme parameter er Danmark det nordiske land, der har den højeste andel af udenlandske køb online.\nDansk kennel rummer mange muligheder for, de som besøger siden om dansk kennel.\nDet viser sig, at e-handel er mest udbredt blandt danske mænd end blandt danske kvinder. De danske mænd handlede i gennemsnit mere end 22% end de danske kvinder i 2013, til kvinder oftere end mænd online. Den mindst omfattende måde at komme ind på det danske marked gennem eksport af dansk kennel i form af e-handel. Her betragtes virksomheder til ikke at have en omsætning i Danmark. I et sådant tilfælde er det det udenlandske selskab, som står for ordre accept og forsendelse af varer til Danmark mens modtageren af ??varerne, der står for import. Den udenlandske virksomhed således at man undgår enhver registrering og rapporteringskravene i Danmark og er ikke skattepligtig i Danmark. Indførsel af dansk kennel til Danmark, er det derfor modtager er ansvarlig for at betale alle afgifter. Hensigten med denne løsning vil afhænge af, om modtageren ønsker at tage ansvar ved at indføre varen selv og betale moms opkræves på import af udenlandsk varer til Danmark. Dette skal afvejes mod hvilke planer virksomheden har med hensyn til at komme ind på det danske marked.\nEn fortoldning skal udføres, uanset om der er nogen told- eller ikke. Gebyret er fra 125,- hvis modtageren er godkendt i forvejen. Post Danmark tager 245,- kroner på emner under 1.000,-. For forsendelser til Danmark, er det vigtigt at huske proforma faktura til fortoldning. Told vil blive pålagt moms, uanset erklæret eller ikke dansk moms. Sikre fakturering uden dansk moms. For at gøre det lettere for danske kunder norsk butik, der modtager det bestilte For hvor alt er betalt, er det nødvendigt at etablere en norsk moms repræsentant vil sørge for at sende det korrekte dansk kennel til kunden, som så slipper der vedrører fortoldning. Her er en liste over godkendte byer: København, Amsterdam, Santo Domingo, Dhaka, Ljubljana, Monrovia, Reykjavik, Warszawa, Praia, New Delhi, Luxembourg, Gaborone, Nassau, Paramaribo, San Salvador, Abidjan, Beograd, Moroni, Tegucigalpa, Djibouti, Harare, Kuala Lumpur, Berlin, Bogot, Pretoria, Asunci, Sana, Juba, Paris, Rabat, Luanda, Monaco, Hanoi, Wellington, Katmandu, Colombo\n24 January 2020 | 6:18 pm\n24 January 2020 | 6:10 pm\nForestillingen ’Guds lam’ bygger på autentiske historier fra borgere i Vordingborg og omfatter blandt andet nøgenscener, en video med slagtning af et lam og optagelser fra en fødsel. Derudover møder man Bjarne Mortensen, som snart skal dø, og ser et lam blive trimmet midt på scenegulvet.\n24 January 2020 | 6:02 pm\nKasper Kaae står i spidsen for et rutineret og harmonisk band, der på et afgørende tidspunkt i karrieren har fundet tid og ro til at dekonstruere sig selv og samle stumperne smukkere end nogensinde.\n24 January 2020 | 6:01 pm\nSoftware til ansigtsgenkendelse bruges i stor stil i Kina, men når den bruges til at hænge pyjamasklædte borgere ud, mener kineserne dog, at det går for vidt.\n24 January 2020 | 5:45 pm\n24. januar 2020: Studerende med læsehandicap er meget afhængige af computeren som redskab. Støtte til læsning og skrivning har åbnet mulighed for, at de kan integreres i uddannelsessystemet på linje med de normale læsere og derfor opfylder kravene til uddannelse og blive ligeværdige borgere og deltagere i samfundet. Men udlevering af en dansk kennel kan ikke løse alle problemer - brug af kompenserende programmer til at blive undervist og trænet, og et væld af nye problemer opstår, når det tekniske er på plads. For at læse vanskeligheder ikke kun indeholder afkodning problemer; læseforståelse sektion er en anden vigtig faktor, da de tekniske midler ikke løser det samme. Generation unge i dag betragtes som indfødt af informationsteknologi. Dette bevirker, at ældre generationer, som enten indvandrere i informationsteknologi under det for givet, at unge til at bevæge sig frit og uden indblanding på nettet. Men det er ikke tilfældet. Undersøgelser viser, at unge ofte undlader at bruge dansk kennel, som internettet.\nDer er tre vigtigste egenskaber, der adskiller netværks læsning fra papirbaseret læsning, nemlig multimodalitet hyper struktur og interaktivitet. Under mødet med skærmlæsning præsenteres læseren for forbindelse eller multimodal teksttyper; dvs. tekster, der kombinerer billeder, tekst, lyd, grafik, video og så videre. Dette møde kan sammenlignes med kohæsionsmekanisme, vi fortrolig med ved hjælp af referencer på dansk kennel eller fra en kombination af tekst og givet i en avis. Forskellen er, at internettet gør krav til læseren at kunne tilpasses i i forhold til de hurtige og uventede forskydninger mellem skriftsprog, visuelle repræsentationer og audiovisuelle input.\nDerudover er specifikke for displaytekst hypertekst og dermed indgå i et netværk-lignende struktur, som ikke er umiddelbart kendt fra andre sammenhænge. Denne struktur betyder, at læseren aldrig præsenteret i teksten foran dem samtidigt. Han er således ikke let i stand til at informere sig om, hvor langt ind i den tekst, han har nået, at undersøge indholdet hvad som læser venter ham, eller at have et overblik af alle væsentlige dele af teksten læse. I skarp kontrast, har vi det trykte medium, der er kendetegnet ved en klart defineret begyndelse og slutning. Som læser er du her hele tiden klar over omfanget af forreste dansk kennel og om deres egen fremskridt i tekster læsning. Sidst men ikke mindst indbydende displaytekster til en aktiv form for læsning. Læseren er til en vis grad selvhjælp at beslutte, hvordan du ønsker at vise tekst, påvirker læseren en papirbaserede tekst ikke er i besiddelse af. Fuldtekst søgning er den anvendte form, når læserne bruger Google eller andre søgemaskiner til at finde hjemmesider. Fuldtekst søgning er en relativt kompliceret og kræver søgemodus så mange færdigheder læseren f,eks herfra: København, Thimphu, Wellington, Vientiane, Saint John's, Nassau, Beirut, Kinshasa, Andorra la Vella, Vilnius, Tel Aviv, Pretoria, Algier, Praia, Doha, Malabo, Pyongyang, Niamey, Abuja, Bamako, Mogadishu, Ankara, Madrid, Suva, Guatemala City, Melekeok, Asmara, San Marino, Paramaribo, Warszawa, Palikir, Dodoma, Quito, Kingston, Port-au-Prince, Nuku'alofa


Rester af sprøjtegift fundet i Lollands drikkevand | TV ØST\nPå Lolland, hvor der dyrkes mange roer, frygtede man at finde rester af sprøjtemidler i drikkevandet. Undersøgelser viser nu, at der kun er pesticisrester i et ud af fire vandværker, og at niveauet holder sig under grænseværdien. Foto: TV ØST\nPå grund af Lollands roeproduktion har man frygtet at finde pesticidrester i drikkevandet. Vandanalyser viser dog, at niveauet ikke er for højt.\n25. sep 2017, kl. 15:26\nFlere steder rundt om i landet er der blevet fundet pesticidrester af stoffet desphenyl-chloridazon i drikkevandet – senest i Guldborgsund Kommune.\nEfter at stoffet blev fundet i tre kommuner, besluttede Miljøstyrelsen for en måned siden, at vandværkerne fremover rutinemæssigt skal teste for stoffet.\nHos Lolland Forsyning har man nu resultatet af de første drikkevandsanalyser klar, og et sted har testen været positiv.\nHolder sig under grænseværdien\nLæs også Efter pesticidfund: Endnu en kommune tester drikkevandet\n- Der er fundet pesticidet desphenyl-chloridazon i regionalvandværket i Vesterborg, men efter målinger kan vi konstatere, at grænseværdien ikke overskrides, oplyser driftschef Søren Gertsen til TV ØST.\nPesticidet kan altså spores i drikkevandet fra vandværket i Vesterborg, men ikke i så store mængder, at det kan være farligt for mennesker.\nUdover regionalvandværket i Vesterborg har Lolland Forsyning også vandværker i Maribo, Nakskov og Rødby. Ingen af disse steder og er der fundet pesticider i vandet.\nRoeproduktion gav anledning til bekymring\nDet fundne pesticid stammer fra et ukrudtsmiddel, der i dag er forbudt i Danmark. Fra 1960'erne og indtil 1996 anvendte man det dog i produktionen af roer, rødbeder og løg.\nOg netop den udbredte roeproduktion på Lolland har givet anledning til bekymring hos Danva, Dansk Vand- og Spildevandsforening. TV ØST talte i sidste uge med seniorkonsulent Claus Vangård, som på daværende tidspunkt ikke havde modtaget målinger fra Lolland Forsyning.\n- Det er et område, hvor vi frygter mange fund på grund af den store roeproduktion på Lolland. Det har været dyrket intensivt, og det gør det stadigvæk, sagde Claus Vangård dengang.\nDe nye undersøgelser viser dog, at niveauet af pesticidretser i drikkevandet ikke er så høj som frygtet.\nVesterborg, Maribo, Nakskov, Rødby


Omregn Barrel - Tønde (Olie) (Volumen)\nOmregn Barrel - Tønde (Olie)\nOmregn Barrel - Tønde (Olie):\nVed denne regnemaskine er det muligt at indtaste den værdi, der skal omregnes, sammen med den originale måleenhed, f.eks. '409 Barrel - Tønde (Olie)'. Når man gør det, kan man enten bruge enhedens fulde navn eller en forkortelse af det. Derefter bestemmer regnemaskinen kategorien af den måleenhed, der skal omregnes, i dette tilfælde 'Volumen'. Herefter omregner regnemaskinen den indtastede værdi i alle de relevante enheder, som den kender. I den resulterende liste kan du være sikker på også at finde den omregning, som du oprindeligt søgte. Uanset hvilken af disse muligheder man bruger, sparer regnemaskinen en for den besværlige søgning efter de relevante lister i lange selektionslister med utallige kategorier og understøttede enheder. Alt dette har regnemaskinen gjort for os, og arbejdet er gjort i brøkdele af sekunder.\nRegnemaskinen gør det derudover muligt at bruge matematiske udtryk. Som et resultat er det ikke kun tal, der kan regnes ud, som f.eks. '(54 * 90) Barrel - Tønde (Olie)'. Også forskellige måleenheder kan parres direkte med hinanden i omregningen. Det kan f.eks. se sådan ud: '409 Barrel - Tønde (Olie) + 1227 Barrel - Tønde (Olie)' eller '20mm x 96cm x 37dm = ? cm^3'. De på denne måde kombinerede måleenheder skal selvfølgelig passe sammen og give mening i den pågældende kombination.\nMåleenheds-regner, hvormed du bl.a. kan omregne Barrel - Tønde (Olie).


Kommentar til Arbejder du agilt? Søndag, 27. september 2020 - 11:14\nScrum og Scrum roller\nJeg kan sagtens genkende det ligehedstegn der sættes mellem Scrum og Agile og det ligehdestegn at Scrum og Agile passer lige godt til alle aspekter af Software udvikling. Jeg kan desværre også genkende den tolkning du laver for at udviklingsteamet i Scrum kun består af softwareudviklere og teste...\nKommentar til DI: Myndighederne bør holde igen med GDPR-bøder Tirsdag, 1. maj 2018 - 15:38\nRe: Vejledningen om bøder\nJeg er enig i at diskussionen her kan være lidt ensporet. Det er ikke blot regler der skal implementeres men rettere adfærd der skal ændres. Nogle af GDPR-reglerne kan være svære at følge. Eksempel: Et foto hvor personen indgår betragtes som personfølsomtdata. Det betyder at billeder af tidlige...\nKommentar til Scrum-master: Pas på agile myter Torsdag, 4. januar 2018 - 15:43\nRe: Scrum er IKKE lig med “agile software development”\nEr der nogen steder i artiklen der hentydes til Scrum er det samme som "Agile software development"? Synes det er yderst fornuftigt at lytte til det enkelte teams behov og udfordringer. Kan specielt godt genkende det med at Scrum er en god til at identificere de problemstillinger der er...\nKommentar til Apple og Samsung tilbage i retssalen: Nu skal prisen for afrundede hjørner slås fast Mandag, 16. januar 2017 - 17:25\nRe: Apple vs The Qt Company\nHvis man nu vender spørgsmålet om til følgende: Hvor meget skal det ligne hinanden før det er en kopi, kan du så giver dit input til det? Hvis der er en grænse for hvornår et design er en kopi, er det så ok at man forsøger at lave retningslinier for det?\nKommentar til Iværksætter om Swipps regnskabsmareridt: »Som om de troede, brugerne kom af sig selv« Lørdag, 29. oktober 2016 - 22:06\nHvis det ikke koster "noget", så er det dig der er betalingen..... Du kan stadig være betalingen selv om det koster noget. En iPhone koster noget, men det betyder ikke at Apple ikke bruger de oplysninger du indtaster.\nKommentar til Iværksætter om Swipps regnskabsmareridt: »Som om de troede, brugerne kom af sig selv« Torsdag, 27. oktober 2016 - 23:37\nJeg vil >aldrig< benytte Mobilepay af den simple årsag det er ejet og styret af Danske Bank..... Kan i ikke uddybe den simple årsag? Hvorfor er det i ikke vil støtte Danske bank, men i stedet en anden bank, som i vel så støtter med en konto-overførsel?\nKommentar til Apple-brugere har fået deres egen 'Stagefright' i ondsindede TIFF-filer Lørdag, 23. juli 2016 - 10:17\nRe: Er det fordi Apple opdatere enheden så den ikke kan bruges?\niPhone 4S og iPad2 (fra 2011) og alle modeller frem kan alle køre nyeste version af iOS (9.3.3).\nKommentar til Agil udvikling - fra hitmaskiner til konceptalbums Tirsdag, 7. juni 2016 - 23:41\nVar Beatles ikke Agile?\nJeg kender ikke alle de bands du nævner. Men hvis vi tager Beatles (Dem kender jeg trods alt). Hvad var så deres første udgivelse? På wikipedia DK står der 2 singler (Love Me Do og Please Please Me). Vidste Beatles på det tidspunkt hvad indeholdet til "Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band...\nKommentar til Vandfaldsmodellen hænger fast selvom alle taler om agil udvikling Tirsdag, 7. juni 2016 - 23:13\n1: lær fra agile. Der er masser af gode ting i det. Målet er at kunne skifte retning hurtigt. 2: Agile (med stort A) skal dø Jeg har ikke de samme erfaringer som dig. Jeg har mødt både gode og dårlige Agile mentorer. gode og dårlige scrum-masterer og gode og dårlige udviklerer. Så jeg forst...\nKommentar til Vandfaldsmodellen hænger fast selvom alle taler om agil udvikling Tirsdag, 7. juni 2016 - 23:01\nJeg har svært ved at forestille mig ledere i virksomheder planlægge med blot at sige: Her er X millioner – lav så meget I kan på projektet Det har jeg også svært ved at forestille mig. Men hvis hverken de eller udviklingerne ved hvad det kommer til at koste, vil det så ikke være bedre at find...\nKommentar til Gaming the system - eValg i Danmark Fredag, 15. februar 2013 - 20:01\nMen er det "almindelige" papir valg meget mere sikkert?\nDet er som om i vil sikre E-valg mod alle tænkelige (og utænkelige) situationer. Hvad sker f.eks hvis jeg brænder et valgsted ned ?. Hvad sker hvis jeg hælder syre ned i valg-urnen så alle de andres stemmesedler bliver ugyldige. Jeg vil på det tidspunkt urnen bliver åbnet være over alle bjerge?. ...\nKommentar til Elektronisk tavle gør min undervisning mere levende Torsdag, 14. februar 2013 - 13:15\nTale eller software\nJeg har også svært ved at se forskellen imellem tavlen og en std. projektor. Kan du fra tavlen slette det du har skrevet i dokumentet og skifte imellem de forskellige programmer du har åbne ?\nKommentar til Når brugervenlighed bliver absurd Torsdag, 7. februar 2013 - 23:31\nRe: Ideen er fin, implementatioen fejlede\nJeg er fuldstændig enig. Og selvfølgelig fejlet systemet i ovenstående eksempel. Dit eksempel med at App's der er "for langsomme"/"gået i stå" automatisk lukkes ned på IOS er også et fint eksempel på at gemme "teknikken væk". Det er et fåtal af slutbrugere for hvem en...\nKommentar til Når brugervenlighed bliver absurd Onsdag, 6. februar 2013 - 21:46\nDaniel: Jeg er meget uenig. Det er fint at nogle gerne vil have mulighed for at "skrue" på alting. Men så er et Apple produkt ikke noget for vedkommende. Det håber jeg dog ikke kommer bag på dig. Alle produkter har fejl men det er ikke alle som vil få glæde af at forholde sig til et...\nKommentar til Når brugervenlighed bliver absurd Mandag, 4. februar 2013 - 21:32\n..der kan håndtere de mere komplekse situationer i virkelighden. Mange når aldrig hen til de "komplekse situationer" hvis man fra start af skal have styr på sti-systemet o.lign. ...fra ingingørene når det kommer til design af grafiske bruger interfaces. Ingeniører har tendens til at...\nKommentar til Forklar mig lige igen... Tirsdag, 13. november 2012 - 16:31\nHvis jeg skulle lave et indbruds-kit der kunne åbne en bestemt type låse. Så ville jeg vælge den type lås der var flest der havde. Jeg tror ikke de angreb som Anonymous foretager på Sony, CPR.dk osv. er specielt rettet på Windows PC'er. Men jeg har ikke undersøgt det.\nKommentar til Apple har nu kun halvdelen af tabletmarkedet Mandag, 5. november 2012 - 20:33\nRe: Apples markedsandel vil svinde meget mere ind\nSjovt at se endnu en krig imellem "Apple VS. Anti-Apple" starte imellem V2 brugere\nKommentar til IP-lokalisering: Grrr… Ich bin nicht ein Frankfurter! Onsdag, 31. oktober 2012 - 21:57\nKommentar til IP-lokalisering: Grrr… Ich bin nicht ein Frankfurter! Onsdag, 31. oktober 2012 - 12:59\nKommentar til IP-lokalisering: Grrr… Ich bin nicht ein Frankfurter! Tirsdag, 30. oktober 2012 - 23:55\nwww.google.com/ncr Løsning fundet fra google.dk :-) http://support.google.com/websearch/bin/answer.py?hl=en&answer=873


Overblik, effektivisering og kundepleje\nHjem » Succeshistorier » Overblik, effektivisering og kundepleje\nI 2000 starter jeg som marketingkoordinator i en virksomhed, som handler med kontormaskiner. Virksomheden har 6 salgskonsulenter, som tager hånd om det danske marked.\nNår en kunde skal have et tilbud og/eller brochurer, lægger sælgeren et oplæg til salgsassistenten, som skriver og sender det ønskede til kunden.\nDet tager ofte mere end 30 minutter at lave et tilbud. Især når kunden ønsker at tilbud på flere produkter. Hver enkelt sælger har sine ønsker til, hvordan tilbudet skal se ud. Derfor er der ingen fælles linje for, hvordan tilbud ser ud.\nSamtidig er der ingen oversigt over, hvilke kunder den enkelte sælger har gang i. Denne viden har den enkelte sælger – og hans skrivebordsskuffe.\nSælgerne kommer typisk sidst på eftermiddagen med indlæggene. Det betyder, at nogle tilbud/brochureudsendelser bliver forsinket med en dag.\nDerfor skal der udvikles en metode, der formindsker tidsforbruget, øger sporbarheden og minimerer fejlkilderne.\nFor at øge overblikket, effektivisere arbejdsgangen og give kunden god service, udvikler jeg et system i Access og Word, som tilgodeser disse ting.\nNår en kunde ønsker en brochure eller et tilbud, tastes alle relevante informationer ind i Access-databasen:\nHvad ønsker kunden?\nHvem er ansvarlig sælger?\nHvordan fandt kunden os?\nDato for henvendelse m.m.\nMest muligt klares via valg fra “dropdown-menuer”, så der ikke kan tastes forkert. Modelbeskrivelser og priser er lagt ind i databasen.\nDerved logges alle henvendelser og tilbud.\nBrevene til kunderne bliver skrevet i Word. Data overføres via fletning til skabeloner, som passer til den specifikke opgave.\nIndførslen af systemet betyder, at tilbud og udsendelser typisk klares på under 5 minutter. Udover at der frigives tid til andre opgaver, betyder det også, at tilbud bliver sendt til kunden med det samme. Yderligere betyder det også markant færre fejl i udsendelserne.\nDet er nu muligt at se, hvorfra kunderne kender virksomheden. På baggrund af disse data, reduceres de årlige udgifter til annoncer i telefonbogen med mere end kr. 100.000.\nSystemet bruges frem til 2004, hvor virksomheden anskaffede et CRM-system, der integreres med økonomisystemet.\nProjektet er “mit barn”. Jeg ser begrænsningerne og uhensigtsmæssighederne i “det gamle system”, udtænker en lavpraktisk måde at løse problemet, sælger idéen til min direktør, udvikler og implementerer systemet og står for vedligeholdelse af system.\nDenne side bruger cookies, for at få et overblik over, hvor mange der besøger siden, hvilke sider der bliver besøgt o.l. Du, som person, bliver ikke sporet.\nCopyright Bjørn Johansen - All Rights Reserved


Koldinghus - Skave Turistfart\nMedlemspris: kr. 799,00\nBesøg på Koldinghus med udstillingen ”Kongerækken” efterfulgt af et lækkert Sønderjysk kaffebord på Gram slot.\nKoldinghus har i samarbejde med modedesigneren Jim Lyngvild skabt en involverende, levende og anderledes udstilling, hvor fortidens konger og dronninger sættes i scene, som mennesker af kød og blod med følelser og drømme, styrker, svagheder og brister.\nVed ankomst får vi en introduktion på 20 min. inden der er mulighed for selv at opleve udstillingen, som tager udgangspunkt i en række portrætfotos samt rekonstruktion af historiske dragter og smykker, der giver Jim Lyngvild fortidens konger og dronninger et nutidigt ansigt, der får dem til at fremstå levende for os i dag.\nVi møder Christian 4. på en af hans utallige svireture samt vi bliver budt ind til maskebal anno 1711, hvor den 40-årige skørtejæger Frederik 4. første gang møder den purunge adelsfrøken Anna Sophie Reventlow, som han senere gifter sig med til venstre hånd, mens han stadig er gift med Dronning Louise til højre hånd.\nVi får indblik i slottets historie med den store brand i 1808, der lagde slottet i ruiner. Slottet blev ikke genopbygget, men i 1831 blev det dog besluttet, at ruinen skulle bevares som fortidsminde.\nInden ankomst til Koldinghus nyder vi et rundstykke og kaffe ved Fjordenhus, som er den første bygning tegnet af kunstneren Olafur Eliasson og arkitekterne på Studio Olafur Eliasson. Bygningen fungere som hovedsæde for KIRK KAPITAL A/S og er et nutidigt Gesamtkunstværk, der viser en række stedspecifikke kunstværker, der er særligt designet til denne bygning.\nEfter besøget på Koldinghus nydes en lækker frokostsandwich inden turen fortsætter mod Gram Slot. På Gram Slot er der dækket op til et vaske ægte sønderjysk kaffebord. Vi smager syv af de traditionsrige kager, hvor der vil være kaffe ad libitum til. Traditionen med sønderjysk kaffebord startede tilbage i 1870érne og blev et ”adelsmærke” for denne del af Danmark i tiden frem til 1920.\nEfter en oplevelsesrig dag kører vi hjem over Billund, hvor vi fra bussen ser Kirk Kristiansens domiciler, Legoland, fabrikken og lufthavnen.\nForventet hjemkomst kl. 18.00-19.00.\nSpændende udflugt til Lille Vildmose i Østhimmerland – et eldorado for naturelskere og historiske interesserede.\n✓ Entré til Koldinghus inkl. 20 min. introduktion\n✓ Lækker frokostsandwich\n✓ Sønderjysk kaffebord på Gram Slot, 7 kager og kaffe ad libitum\n✓ Erfaren rejseleder fra Skave Turistfart


Hvad har du brug for?\nDet kan du selv gøre\nMål og søg\n- Find udbyder\n- Mål din hastighed\n- Hvad har du brug for?\n- Det kan du selv gøre\nDækning på kort\nDækning i nøgletal\nved at søge på din adresse og se, hvem der udbyder bredbånd og mobil, hvor du bor\nMål din bredbåndshastighed\nog vurder dit behov\nSe bredbåndsdækning i tal\nDetaljeret visning målrettet kommuner\nog regioner hvor det er muligt at se dækningen lokalt\nSe bredbåndsdækning på kort\nSe, hvem der udbyder, hvor du bor\nOverblik over dine muligheder\nIndsæt eller tjek at adressen er rigtig.\nVælg hvilken teknologi, du måler på.\nStart målingen og benyt ikke computeren til andre ting, mens målingen kører.\nSe hvordan du får det bedste måleresultat under "Det kan du selv gøre".\nDu kan kun foretage målinger fra den adresse, hvor du aktuelt befinder dig. Når du foretager målingen, accepterer du, at målingen bliver knyttet til den adresse, du har angivet.\nTeknologi der måles på:\nVælg teknologi Kobbernet (xDSL) Kabel-tv-Net Fiber Fast trådløst Mobilt bredbånd Ved ikke\nVis tidligere målinger på adressen\nFind ud af hvor hurtig en bredbåndsforbindelse du har brug for.\nVis guideSkjul guide\n2 - 5Mbit/sUpload: 0,2 - 0,5Mbit/s\nHvis I kun er en bruger ad gangen og ønsker en internetforbindelse, der kan klare basale tjenester som fx e-mails, søgning på hjemmesider og sociale medier.\nAntal samtidige brugere i husstanden:\nMail og surf\nStreame HD film\nDownload af HD film (5gb) ca. 3t 20 min\n5 - 10Mbit/sUpload: 0,5 - 1Mbit/s\nHvis I kun er en bruger ad gangen og ønsker en internetforbindelse, der primært anvendes til e-mails, søgning på hjemmesider og sociale medier.\nDownload af HD film (5gb) ca. 2t\n10 - 20Mbit/sUpload: 1 - 2Mbit/s\nHvis I er to brugere, som er online samtidig, og hvor forbindelsen typisk benyttes til e-mails, streaming, søgning på hjemmesider og sociale medier.\nDownload af HD film (5Gb): ca. 1t\n20 - 30Mbit/sUpload: 2 - 3Mbit/s\nHvis I er to brugere, som er online samtidig, og typisk bruger forbindelsen til e-mails, streaming, spil, sociale medier og søgning på hjemmesider.\n30 - 50Mbit/sUpload: 3 - 5Mbit/s\nHvis I er flere brugere, som er online samtidig, og typisk bruger forbindelsen til e-mails, sociale medier, streaming, spil, og søgning på hjemmesider.\n50 - 100Mbit/sUpload: 5 - 10Mbit/s\nHvis I er flere brugere, som er online samtidig, og hvor forbindelsen skal kunne det hele. Med denne hastighed kan du spille, streame HD-film og hente tunge filer.\nDownload af HD film (5Gb): ca. 30 min\nHvordan får jeg det bedste resultat, når jeg måler?\nTilslut din computer direkte til dit bredbånd med et netværkskabel og sørg for at en eventuelt trådløs forbindelse er slukket.\nSluk alle husets andre computere og andet udstyr som tablets og smartphones, som kan påvirke målingen.\nSluk også programmer og tjenester på din computer der bruger internetforbindelsen.\nDer kan være udsving i målingerne, og derfor anbefales det at tage flere målinger over flere dage for at få det bedste resultat.\nMåleren kan også anvendes på mobil og tablet. Bemærk, at den måler på den forbindelse, som enheden er tilsluttet, dvs. mobil eller wifi.\nHvilke hastigheder kan jeg forvente\nHvis din udbyder har angivet en hastighed "op til X Mbit/s" for fastnet bredbånd, skal du kunne opnå en hastighed, der ikke afviger væsentligt fra det aftalte X. Samtidig skal der oplyses en garanteret minimumshastighed, som du minimum kan forvente.\nFor mobilt bredbånd er hastigheden udendørs angivet i et interval, fordi hastigheden for mobilt bredbånd kan variere en del. Hastigheden er bl.a. afhængig af antallet af samtidige brugere, afstanden til masten, terrænet mellem dig og masten, om du befinder dig udendørs eller indendørs, samt hvor i en bygning du befinder dig, tidspunkt på dagen, hvordan du holder din telefon samt dit abonnement (3G, 4G).\nHvis din aftale omhandler flere produkter (fx bredbånd, telefoni og TV), som modtages på samme forbindelse, skal det af aftalen fremgå, hvor meget hastigheden nedsættes, hvis flere produkter bruges på samme tid.\nHvis du overvejer at købe eller skifte bredbåndsforbindelse\nGør dig klart, hvad dit behov er. Hvor meget er du villig til at betale? Hvor mange skal deles om forbindelsen? Skal du bruge den til streaming fx af film eller kun til at læse e-mails eller hjemmesider?\nUndersøg om du kan skifte til andet abonnement hos din udbyder, og hvor lang tid du er bundet af den nuværende aftale.\nTjek hvilke typer af netværk (telefon-, kabel-, fibernet eller mobilt bredbånd), du har mulighed for at tilslutte dig under "Find udbyder".\nSammenlign de forskellige udbyderes priser og undersøg hvilke produkter, som de kan levere.\nHvis du ikke mener, at data om bredbåndsdækningen er rigtige\nKortlægningsmetoden er ikke 100 procent præcis, da der kan være unøjagtigheder i indberetningerne og koblingen med Bygnings- og Boligregistret (BBR).\nHvis du mener, at data på Tjekditnet.dk ikke er rigtige, vil vi meget gerne høre fra dig. Du bedes angive den præcise adresse, og oplyse hvad du mener, der er ikke er rigtigt samt angive hvilken bredbåndsteknologi og de hastigheder, du mener, der er korrekte.\nHvis du ikke kan få bredbånd på din adresse\nUndersøg med dine naboer, om de oplever det samme problem. Hvis I er flere, kan det være nemmere at få en samlet aftale med en udbyder om at tilbyde bredbånd i området.\nKontakt et eller flere selskaber og undersøg, om de kan levere til din adresse.\nKontakt din kommune og gør dem opmærksom på problemet. Din kommune kan være med til at gøre dækningen bedre.\nKan du måle hastigheden på en anden adresse, end den du befinder dig?\nNej. Det er ikke muligt at måle hastigheden på en anden adresse end derfra, hvor du foretager målingen. Det er vigtigt, at du skriver den korrekte adresse, hvorfra du foretager målingen, i feltet, da målingen bliver knyttet til den adresse, du har angivet.\nHvad sker der, hvis jeg indtaster og måler en anden adresse end der, hvor jeg befinder mig?\nDette giver et forkert resultat af målingen, fordi du ikke måler fra den reelle adresse. Bredbåndsmåleren er brugergenereret, og bygger på tillid til, at brugerne bidrager positivt til, at målingerne er så retvisende som muligt. Angiv derfor kun den adresse, hvor du foretager målingen fra.\nKan måleren måle på de fleste forbindelser?\nJa, måleren kan måle på de fleste forbindelser. I 2018 blev det muligt også at foretage målinger på mobil og tablet.\nKan der være forskel på måleresultatet ved brug af forskellige målere?\nJa. Med Energistyrelsens bredbåndsmåler måler du hastigheden hele vejen fra det danske internetknudepunkt (DIX'en) til din pc (download) - og fra din pc til DIX'en (upload). DIX står for Danish Internet eXchange point. Udbyderne placerer som regel deres egne hastighedsmålere i deres eget netværk. Dette kan give et lidt andet resultat.\nNår jeg måler min hastighed, er den anderledes, end den hastighed, der fremgår af de udbudte hastigheder i kortlægningen. Hvad er der galt med kortlægningen?\nUdbudt hastighed er den højeste hastighed, der kan købes. Det vil sige, at et teleselskab tilbyder abonnementer med den givne hastighed. Denne hastighed skal kunne udbydes i overensstemmelse med Forbrugerombudsmandens retningslinjer og derfor være den nettohastighed, en forbruger kan forvente at opnå i en normal brugsperiode.\nHvis du ikke har købt den højest udbudte hastighed på din adresse, vil du sandsynligvis ikke opnå den hastighed, der fremgår af kortlægningen.\nSelvom du har købt den højest udbudte hastighed på din adresse, kan der være forskellige årsager til, at du ikke måler denne hastighed. Under "Hvordan får jeg den mest præcise måling" kan du læse mere om, hvad årsagerne kan være.\nFor nogle teknologier vil din hastighed afhænge af, hvor mange i dit område der er på internettet samtidig. Derfor kan hastigheden variere i løbet af dagen.\nHvorfor måler jeg en anden hastighed end den, jeg har købt?\nHastigheden afhænger bl.a. af din forbindelse, og hvordan du har tilsluttet din pc. Under "Hvordan får jeg den mest præcise måling" kan du læse mere om, hvad du kan gøre for at forbedre din måling. Derudover er det en god idé at måle over flere dage og på forskellige tidspunkter, for at se om det er et kortvarigt problem.\nHvis du fortsat måler lavere hastigheder end forventet, kan du overveje at kontakte dit teleselskab.\nTeleselskaberne har aftalt nogle retningslinjer med Forbrugerombudsmanden om, hvordan de skal markedsføre bredbåndshastigheder. Disse indebærer bl.a., at teleselskaber kan markedsføre "op til"-hastigheder. Du kan læse mere på Forbrugerombudsmandens hjemmeside.\nHvilket målesystem benytter bredbåndsmåleren?\nEnergistyrelsens bredbåndsmåler benytter Ookla's målesystem, Speedtest. Du kan læse mere på Ooklas hjemmeside: www.ookla.com\nHvad er latency?\nLatency (forsinkelse) er den tid, det tager for data at blive sendt fra din pc til DIX'en (Danish Internet eXchange point) og tilbage igen. DIX'en er det danske internetknudepunkt, hvor bredbåndsmåleren er placeret. Når du starter bredbåndsmåleren for at måle din hastighed, laves først en måling af latency. Dit måleresultat viser både resultatet af de målte hastigheder og latency.\nHvordan foregår målingen og hvor ofte opdateres den?\nBredbåndsmåleren opdateres dagligt.\nDu måler fra din pc til bredbåndsmåleren, der er placeret i det danske internetknudepunkt, ofte kaldet DIX'en. DIX står for Danish Internet eXchange point. Du kan læse om DIX'en på www.DIX.dk.\nJeg kan kun se udendørsdækningen på dækningskortet. Hvordan forholder det sig med indendørsdækning?\nBruger du din mobiltelefon, mobilrouter eller din tablet indendørs, kan du forvente et vist tab af mobilsignalet (radiobølgerne). Hvor stort, tabet er, afhænger af de benyttede byggematerialer i bygningen, hvor du befinder dig. Er du i en ældre bygning, som ikke er energirenoveret, har mobilsignalet lettere ved at trænge ind i bygningen. Befinder du dig i en bygning med moderne, energibesparende vinduer og vægge, nedsættes mobilsignalets mulighed for at trænge ind i bygningen markant. På Tjekditnet er der ikke foretaget beregninger på indendørsdækningen.\nHvorfor er der kun download hastigheder med for mobilt bredbånd?\nUpload-hastigheder for mobilt bredbånd er ikke oplyst af mobiloperatørerne og indgår derfor ikke på tjekditnet.\nKan man ikke få mobilt bredbånd på under 2 Mbit/s?\nDet kan man godt, men hastigheder på under 2 Mbit/s er ikke taget med i dækningsberegningerne på "Tjekditnet". Alle de steder, hvor der er dækning med tale, vil der normalt også være datadækning, dog med en lavere hastighed.\nHvorfor er der forskel på den taledækning, jeg oplever på telefonen og den dækning, der vises på kortet?\nDækningen for tale er beregnet udendørs og der er bl.a. taget højde for afstanden til masten, terrænet mellem dig og masten. Desuden afhænger dækningen også af, om du befinder dig udendørs eller indendørs, hvor i en bygning du befinder dig, tidspunkt på dagen, hvordan du holder telefonen samt dit abonnement (3G, 4G).\nHvad kan jeg forvente af mobildækning i mit sommerhus?\nDækningsberegningerne omfatter også sommerhusområder og vil derfor også vise både mobiltale- og mobil datadækning disse steder. I sommerhusområder kan der også være "sæsonvariationer" afhængig af antallet af samtidige brugere - der typisk vil være højere om sommeren end om vinteren. Du vil derfor typisk opleve højere hastigheder i vinterhalvåret og på hverdage uden for ferierne.\nHvad betyder min telefon for den hastighed, jeg oplever?\nIkke alle mobiltelefoner har mulighed for at udnytte de forskellige teknologier (3G og 4G). Desuden har telefonerne forskellig evne til at opfange og udnytte signalet. Derfor vil dit valg af telefon have betydning for den hastighed, du oplever. Forskellen på mobiltelefoners antennekvalitet er undersøgt af Energistyrelsen. Mere information om antennekvalitet kan findes her.\nHvorfor viser kortet en anden hastighed for mobilt bredbånd end den, jeg selv kan måle?\nFor mobilt bredbånd er hastigheden beregnet udendørs og der er bl.a. taget højde for antallet af samtidige brugere i mobilnettet, afstanden til masten, terrænet mellem dig og masten. Desuden afhænger hastigheden også af, om du befinder dig udendørs eller indendørs, hvor i en bygning du befinder dig, tidspunkt på dagen, hvilken telefon du har, og hvordan du holder den .\nDerfor vil dét, du måler, kunne variere meget, både hvis du foretager flere målinger samme sted, eller hvis du måler fra et andet sted i forhold til masten.\nHvorfor opnår jeg ofte en anden hastighed for mobilt bredbånd, end den der fremgår af kortet?\nEr der mange brugere, kan hastigheden opleves lavere. Ved hastighedsberegningerne for mobilt bredbånd er det forudsat, at brugerne følger et bestemt brugsmønster, herunder hvor mange samtidige brugere, der er et givet sted.\nHvorfor er der kommet anderledes mobildækning på min adresse siden sidst?\nMobilnettene udbygges og ændres hele tiden. Din udbyder kan have ændret på opsætningen af mobilnettet nær din adresse og derved ændret dækningen hos dig. Det kan også skyldes, at der er kommet mere trafik i nettet samt sæsonvariationer. I sommerhusområder kan der være sæsonvariationer afhængig af antallet af samtidige brugere - der typisk vil være højere om sommeren end om vinteren. Du vil derfor typisk opleve højere hastigheder i vinterhalvåret og på hverdage uden for ferierne.\nHvorfor varierer mine hastighedsmåling så meget på mobilt bredbånd?\nFor mobilt bredbånd er hastigheden bl.a. afhængig af antallet af samtidige brugere, afstanden til masten, terrænet mellem dig og masten, om du befinder dig udendørs eller indendørs, hvor i en bygning du befinder dig, tidspunkt på dagen, hvordan du holder telefonen samt dit abonnement (3G, 4G).\nHvad betyder et svagt mobilsignal for den dækning, som jeg oplever?\nHvis du befinder dig i et område med et svagt mobilsignal, vil din mobiltelefon typisk bruge meget tid på at lede efter den bedste forbindelse. Det betyder, at du kan opleve en lavere hastighed end forventet og desuden også, at telefonen hurtigere bruger batteriet.\nHvilken bredbåndsforbindelse passer til mig?\nBehovet for bredbåndsforbindelse varierer meget fra husstand til husstand. Ofte vil behovet for en hurtig bredbåndsforbindelse afhænge af, hvor mange, der skal dele forbindelsen, og om man vil bruge forbindelsen til at streame film eller kun til at læse e-mails eller hjemmesider.\nUnder "Hvad har du brug for?" kan du finde en guide til valg af hastighed .\nHvordan kan jeg undersøge dækningen i min kommune eller region?\nUnder Se bredbåndsdækning på kort kan du se et kort over bredbånddækningen. Hvis du vil se dækningen i en kommune eller region, skal du zoom på kortet. Du starter med at se dækningen i en region. Du kan klikke på en region på kortet for at se nøgletal om dækningen i de enkelte regioner. Du zoomer ind på kortet ved at bruge musen eller klikke på + til venstre for kortet. Zoomer du nok ind, vil du finde bredbåndsdækningen på kommuneniveau, hvor du igen kan klikke på de enkelte kommuner for at se nøgletal om dækningen.\nHvis du zoomer yderligere ind, vil du se dækningen på postnummerniveau og herefter på kvadrater à 100 × 100 meter. For begge disse niveauer er det igen muligt at klikke på et område og se nøgledata om dækningen i området.\nZoomer du endnu længere ind på kortet, vil du kunne se felter for de enkelte adresser, som du kan klikke på for at få data om dækningen og evt. målinger på adressen.\nHvis du ønsker at sammenligne dækningen i din kommune/ region med andre kommuner/regioner, kan du gøre dette under menupunktet "dækning i nøgletal".\nKoster det noget at købe en ny bredbåndsforbindelse?\nDer kan være nogle omkostninger forbundet med at skifte hastighed eller forbindelse. Omkostningerne afhænger af kravene til udstyr og de vilkår, der gælder for det abonnement, du ønsker at købe.\nHvorfor er bredbåndsdækningen for sommerhuse lavere end for boliger?\nDen primære årsag er, at efterspørgslen efter bredbånd historisk har været lavere for sommerhuse end for boliger, hvorfor det ikke har kunnet betale sig for selskaberne at etablere bredbånd i sommerhusområder i lige så høj grad som i byerne.\nHvad er forskellen på "udbudte hastigheder" og "teknisk mulige hastigheder" for fastnetbredbånd?\nEnergistyrelsen indsamler to forskellige typer af hastigheder fra infrastrukturejerne; "udbudte hastigheder" og "teknisk mulige hastigheder".\nDe "udbudte hastigheder" for fastnetbredbånd svarer til de hastigheder, som selskaberne markedsfører. Ønsker du at vide mere om markedsføring af bredbåndshastigheder, kan du læse Forbrugerombudsmandens retningslinjer. Du kan også læse mere hos Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen.\n"Teknisk mulig hastighed" for fastnetbredbånd er en hastighed, som er teknisk mulig på den eksisterende infrastruktur, og som selskaberne kan udbyde, såfremt det efterspørges.\nFor mobilt bredbånd er der beregnet en forventet hastighed. Her er der dog ingen forskelle på teknisk mulige og udbudte hastigheder.\nEr data i kortlægningen retvisende?\nFormålet med Tjekditnet.dk er at give forbrugere, virksomheder og kommuner mulighed for at se mobil- og bredbåndsdækning helt lokalt og søge på udbydere for den enkelte adresse. Det er første gang - også i international sammenhæng - der laves en så detaljeret digital kortlægning.\nAlle operatører, som har sit eget bredbåndsnet, bidrager med oplysninger om dækningen. Dækningskortene er baseret på disse data.\nI beregningerne gøres der en række antagelser om dækningen, som fremgår under Metode. Energistyrelsen bearbejder disse data og sammenholder dem med data fra Bygnings- og Boligregistret (BBR) og CVR om bygninger. Kortlægningsmetoden er ikke 100 procent præcis, da der kan være unøjagtigheder i indberetningerne og koblingen med BBR og CVR.\nHvis du mener, at data på Tjekditnet.dk ikke er rigtige, vil vi meget gerne høre fra dig. Du kan kontakte os her. Du bedes angive den præcise adresse, hvor du mener, oplysningerne ikke er rigtige, samt angive de teknologier og hastigheder, du mener er korrekte.\nHvor kommer bredbåndsdækningens data fra?\nData om dækningen på adresseniveau indsamles fra alle teleoperatører.\nHerefter bearbejder Energistyrelsen disse data og sammenholder dem med data fra Bygnings- og Boligregistret (BBR) og CVR. Dækningen opgøres i forhold til boliger, virksomheder og sommerhuse.\nDu kan læse mere under Metode.\nHvorfor er min adresse ikke med i kortlægningen?\nKortlægningen er bl.a. baseret på data fra Bygnings- og Boligregistret (BBR), hvor Energistyrelsen har medtaget alle adresser i Danmark, hvor der er registreret mindst én bygning, som enten er en bolig eller et sommerhus. Adresser for, hvor der drives virksomhed, er indhentet fra CVR. Kolonihaver indgår ikke.\nHvis du ikke kan finde din adresse i kortlægningen, kan det fx skyldes, at den bygning du bor i ikke er registreret som en af de ovennævnte bygningstyper.\nDu kan læse mere om bygningstyperne i kortlægningen under Metode.\nHvad kan jeg gøre, hvis jeg finder, at kortlægningen ikke er retvisende?\nHvis du mener, at Tjekditnet.dk ikke er retvisende, vil vi meget gerne høre fra dig. Kontakt os her. Du bedes angive den præcise adresse, hvor du mener, at data ikke er retvisende, samt angive hvilke teknologier og de hastigheder, du mener er korrekte.\nHvad gør jeg, hvis jeg har forslag til forbedringer af siden?\nDu kan kontakte os her, hvis du har forslag til forbedringer af siden. Tjekditnet.dk vil løbende blive videreudviklet i dialog med brugerne.\nHvornår er data vedr. bredbåndsdækning senest opdateret?\nBredbåndsmåler: Opdateres dagligt\nFastnetbredbånd: Data er senest opdateret i oktober 2020.\nMobilt bredbånds og taledækning: Data er beregnet pr. 3. kvartal 2020\nEr det tilladt at foretage scraping af data på Tjekditnet.dk\nNej, det er ikke lovligt at foretage scraping af data på Tjekditnet.dk. Jf. ophavsretsloven (lovbekendtgørelse nr. 1144 af 23. oktober 2014), § 71, stk. 1 og 2, har Energistyrelsen eneret til at råde over datagrundlaget på Tjekditnet.dk.\nData er tilgængelig i de formater, som findes under menupunktet "dataudtræk".\nSe bredbånds- og mobildækning\nViser den maksimalt udbudte hastighed på adressen pr. teknologi. Der kan være udbydere på udbyderlisten, som udbyder lavere hastigheder. Hastigheden viser download/upload (hente data fra internettet/indlæse data til internettet).\nFiber kan give meget høje hastigheder. Down- og uploadhastighed vil typisk være ens. Fiber har stor kapacitet, og derfor kan mange være koblet på forbindelsen uden hastigheden eller stabiliteten påvirkes.\nKabel-tv kan give adgang til hurtigt internet. Bredbåndshastigheden er afhængig af antallet af samtidige brugere.\nxDSL kan give mulighed for en god internetforbindelse via telefonnettet. Hastigheden afhænger bl.a. af afstanden til centralen/mikrocentralen.\nMobilt bredbånd kan give hurtig adgang til internettet fx på din mobil, router, tablet eller din bærbare pc. Hastigheden er bl.a. afhængig af antallet af samtidige brugere, afstanden til masten, terrænet mellem dig og masten, om du befinder dig udendørs eller indendørs, samt hvor i en bygning du befinder dig, tidspunkt på dagen, hvordan du holder din telefon samt dit abonnement (3G, 4G).\nFast Trådløst bredbånd\nFast trådløst bredbånd, fx WiMAX, leveres gennem en boks eller parabol fastmonteret på bygningen. Fast trådløst bredbånd skal ikke forveksles med en router, som du har installeret i huset.\nFast trådløst bredbånd forudsætter udsyn mellem bredbåndsselskabets antenne og antennen hos brugeren. Bredbåndsselskabet har typisk brug for at lave en måling fra brugerens adresse for at vurdere, hvorvidt en forbindelse rent faktisk kan etableres.\nListen viser, hvilke selskaber der kan udbyde bredbånd med den pågældende teknologi på den valgte adresse.\nIkke alle udbydere tilbyder nødvendigvis den angivne højeste udbudte hastighed. Du kan kontakte selskaberne for at få et konkret tilbud på, hvilket abonnement de kan levere til dig.\nVælg teknologi der måles på\nInden du måler, skal du vælge teknologi. Du skal fx vælge fiber, hvis din bredbåndsforbindelse er baseret på fibernet.\nAngiv her den hastighed, som skal afspejles i dækningen på kortet. Hastigheden er angivet som download (hente ned)/upload (indlæse data). Vælger du fx 30/5 Mbit/s, vil farverne på kortet angive, hvor stor en procentdel, der er dækket af hastigheder på 30/5 Mbit/s eller derover.\nAngiv her den teknologi, som skal afspejles i dækningen på kortet. Du kan læse mere om de forskellige teknologier under Ordbog.\nAngiv her den opgørelsesmetode, som skal afspejles i dækningen på kortet.\nDen højeste udbudte hastighed er den højeste hastighed, som udbyderne tilbyder deres kunder. Det er derfor den højeste hastighed, man kan købe.\nDen teknisk mulige hastighed er den højeste hastighed, som infrastrukturen kan levere. Det er derfor ikke nødvendigvis en hastighed, man kan købe.\nAngiv her den eller de bygningstyper, som du vil se dækningen af på kortet.\nAngiv her hvorvidt du ønsker, at kortet skal afspejle de brugergenerede målingers download- eller uploadhastighed.\nAngiv her den teknologi, som du ønsker at se de målte hastigheder for. Du kan læse mere om de forskellige teknologier under Ordbog.\nDer kan vælges mellem de fire danske mobiludbydere med eget netværk, så man kan se dækningen for dem hver for sig. Hvis der vælges "Alle", vil de fire dækningskort blive lagt sammen, så man se, hvor mange der dækker et bestemt sted.\nAngiv her den hastighed, som skal afspejles i dækningen på kortet. Hastigheden er angivet som download. Vælger du fx 30 Mbit/s, vil farverne på kortet angive, hvor mange operatører, der er dækket af hastigheder på 30 Mbit/s eller derover.\nDer kan vælges mellem kun 3G-dækning, kun 4G-dækning eller en kombination af 3G- og 4G-dækningen. Du kan læse mere om 3G og 4G i ordbogen.\nDer vælges mellem de fire danske mobiludbydere med eget netværk, så man kan se dækningen for dem hver for sig. Hvis der vælges "Alle", vil de fire dækningskort blive lagt sammen, så man se, hvor mange der dækker et bestemt sted.\nFarveskalaen viser dækningsprocenten for de valgte parametre fx valgte hastighed og bygningstype. I højre menuen kan du vælge, hvilke parametre du ønsker vist på kortet.\nFarveskalaen viser den hastighed, man kan forvente at opnå på denne placering.\nFarveskalaen viser hvor mange operatører, der dækker med den valgte hastighed på denne placering.\nHusk: at der godt kan være mobil bredbåndsdækning, selvom der ikke fremstår som dækning, dog vil dette være under 2 Mbit/s.\nFarven viser, hvor der er taledækning.\nFarveskalaen viser, hvor mange operatører der dækker.\nFarveskalaen viser det vægtede gennemsnit af hastighederne i området for de valgte parametre, fx downloadhastighed og teknologi. Gennemsnittet er vægtet efter antallet af adgangsadresser, hvor der er foretaget målinger, således at alle adresser vægter én. I højremenuen kan du vælge, hvilke parametre du ønsker vist på kortet.\nFastnetdækning - hastighed\nHastigheden angiver den teknisk mulige hastighed. Ved teknisk mulige hastighed forstås den hastighed, som infrastrukturen kan levere. Det er ikke nødvendigvis en hastighed, man kan købe. Hastigheden er i enkelte tilfælde angivet med henholdsvis download (hente ned fra internettet) og upload (indlæse data på internettet), fx Min 2/0,5\nDækningsprocenterne angiver hvor stor den geografiske dækning er i det udvalgte område (hele landet, en region eller en kommune), altså hvor meget af arealet der er dækket. Dækningsprocenterne er afrundet til nærmeste hele procenttal.\nDækningsprocenterne viser hvor stor en del af det valgte område (hele landet, en region eller en kommune) der har udendørs mobiltaledækning. Geografisk dækning viser, hvor stor en del af arealet der er dækket. Den demografiske dækning viser, hvor mange procent af boligerne og virksomhederne inden for det valgte geografiske område, der er dækket med mobiltale.\nDækningsprocenterne er afrundet til nærmeste hele tal.\nGennemsnittet af målte hastigheder - download hhv. upload - er gennemsnittet af alle målinger i området og vægtet efter antallet af målinger på hver adgangsadresse. Du kan læse mere om målte hastigheder og beregningerne under Metode.\nPair bonding betyder, at der benyttes flere kobberpar på xDSL-internetforbindelsen, hvilket øger båndbredden. For at kunne levere de nævnte hastigheder er det en forudsætning, at den såkaldte pair bonding-teknologi anvendes.\nDer kan være andre muligheder for at få en internetforbindelse på adressen. Det kan fx være internet via satellit eller andre trådløse forbindelser.\nLandNet - en del af Højgaard IT\nVedr. faste trådløse forbindelser\nDer kan vælges imellem om dækningen skal opgøres geografisk eller demografisk. Geografisk opgøres hvor stort en del af arealet der er dækket, mens demografisk opgøres hvor mange af boliger, virksomheder eller sommerhusene der har dækning.\nDækningen for mobil tale og mobilt bredbånd er beregnet udendørs.


Parfumer kan lugte godt, men sundhedsrisici forbundet med at bære parfume fra mild til svær. Kampagnen for sikker kosmetik bestilte en undersøgelse af parfume ingredienser, der afslører snesevis af urapporterede kemikalier i parfume. Både kendte og ukendte parfume ingredienser kan påvirke parfume bærers sundhed og dem omkring dem. Disse sundhedsrisici omfatter kontaktallergi, åndedrætsirritation og hormonelle reaktioner.\nAllergier fra parfume har i almindelighed form af udslæt på huden. Dette kan forekomme ved personlig brug eller ved hudkontakt med nogen iført parfume. Udslæt er normalt placeret på arme, hænder og ansigt. Hævelse, rødme og kløe til det berørte område vil falme inden for få dage uden behov for medicinsk indgreb i de fleste tilfælde. Hvis parfume kommer i kontakt med munden, kan der forekomme udslæt på læberne. Jasmin syntetisk, kanelsalkohol og hydroxycitronellal er de mest almindeligt forekommende allergener i parfume. Dem, der er allergiske over for parfume ingredienser opfordres til at undgå brug af produkter med parfume for at mindske sundhedsrisici.\nBronchiale spasmer kan være forårsaget af parfume til dem med astma, ifølge grupper som American Lung Association og Astma and Allergy Foundation of America. Allergikrævende kan også udvikle andre øvre respiratoriske problemer fra eksponering, en alvorlig sundhedsrisiko. American Lung Association anbefaler dem med lungesygdom undgå at bære parfume og forsøge at styre af parfume, som de går om deres dage.\nHormonale reaktioner kan forekomme fra kendte og ukendte kemikalier i parfume. En undersøgelse bestilt af Campaign for Safe Cosmetics afslørede 12 hormonforstyrrende kemikalier i testede produkter. Nogle kemikalier efterligner hormonet østrogen (det kvindelige kønshormon), og andre er forbundet med skjoldbruskkirtelvirkninger. National Cancer Institute finder lavendel- og te-træolier, der især har virkninger svarende til østrogen. De kan også blokere eller formindske effekten af androgener (mandlige kønshormoner). Langsigtet brug er forbundet med brystforstørrelse hos førpigrende drenge. Kræftpatienter bør konsultere en læge, inden du bruger parfume med ingredienser, der kan forstyrre hormoner.\nPrevious Previous post: Mest absorberbare magnesium kosttilskud\nNext Next post: Mænds push-up, pull-up, squat, deadlift & bench press standarder


Når det kommer til hårpleje, er to ting vigtige omkring de produkter, man bruger. For det første skal hårproduktet passe til din hårtype. For det andet skal det være målrettet det problem, som du ønsker at afhjælpe. Derfor er en M6 kur perfekt til dig, der har blond eller gråt hår, og som ønsker en mere kold tone. M6 hårkur er den første hårkur, der er udviklet til at fjerne uønskede gule toner i blondt hår.\nMindre gul – mere fugt\nHårkuren fjerner de gule toner i blondt hår, så man får en mere kølig farve. Samtidig sørger den for at give håret intensiv fugt. Det er vigtigt, hvis håret skal forblive sundt. Især hvis håret er farvet lyst, er det vigtigt, at man sørger for at pleje håret godt. Afblegning er nemlig utroligt skadeligt for håret. Derfor er en M6 hårkur et godt valg til blondt hår, der skal være mindre gult.\nKøb din M6 kur i dag\nHar du først prøvet en M6 kur, vil du fortryde, at du ikke gjorde det noget før. Derfor bør du allerede i dag købe dit eksemplar og mærke dit forandrede hår. Du kan købe din M6 hårkur her.\nForrige indlægDisse tips og tricks kan hjælpe dig med din stresshåndteringNæste indlægFå flot og ren hud med en professionel akne behandling til din hudtype


Ryttermarken - bgb a.s.\nFacaderenovering på virksomhedsdomicil\nKunde: WR Entreprise\nOmfang: 950 m2 let facadeopbygning på ejendom i to etager\nNY FACADE PÅ VIRKSOMHEDSDOMICIL\nbgb a.s. har i fagentreprise for WR Entreprise udført en facaderenovering på virksomheden Sæthers firmadomicil i Farum.\nBygningen, som er i to etager, har fået en helt ny og opsigtsvækkende facade i gyldent, eloxeret aluminium. I forbindelse med opbygningen af den nye facade, er der konstrueret en større tagkrone, som giver bygningen et mere eksklusivt look.\nFacadeelementerne er specialdesignet til dette projekt, og tilvirkningen af facadeelementerne er sket løbende under opsætningen på ejendommen. Det har krævet præcis opmåling og tilpasning ved hjælp af mockups, så resultatet er blevet en facade med et jævn og lige flugt oven på bygningens oprindelige og ikke alle steder jævne facade.\nBygningens vinduer er udstyret med solafskærmning, og det har været en ekstra kompleksitet ved denne facadeopbygning at tilvirke lysningspladerne omkring vinduerne.\nPå bygningens facade ud mod vejen er boret tusindvis af små huller i aluminiumsbeklædningen. Ved hjælp af lys bag facaden lyser virksomhedens navn “Sæther” op som et opsigtsvækkende logo, når det er mørkt.\nResultatet af denne facaderenovering er en ejendom, der skiller sig positivt ud blandt kvarterets øvrige industribygninger.


Vi forventer, at du giver besked i god tid, hvis du melder afbud til aftalte tider. Dette giver os mulighed for at tilbyde tiden til en anden patient, som har akut behov. Sene el. gentagne afbud betragtes som udeblivelse.\nMøder du ikke op til en aftalt tid, har vi ret til et honorar fastsat af Den offentlige Sygesikring og Dansk Tandlægeforening. Da der er betydelige omkostninger ved "tom stol", vil du modtage en regning på udeblivelse fra aftalt tid.\nBetaling finder sted efter endt behandling i henhold til overenskomsten med den offentlige sygesikring. Betalingen kan foregå kontant eller med Dankort på klinikken. Ved større behandlinger, kan der blive tale om a conto betaling før behandling\npåbegyndes, eller en individuel betalingsaftale.


Den forunderlige hjerne - Nationalt Videnscenter for Demens\nForside/ Uddannelse / Kurser og konferencer / 2019 / 10 / Den forunderlige hjerne\nPå dette kursus ser vi nærmere på hjernen – et af kroppens vigtigste organer.\nDeltagere: Max 50\nTilmeldingsfrist: 10. oktober 2019 Tilmeld\nMed udgangspunkt i neuropsykologien sætter kurset fokus på de mest centrale kognitive funktioner: hukommelse, sprog og opmærksomhed.\nVi undersøger blandt andet, om der findes forskellige former for hukommelse? Hvad vil det sige at være opmærksom? Og hvilke funktioner kan sproget opdeles i? Du får viden om og øget forståelse for de enkelte kognitive funktioner og for det biologiske grundlag for disse processer.\nKurset består af oplæg, og der er mulighed for at stille spørgsmål.\nKursusbeskrivelse for kurset "Den forunderlige hjerne" (pdf)\nProgram for kurset "Den forunderlige hjerne" (pdf)\nDemenskoordinatorer og demenskonsulenter, ergoterapeuter, sygeplejersker, social- og sundhedsassistenter og andre som arbejder med mennesker med demens.\nAsmus Vogel har siden 2001 været ansat på Hukommelsesklinikken på Rigshospitalet som klinisk neuropsykolog. Han er lektor i klinisk neuropsykologi på Københavns Universitet og forfatter til 45 videnskabelige artikler med fokus på kognitive processer og demens.\nJette Stokholm er psykolog og specialist i klinisk neuropsykologi. Har været ansat på Hukommelsesklinikken ved Rigshospitalet siden 1998, hvor hun primært er beskæftiget med diagnostiske undersøgelser af patienter henvist til demensudredning. Hun har gennem mange år haft en særlig interesse for frontotemporal demens og er bl.a. tilknyttet en international forskningsgruppe, der undersøger en stor dansk familie med en sjælden arvelig type af frontotemporal demens.


statustanker i skriveværkstedet | Ilse Aranti – For enden af regnbuen…\n← mandag i skriveværkstedet\nved arbejdsbordet i det kreative værksted →\nUdgivet den 5. juni 2018 by ilsearanti\nDe mange timers skrivearbejde i går resulterede i, at alle håndskrevne sider nu er renskrevet og lagt ind i det igangværende manuskript. Og ved fyraften viste kladden sig at rumme 101 sider.\nOverraskende mange, når nu jeg har det med at opleve, at jeg skriver alt for lidt og alt for sjældent! Måske er det ved at være på tide at give slip på den selvkritiske forestilling og bare skrive, når jeg skriver.\nJeg skriver stadig tekster helt ud i det blå i betydningen, at bogen ikke har fundet sin endelige form, indhold og opbygning endnu. Og jeg oplever stadig, at jeg er i gang med at skrive mig ind i dette nye skriveprojekts univers og budskab.\nI den ene af projektets notesbøger er masser af notater med idéer til at inspirere andre til at skrive. De ligger der som en idébank, som måske på et tidspunkt vil finde en plads i bogen. Eller måske kommer de slet ikke til at passe ind og skal bare smides ud.\nJeg følger den vej, som skriveprojektet og inspirationen leder mig ad uden at vide, hvor det er på vej hen, eller hvad det vil blive til, og om det overhovedet vil blive til andet end skriveri til glæde for mig selv.\nNår man, som jeg træder tilbage og lader sig lede, så er det eneste jeg kan gøre at lytte og gøre det, som jeg bliver vist og inspireret til, jeg skal gøre.\nSå jeg skriver tekster ud i det blå og lægger dem ind i en rækkefølge i manuskriptet, som senere kan vise sig at skulle være en helt andet. Og måske vil det også vise sig, at nogle tekster skal ændres, og andre tekster slet ikke skal med.\nDet er fint med mig, jeg glæder mig bare over at skrive og over friheden ved at lade mig lede i denne kreative proces. For jeg kan mærke, at det er en del af min vej, og at jeg er præcis, hvor jeg skal være. Samtidig er det en vældig god øvelse i ikke at dømme eller at tro, at jeg har overblikket til at vide noget som helst om, hvad meningen er med noget i denne verden.


Chili friland | Møbler til terrassen og haven Chili friland – Møbler til terrassen og haven\nFå chili-ekspert Bjarne Højlunds tips til succes med dyrkning af chili på friland. Hvilke sorter skal du vælge, når du skal dyrke chili på friland? Hej Anne Hvorfor laver du dem ikke selv?\nDu finder en chili i et supermarke som har den smag, du kan lide. Dyrk dine egne chili på friland – Dagens. Chili stammer oprindeligt fra Sydamerika, hvor den vokser på solrige bjergskråninger, så planterne trives bedst i varme omgivelser.\nChili Fans er en side for alle danskere der er vilde med chili.\nJeg vil gerne prøve at dyrke nogle chilier i haven (friland) i år. Frugtaromatisk mild chili udelukkende til friland? Friland eller drivhus her i midt juni? Dyrk chili Chili er faktisk en ret nem plante at dyrke i Danmark – finten er. De kan også ryge på frilan men vil sige at mine frilands chili planter . Hop til Udplantning i drivhus eller friland – Du kan enten benytte et drivhus eller direkte på friland.\nDet er vigtigt at tilvænne din plante til sit nye sted – den . Denne chili bruges som et krydderi i gryderetter, i salaten eller på ostemaden. Planten er forholdsvis lille, men giver et stort .\nJeg havde chili på friland med sol, blæst og regn gennem sommeren og det var en stor succes, som vi nyder godt af i tørret form nu. Her i norden er vi desværre lidt begrænsede når det kommer til at have Chili i haven. Det kan dog lade sig gøre at gro dem friland.\nRazzamatazz bliver ikke ret stor og egner sig derfor til at blive dyrket i potter og krukker. Den trives både på friland og i drivhus, så alle kan dyrke den. Chili kan dyrkes i vindueskarm, i drivhus og visse sorter på friland.\nDe findes i et utal af variationer: Små, store, buskede, grønne, lilla og nærmest sortbladede . DYRKNING: ok til vindueskarm, krukke på terrasse, og friland – og selvfølgelig drivhus. På friland bør du vente med at plante chili til omkring . Chilier som er taget op af fryseren kan også give spirevillige frø. Hvor vidt de trives på friland eller i drivhus i vores klima er meget forskelligt. Opskrift på grillet svinemørbrad med chili og koriander.\nJeg har plantet et større antal arter chilier ud på friland i juli, da de ikke kunne være i drivhuset mere . Sød peber, aflang, tyndvægget og tilspidset som chili. Trives tilsyneladende godt på friland.\n← Gødning til palmer\nCykelreparation bog →


Det samlede private forbrug opgøres som en del af nationalregnskabet. Opgørelsen over det samlede private forbrug vises i figur 1 i løbende og faste 2005-priser.\nDet private forbrug er i perioden 2003 til 2011 steget med 36,1 pct. i løbende priser. Med hjælp af detaljerede forbrugerprisindeks er det private forbrug blevet korrigeret for prisudviklingen, hvilket giver en mængdemæssig udvikling på 12,9 pct. i samme periode. Fra 2010 til 2011 er det private forbrug i løbende priser steget med 1,1 pct.\nFigur 1. Privat forbrug 2003-2011\nI figur 2 vises udviklingen i det private forbrug målt pr. capita i perioden 2003 til 2011. I 2003 var det gennemsnitlige private forbrug pr. capita på 80,5 t.kr., og det har været stigende gennem perioden til 2011, hvor det private forbrug var på 109,7 t.kr.\nI perioden 2007 til 2010 er gabet mellem det gennemsnitlige private forbrug i løbende og faste 2005-priser stadigt blevet højere. Dette viser, at forbrugerne bruger flere penge, mens de forbrugte mængder ikke er steget i samme grad som priserne.\nFigur 2. Privat forbrug pr. indbygger, 1.000 kr.\nDet private forbrug opdelt på konsumgrupper for 2008 og 2011 vises i figur 3. De fire største forbrugsgrupper er Fødevarer, Boligbenyttelse, Andre varer og tjenester samt Drikkevarer og tobak, som tilsammen udgør 65 pct. af husholdningernes forbrug.\nFigur 3. Det private forbrug opdelt efter konsumgrupper\nAnm.: Tallene for 2008 er endelige tal, mens tallene fra 2011 er foreløbige tal.


Søg Europa›Tyskland›Bayern›Upper Bavaria›München›Restauranter i München›La Villetta\nNr. 1.649 af 2.982 Restauranter i München Italiensk\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Verdistr. 131, 81247 München, Bayern, Tyskland +49 89 96050989\n(1) Begynd din anmeldelse af La Villetta Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på La Villetta, kiggede også på\nMünchen, Upper Bavaria Krishna Heimservice\nMünchen, Upper Bavaria Ristorante G. Verdi\nHar du været i La Villetta? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nVerdistr. 131, 81247 München, Bayern, Tyskland Placering:\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på La Villetta og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af La Villetta Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 4.799 anmeldelser Nymphenburg Palace (Schloss Nymphenburg)\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 79 anmeldelser Sidhartha\n123 anmeldelser Der Weichandhof


De 10 bedste 4-stjernede hoteller i Urgup - TripAdvisor\nBedste 4-stjernede hoteller i Urgup, Tyrkiet\n15 af 156 ejendomme matcher dine filtre. Ryd alle filtre\nDette er et af de oftest bookede hoteller i Urgup i løbet af de sidste 60 dage.\nNr. 1 af 156 overnatningssteder i Urgup med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 156 overnatningssteder i Urgup med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 156 overnatningssteder i Urgup med bedste værdi for pengene\nNr. 4 af 156 overnatningssteder i Urgup med bedste værdi for pengene\nNr. 5 af 156 overnatningssteder i Urgup med bedste værdi for pengene\nNr. 6 af 156 overnatningssteder i Urgup med bedste værdi for pengene\nNr. 7 af 156 overnatningssteder i Urgup med bedste værdi for pengene\nNr. 8 af 156 overnatningssteder i Urgup med bedste værdi for pengene\nNr. 9 af 156 overnatningssteder i Urgup med bedste værdi for pengene\n“Stort labyrintisk hotel med hyggelige små værelser”\nNr. 10 af 156 overnatningssteder i Urgup med bedste værdi for pengene\nNr. 11 af 156 overnatningssteder i Urgup med bedste værdi for pengene\nNr. 12 af 156 overnatningssteder i Urgup med bedste værdi for pengene\nNr. 13 af 156 overnatningssteder i Urgup med bedste værdi for pengene\nNr. 14 af 156 overnatningssteder i Urgup med bedste værdi for pengene\n“Hyggeligt hotel, uden alt for meget turisme”\nNr. 15 af 156 overnatningssteder i Urgup med bedste værdi for pengene


BilagBUV_140904_pkt Spisetid Vision for mad og måltider i Hvidovre Kommune - PDF\nBilagBUV_140904_pkt Spisetid Vision for mad og måltider i Hvidovre Kommune\nDownload "BilagBUV_140904_pkt.11.01. Spisetid Vision for mad og måltider i Hvidovre Kommune"\n1 Spisetid Vision for mad og måltider i Hvidovre Kommune 1\n2 Et måltid består af råvarer, der sammensættes til en ret og indtages alene eller sammen med andre. Disse tre elementer råvarerne, retten og rammen er vigtige at have for øje, når kommunens medarbejdere, skal sørge for maden. Hvordan mad smager, og hvordan måltidet opleves betyder rigtigt meget både for børn, unge, voksne og ældre. Derfor bygger mad- og måltidsvisionen på et fælles ønske om, at maden og måltiderne fremover får mere professionel opmærksomhed. Der skal gives endnu bedre plads til, at medarbejderne kan skabe gode måltider og bruge måltidet til at understøtte den kerneydelse, de skal levere. Finmotorikken styrkes, når børnene i daginstitutionerne hjælper med at skrælle og snitte grøntsager. Og børnenes sociale og sproglige kompetencer udvikles, når personalet taler med børnene om, hvad de forskellige ingredienser hedder, hvordan de ser ud, dufter og hvor de kommer fra. Mad for alle sanser Velsmagende mad der ser indbydende ud, er en kilde til nydelse for alle sanser. Det skaber madglæde. Nogle råvarer smager bedst på bestemte tider af året, hvor de indeholder flere vitaminer og har en bedre konsistens. Når vi anvender sæsonens friske råvarer sikres en høj kvalitet i maden. Samtidig tilgodeser sæsonbestemte råvarer en naturlig variation i maden, hvilket afspejles i de klassiske danske retter. Vi har et mål om at anvende flest mulige økologiske råvarer inden for den samlede økonomiske ramme, men det er råvarernes friskhed, smag og sundhedsværdi, der er vigtigst. At spise skal være en oplevelse, så der skal også være plads til at eksperimentere med smag, tilberedning, retter og serveringsform. Eksotiske råvarer, vilde planter fra naturen og krydderier kan skabe afveksling og give nye smagsindtryk. Det danske køkken og god hverdagsmad er dog altid i højsædet. Fremmed madkultur skal betragtes som et supplement til ikke erstatning for - dansk madkultur. Hensynet til fremmede kulturer må ikke hindre, at der serveres traditionelle danske retter. Maden skal vække forventningens glæde, stille sulten og give mod på at smage nye råvarer samt nye og gamle retter. Og så skal den gode smag understøttes af en indbydende anretning. Lysten til mad er vigtig for alle og har særlig stor betydning for småtspisende ældre og for børn, der vokser og ofte skal smage på nye og ukendte retter. 2\n3 På kommunens plejecentre anvendes gammeldags retter som fx rabarbergrød til at vække minder om dufte, stemning og episoder hos demente. Måltidet bliver et redskab for personalet til at fastholde den dementes præferencer og personlighed og skabe et fællesskab om oplevelsen. Det gode måltid Ofte forbindes et måltid kun med selve maden og det at spise, men måltidet handler om mere end det. Hvem indtages måltidet sammen med? Hvordan er de fysiske rammer? Hvordan er stemningen? Appetitten og humøret påvirkes af alt dette, uanset om vi spiser madpakker, mellemmåltider eller mad tilberedt i et af kommunens mange køkkener. Derfor arbejder vi for, at måltiderne kan indtages i rare omgivelser og i fællesskaber. Målet er at afsætte den fornødne tid til måltiderne, så spisetiden bliver en god oplevelse. Maden og samværet er i centrum, og kommunens medarbejdere skal være nærværende og deltagende i måltidet. De medarbejdere, der står for måltid og servering har værtsskabet, og hvis det er muligt i samarbejde med borgerne. Dermed har de et ansvar for at alle, som deltager i måltidet. Fælles opmærksomhed og ansvar bidrager til bedre måltider, øget sundhed og større livskvalitet. Gennem værtsrollen udvikler børnene deres selvtillid og får en oplevelse af at magte opgaverne. Børnene får ansvar for måltidet ved at skiftes til at være værter. De dækker bord, rækker maden rundt til alle og har styr på, at man først rejser sig fra bordet, når alle er færdige med at spise. Værten fortæller de andre børn, hvad de skal spise, mens alle lytter. Allerede i vuggestuen er børnene med til at øse maden op selv, hvilket styrker deres motorik og giver lyst til at spise eget opøst mad. Efter spisningen sætter børnene deres eget service tilbage på rullevognen. Vi serverer sunde og nærende måltider, under hensynstagen til borgernes alder og helbred. Og når vi planlægger måltiderne, er vi i størst muligt omfang lydhøre over for borgernes ønsker, så de kan få indflydelse på maden, de spiser, og de måltider, de deltager i. Der skal være plads til individuelle hensyn. Dette gælder både personlige præferencer, traditioner og andre særlige kosthensyn. For at tilgodese beboernes ønsker og styrke det sociale sammenhold vælger beboerne på Strandmarkshave Plejecenter menuen på deres fødselsdag. En beboer, som er vokset op på Bornholm, valgte stegte sild med sennepssovs og citronfromage til dessert og det gav anledning til en god snak ved bordet om egnsretter, ferieminder og sildefiskeri. 3\n4 Måltidet som redskab til dialog og læring Måltidet kan bruges til at sætte fokus på en række emner, fx sundhed, socialt samvær og de forskellige madkulturer, vi har i Danmark. Man kan sige, at måltidet danner ramme for almen dannelse og vigtig social læring. Det kalder vi maddannelse. Hvis måltidet bare skal overstås, skaber vi én maddannelse. Hvis vi samles omkring et måltid, opnår vi en anden maddannelse. Og samtidig opstår forståelse og tolerance for hinanden til trods for forskelligheder. I hjemkundskab får eleverne gennem maden indsigt i, hvornår forskellige retter kom til Danmark. Eleverne tilbereder råvarerne efter opskrifter fra flere forskellige lande. Det giver kendskab til forskellige kulturer og forståelse for forskellige madtraditioner. Måltider i kommunalt regi er ofte måltider i hverdagen, men fest og højtid har også indflydelse på menuen. Måltidet kan bruges til at sætte fokus på traditioner som jul og fastelavn og nye tendenser. I Hvidovre Centralkøkken har medarbejdere fx udviklet en ny type smørrebrød af gele. Det er rigtig mad af gode råvarer, der laves om til gele og formes til velkendt mad, fx rugbrød med æg og tomat. Det betyder, at borgere med tygge- og synkebesvær igen kan nyde smagen og synet af dansk smørrebrød, med øget livskvalitet til følge. Måltidet er også et redskab til at udvikle børns motorik og sprog, til at give de unge en viden om krop og sundhed og til at aktivere ældres hukommelse. Måltidet understøtter således kommunens mange kerneydelser. I Hvidovre Kommune skal mad og måltider i endnu højere grad skal tænkes ind i den daglige pædagogiske og støttende praksis, så maden bliver et redskab til læring, udvikling og rehabilitering. Når børnene inddrages i tilberedningen af maden, lærer de om råvarerne og deres sanser styrkes gennem sanselege, hvor de fx får kendskab til de fire grundsmage salt, sødt, surt og bittert. Herefter kan børnene omkring bordet gætte på, hvilke råvarer der er anvendt i maden og hvilken af de fire grundsmage, der dominerer. Hvidovre Kommune arbejder for, at borgerne i størst muligt omfang er selvhjulpne og tager ansvar. Vi støtter samtidig de borgere, der har behov for hjælp til at kunne klare sig selv. Det kan være hjælp til indkøb og bestilling af varer, madlavning, borddækning og bordskikke samt at kunne spise selv og have muligheden for at spise sammen med andre. Beboerne i kommunens bofællesskaber udvikler deres sociale kompetencer og viden om forskellige råvarer og sundhed ved så vidt muligt at tage aktivt del i madlavningen og måltidet sammen med pædagogerne. Beboerne får et bredt kendskab til råvarer og økonomisk bevidsthed gennem indkøb og tilberedning af sund og nærende mad. Det er med til at forebygge livsstilssygdomme og generelt set øge målgruppens velbefindende. Gennem maddannelse ønsker vi også at forbedre folkesundheden. Det stiller krav om, at vi bygger bro mellem velsmag og sundhed og er gode til at involvere os i samtaler om sammenhængen mellem sundhed, mad og motion. 4\n5 Her kan du læse mere Fødevarestyrelsens officielle kostråd: Forebyggelsespakke Mad & Måltider: Det Fælles Frokostmåltid anbefalinger og inspiration til sund mad til børn i daginstitutionen: Hjælp og faglig sparring Velfærds-LAB, Børne- og Velfærdsforvaltningen i Hvidovre kommune: Mail: Alt om kost-rejseholdet: Økoløft Danmark: Københavns Madhus: BilagBUV_140904_pkt Videndel med dine faglige kollegaer i kommunen! Fx fagudlærte i andre institutioner, storkøkkener og SundhedsCentret. 5