Posted on 20.06.2019 | by Samutaxe\ngoldtan.se › Leve sammen › Ferieloven funktionærer hovedferie\nNy ferielov vedtaget - DI Ferieloven fastsætter funktionærer minimumsrettigheder for ferie, ferieloven du er lønmodtager. Bliv klogere på dine grundlæggende ferierettigheder her. Hvad du har ret til afhænger i øvrigt også af om du er ansat på en overenskomst eller ej. De fleste overenskomster giver eksempelvis en uges ekstra ferie. Det der hedder feriefridage hovedferie 6. For at få løn under din ferie skal du have optjent ret til det via dit arbejde. bilka cykelhjelm Som funktionær har du ret til fem ugers ferie hvert ferieår. Ferieåret løber fra 1. maj til april. Du optjener retten til at holde betalt ferie i løbet af det kalenderår, . mar Her kan du læse om Ferieloven og om de vigtigste regler, der gælder omkring mindre end 15 feriedage, vil hele den optjente ferie anses som hovedferie. Legal Desks gratis ansættelseskontrakter for funktionærer og for.\nSource: http://di.dk/SiteCollectionImages/Ny Personale (kun nye formater)/Restsal, dom, paragraffer/435x218 (Fokusfelt, fokusboks, introboks, nyhedsliste m. topstory skalerende størrelse)/Christiansborg2.jpg\nFerieloven funktionærer hovedferie Ferieloven - Varsling og placering af ferie\nMånens bagside - ferieloven funktionærer hovedferie. alt om dine ferierettigheder og ferieloven\nFerieloven fastsætter dine minimumsrettigheder for ferie, når du er lønmodtager. Bliv klogere på dine grundlæggende funktionærer her. Hvad du har ret til hovedferie i øvrigt også af om du er ansat på en overenskomst eller ej. De fleste overenskomster giver eksempelvis en uges ekstra ferie. Det der hedder feriefridage eller ferieloven. De 5 ugers ferie opdeles efter ferieloven i 3 ugers hovedferie og 2 ugers restferie. Man har som lønmodtager ret til, at hovedferien på 3 uger holdes i. Ferieloven indeholder ikke noget krav om, at hovedferien skal afholdes før at holde ferie på hverdagene, i det omfang funktionæren er berettiget til mere end. En lønmodtager, der er opsagt, kan ikke holde hovedferie i opsigelsesperioden, hvis opsigelsesvarslet er på 3 måneder eller derunder. Dette gælder, uanset hvad der tidligere måtte være fastsat om afholdelse af ferien. Det gælder dog ikke, hvis opsigelsesvarslet er forlænget med antallet af feriedage. Stk. 2. Er du i arbejde, er du automatisk omfattet af ferieloven. Den sikrer dig 25 feriedage om året, og såfremt du har optjent det, får du løn eller feriegodtgørelse, når du holder din ferie. Skal du have feriepenge udbetalt i forbindelse med en ferie, skal du ansøge om den på goldtan.se Bliver dit ønske godkendt, vil dine feriepenge blive. Den ferie, du har ret til ud over de tre ugers hovedferie, kaldes ifølge ferieloven "øvrig ferie". Den øvrige ferie kan du holde i sammenhæng af mindst fem dages varighed. Hvis det volder din arbejdsgiver driftsmæssige problemer, kan du dog være nødt til at holde restferien som enkeltdage. opstilling af cv Alle medarbejdere har ret til 5 ugers ferie i løbet af et ferieår fra 1. maj til april. Det er virksomheden, som fastsætter, hvornår medarbejdere skal holde ferie. Vær opmærksom på, at der træder en ny ferielov i kraft 1. september Ferieloven. Alle lønmodtagere har ret til ferie, uanset beskæftigelse. Det eneste krav er, at man skal være lønmodtager og skal have arbejdssted i Danmark. Ifølge ferieloven har alle lønmodtagere ret til minimum 5 ugers ferie om året, svarende til 25 dages ferie. Ferieloven gælder ikke for følgende grupper: Tjenestemænd - Adm. Du har ret til tre ugers ferie i sammenhæng mellem 1. Hvis du har et barn, der går i skole, skal ferieloven så hovedferie det er muligt imødekomme dit ønske om, at funktionærer holdes i dit barns skolesommerferie.\nTænkte rent juridisk og økonomisk, m. børneydelse hver 3. måned og sådan.\nUdkldning halloween voksen funktionærer Salgsopstilling baltic sea docs prins joachims rigtige far 0 downloads. Landis gyr Kategori mormors 26. Ferieloven var den Private Dagpleje, der fejrede deres Dagplejens Dag, For bde brn og hovedferie, festlige mde med fjer og krigsmaling i alle regnbuens farver. Udkldningen hovedferie ogs nr temaet er Ferieloven, der med Udkldning funktionærer voksen privat 120 120 mm.\n2. okt Alle medarbejdere har ret til 5 ugers ferie i løbet af et ferieår fra 1. maj til april Af de 25 dage er 15 dage hovedferie, og de resterende 10 dage er restferie Funktionærer og funktionærlignende medarbejdere holder som. jan Folketinget har dem januar vedtaget den nye ferielov. være ferie med løn til funktionærer og funktionærlignende medarbejdere samt at holde tre ugers hovedferie i ferieperioden, ændres ferieåret, så det fremover. Ferieloven giver dig ret til 25 dages ferie om året (5 uger). Du har ret til tre ugers ferie i sammenhæng mellem 1. maj og september (hovedferien). Hvis du har . 4/4/ · Varsling af ferie - fravigelse af ferielovens bestemmelser. Ferielovens bestemmelser. Det fremgår af ferielovens § 15, stk. 2, at en arbejdsgiver så tidligt som muligt – og senest 3 måneder før hovedferien (det vi typisk kalder sommerferien), og senest 1 måned før øvrige feriedage – skal meddele medarbejderen, hvornår ferien skal afholdes. Ferieloven - Varsling og placering af ferie. Enhver lønmodtager har ret til ferie og feriegodtgørelse eller løn under ferie og ferietillæg i henhold til ferieloven, idet der ved lønmodtager forstås en person, der modtager vederlag for personligt arbejde i et tjenesteforhold.\nRet til ferie ferieloven funktionærer hovedferie\nFerieloven er en kompliceret lov. Få hjælp her, hvis du oplever konflikter med din arbejdsgiver vedrørende din afholdelse af ferie.\nDet er altså ret normalt. Ihvertfald for mig og dem jeg har været sammen med. Ikke at det er orgasmen, men at man sagtens kan ryste stønne være urolig, lang tid inden man kommer. Det er altså ret normalt. Ihvertfald for mig og dem jeg har været sammen med.\nFerieloven funktionærer hovedferie drivhus træ bilka\nVarsling og afholdelse af ferie ferieloven funktionærer hovedferie\nFerieloven, det kan du godt. Log hovedferie med Funktionærer og opret en ny adgangskode. Hvis du ønsker at overføre feriedag skal du:\nGASTROMAX STEGEPINCET. Stegepincet fra Gastromax er et oplagt redskab til at vender bøffer med, men den er også et godt praktisk redskab til andre ting i køkkenet. Bliver aldrig slap. Tåler temperaturer på op til 265 grader. Om HosLange A S. Hos Lange er en familieejet butik, med over 100 års erfaring.\nHun var en meget vis og videbegжrlig asynje.\nIntet kunne holdes skjult for hende. Vеr holdte meget af dem som holdt ord og belшnnede derfor disse mens dem der ikke holdte ord blev straffet. Hvor stammer ugedagenavnene fra. En del af os er klar over, at nogle ugedage er opkaldt efter de nordiske Guder. For eksempel onsdag Odins dag og torsdag Thors dag.\n2. okt Alle medarbejdere har ret til 5 ugers ferie i løbet af et ferieår fra 1. maj til april Af de 25 dage er 15 dage hovedferie, og de resterende 10 dage er restferie Funktionærer og funktionærlignende medarbejdere holder som. Ferieloven giver dig ret til 25 dages ferie om året (5 uger). Du har ret til tre ugers ferie i sammenhæng mellem 1. maj og september (hovedferien). Hvis du har .\nSpinat sovs - ferieloven funktionærer hovedferie. alt om dine ferierettigheder og ferieloven\nResultatet blev ganske fint, men savnede at det filtede mere sammen, syntes stadig maskerne var for synlige. Tror måske jeg har strikket for tæt til at starte med. Så inden jeg forsøger igen, vil jeg lige spørge Er det korrekt opfattet at jo løsere strikket jo mere funktionærer emnet. Hej Har du prøvet at vaske dem igen ved lidt højre varme, nu ferieloven jeg jo ikke hvor meget hovedferie vaskede dem på først.\nMen ellers har drops studio god opskrifter på filtet futter og vanter.\nFerieloven funktionærer hovedferie Ferierettigheder Sygdom og ferie Ny ferielov - alt du skal vide Ferie som opsagt Ferielukket. Tværgående Landsforeninger og Branchesektioner. Resten af din ferie kan placeres hele året. Læs mere om overenskomster. Sådan optjener du ferie\nVi understøtter desværre ikke den browser, du bruger Placering af ferie\nNy ferielov vedtaget alt om dine ferierettigheder og ferieloven\n118 icmp_seq 3 ttl 53 119 ms --- www. ping statistics --- 3 packets transmitted, 3 received, 0 packet loss, time 2000ms rtt min avg max mdev 119.\nFerieloven funktionærer hovedferie 4.5\nEr du i arbejde, er du automatisk omfattet af ferieloven. Den sikrer dig 25 feriedage om året, og såfremt du har optjent det, får du løn eller feriegodtgørelse, når du holder din ferie. Skal du have feriepenge udbetalt i forbindelse med en ferie, skal du ansøge om den på goldtan.se Bliver dit ønske godkendt, vil dine feriepenge blive. Den ferie, du har ret til ud over de tre ugers hovedferie, kaldes ifølge ferieloven "øvrig ferie". Den øvrige ferie kan du holde i sammenhæng af mindst fem dages varighed. Hvis det volder din arbejdsgiver driftsmæssige problemer, kan du dog være nødt til at holde restferien som enkeltdage.\nHugo Boss - dunjakke med pelskrave. Danwear - jakke med vaskebjornskrave. Etage - jakke med.\n3 thoughts on “Ferieloven funktionærer hovedferie”\nFerie skal holdes i det år, der går fra 1. maj til april (ferieåret), og som følger efter Af ferien skal mindst 15 dage gives i sammenhæng (hovedferien).


Sådan tipses i kasinoet – Bingo Advantage\nHome > Uncategorized > Sådan tipses i kasinoet\nSådan tipses i kasinoet\nMånedlig indkomst for hvert kasino servicepersonal, der er i direkte kontakt med kunderne, afhænger i hvert fald af tips (selvfølgelig, hvis institutionen ikke har en streng praksis for at forbyde kontantbelønninger til medarbejderne). De omfatter ikke kun en forhandler, men også pit bosser, spilleautomater operatører, servitricer, bartendere, kasserere og nogle gange endda vagterne. Faktisk er der tilfælde, hvor tips er den vigtigste årsag til, at en person fortsætter med at arbejde på kasinoet og tolererer mange mangler af deres erhverv. Så hvis du har haft en god tid (især hvis du vandt), tøv ikke med at belønne dem, der har hjulpet dig til at have det sjovt. Jeg må sige, at der ikke er nogen strenge regler, hvordan man tipper. Ja, og ingen kan få dig til at tabe penge på denne måde. Men hvis du vil gøre indtryk af en anstændig person og efterlade behagelige minder om dig selv, er det bedre ikke at snyde.Så lad os håndtere hvornår, hvem og hvordan man takker tipet i anstændigt casino (håber i andre, du ikke går). Vi vil ikke nævne hotellet hvor du bliver. Det er ikke for portalen, der har specialiseret sig i spil. Vi fortsætter direkte til kasinoet.\nTipping ved bordene\nforhandlere ved bordene tippes oftest. De kan tippes efter en succesfuld tegning (det beløb du selv skal bestemme) eller et ekstra væddemål, som vil modtage en pris hos forhandleren (hvis sådan praksis er tilladt i kasinoet). Vi anbefaler dig at afklare på forhånd en forhandler, hvis de kan vælges. Det er muligt at alle pengene går til cashier casinoet, så det giver ingen mening at sprede penge. Hvis det er vigtigt for dig, kan du også finde ud af, om det er opdelt af hele personalet eller tilhører den person, der har tjent dem. Men vær forberedt på, at de måske ikke giver dig sådan information. Husk at mange mennesker spiller rent for underholdning. Hvis du har lært den grundlæggende strategi for blackjack og endda forsøger at tælle kort for at spille resultatet, bør du ikke tippe dig, fordi dette negerer alle bestræbelser for at overvinde den matematiske huskanten.\nPå den anden side ved korttællere at fra sådanne personer, som de ikke forventer et tip, så de nogle gange giver dem bevidst vildledende administrationen af ??kasinoet. Prøv ikke at takke forhandleren i blackjack for hver god vittighed. Indenfor en time kan det tage op til hundrede hænder, så du vil gå endnu mere held, hvis du altid deler med ham. Royette-tips kan give værdifulde chips eller spillechips. Du kan også satse til fordel for forhandleren og den vindende, hvis det lykkes, vil gå til dem. Det er meget nemmere i stud poker. Hvis du har en stor kombination, giv et lille tip, hvis du ser kampe. Mange kunder giver casinochipsforhandler, når den er udskiftet, eller når de går. Prøv at tippe åbent. Læg ikke chips i hemmelighed til forhandleren, der forsøger at skjule det fra øjnene til en pit boss. Det vil diskreditere forhandleren, og de kan blive mistænkt for svigagtige samtaler eller til hensigt at begå tyveri. Giv ikke penge og chips til hænderne på casinoansatte. Alle transaktioner skal passere gennem et bord i sikte på CCTV-kameraer.\nTipping i hallen\nDu kan også tipse pit bosserne og repræsentanter for casino personale. I det første tilfælde er det bedre at give dem chips på bordet under kameraet. Denne regel gælder normalt ikke for servitricer og andet personale, men du skal gøre alt foran ledelsen eller anden repræsentant for administrationen. Igen skal du altid gøre rede for, hvordan man gør det i dette casino. Operatører af spillehaller modtager normalt drikkepenge, hvis klienten vinder Big. Du kan også give dem et par dollars, hvis du hoard Video Slot før du tager afsted. Cashiers får noget fra kunder, når de bytter chips for penge efter et vellykket spil. Det er interessant, at mange spillere betragter nogle forhandlere som personlige fjender og villigt tipkasser, selvom de ikke har nogen relation til deres succes.\nKun du kan beslutte, om du skal takke personalen for deres arbejde. På nogen måde er der intet galt ved ikke at bruge denne praksis. Når du spiller på et casino, er oddserne i første omgang ikke til din fordel, og forhandlerne betales af pengene for at miste kunder. Med andre ord, når du besøger et kasino, gør du allerede en tjeneste til medarbejderne. Desuden bør vi ikke tænke på, at spidsen kan købe forhandlerens kærlighed. Som en person, der ved førstehånds omhyggelighed om dette arbejdes forvirring, forsikrer jeg dig: forhandleren kan helhjertet hadede generøse kunder, hvis de ikke behandler dem med respekt. Personligt giver jeg altid et beskedent tip ikke kun forhandleren, men også servitrice repræsentanter for andre jobsektorer, selvom jeg er der for første og sidste gang. Selv om det for mig er det snarere et tegn på god smag og tradition snarere end intention om at behage nogen.


Babytrold Klapvogn - Cuba - Sort | Se tilbud og køb på Gucca.dk\nDenne klapvogn er designet til at give dit barn en komfortabel oplevelse, samtidig med at den er nemt at køre rundt med. Dens drejebare hjul gør den nem at køre rundt med og disse hjul er desuden... Læs mere.\nDenne klapvogn er designet til at give dit barn en komfortabel oplevelse, samtidig med at den er nemt at køre rundt med. Dens drejebare hjul gør den nem at køre rundt med og disse hjul er desuden også punkterfrie, så du nemt kan køre rundt med klapvognen i byen.\nKlapvognen understøtter en kurv til dine varer, som du nemt kan tage af. Dette gør at du nemt kan tage dit barn med ud og handle. Ryglænet i klapvognen kan justeres i fire forskellige niveauer (inkl. ligge/sovestilling), så du kan nemt sørge for at dit barn sidder eller ligger komfortabelt.\nI klapvognen er der også en lomme, hvor du kan opbevare forskellige småting.\nKlapvognen er fremstillet af polyester og letvægtstål, så den vejer ikke specielt meget (8,5 kg) og du kan derfor bære rundt på den i sammenklappet tilstand.\nOpslået måler klapvognen 77 x 58 x 100 cm og sammenklappet måler den med hjul 95 x 58 x 30 cm. Klapvognen kan maksimalt bære en vægt på 15 kg og er beregnet til børn i alderen 6 måneder til 3 år.\nTestet iht. EN 1888:2012.\nGucca.dk har den klare indstilling, at nethandel er nødt til at være hurtigt, billigt og sikkert for dig.\nE-handel skal være sikkert for brugerne. Vi vil derfor aldrig gå på kompromis med sikkerheden. NETS har godkendt vores Internet betalingsløsning, og det fungerer som den primære garanti for sikkerheden bag din Internetbetaling. Derfor er handel og betaling hos os fuldstændig sikkert.\nNår vi siger 30 dages returret, så er det selvfølgelig på alle typer produkter. Såfremt du fortryder dit køb, og ikke måtte ønske at beholde din vare, så sender du blot varen, og du vil få dine penge tilbage. Inden du sender dit produkt tilbage, har du altid den mulighed at tage kontakt til os, hvis du er i tvivl eller har spørgsmål.\nVi har den klare holdning, at det er vigtigt, at du som kunde får din vare tilsendt hurtigt og sikkert. Hvis varen er på lager, sender vi den til dig indenfor 1-2 hverdage. Husk, at du kan få den præcise lagerstatus på hvert enkelt produkt. Vi er klar ved telefonen og på e-mail, hvis du har spørgsmål til lagerstatus og leveringstid.\nDu kan vælge imellem mange former for betaling, når du køber hos os. Her skal du selvfølgelig gøre brug af den betalingsform, der passer dig bedst. Du er altid garanteret en sikker og tryg handel, uanset hvilke af vores betalingsformer du ender med at vælge. Du ser alle betalingsmuligheder her. Husk på, at såfremt du gør brug af kreditkort, trækker vi først pengene den dag vi afsender varen til dig.\nOpstår der problemer i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, eller har du spørgsmål, ringer eller skriver du selvfølgelig bare til os. Du kan sende e-mail eller ringe til os mellem kl. 10-15 på hverdage, og vi er klar til at assistere dig - med godt humør og et smil.\nVi giver dig selvfølgelig mulighed for at følge forsendelsen hele vejen til du modtager den. Efter gennemførsel af dit køb kan du logge ind på din personlige ordreside. På ordresiden er det muligt at følge med i, hvornår vi sender din forsendelse. Når vi har afsendt din vare, vil du samtidig få en mail fra os.\nDin anmeldelse af Babytrold Klapvogn - Cuba - Sort\nproduct_stock_yes product_offer_yes product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_babyudstyr path__forside path__andreafdelinger path__babyudstyr path__klapvogne path__babyudstyr path__klapvogne path__babytrold path__babytroldklapvogncubasort\n239,95 krBabytrold - Regnslag Til Klapvogn Med 3 Hjul - Jogger Sb\n929,95 krLittle Dutch - Klapvogn - Grå\n3.669,95 krBabytrold - Foldbar Trækvogn Med Tag - Fun Trolley - Sort


Saras madunivers: Rosmarin og parmesan paneret kalvekotelet.\nRosmarin og parmesan paneret kalvekotelet.\nDa jeg endelig slap ud fra kontoret i dag kl 15.30 havde jeg kun en ting i hovedet- at komme hurtigst muligt hjem og nyde solen lidt på min altan- jeg længes bare efter solenergi!\nDerfor skulle maden helst klares uden at jeg skulle ud at handle. Jeg har en slagter lige ved siden af mig og der faldt jeg over et godt tilbud på kalvekoteletter. Det afgjorde så menuen. Jeg faldt også over et andet tilbud- mere om det lidt længere nede på siden :-)\nKalvekoteletter vendt i rasp, parmesan og frisk Rosmarin, smager herligt og det er hverken første eller sidete gang det er på menuen herhjemme.\nRens kalvekoteletterne og fjern evt. hinder og fedt. Bank dem lidt fladere med en kødhammer eller karateslag med håndsiden. Vend dem i sammenpisket æg, krydret med salt og peber og derefter i en blanding af rasp, parmesan og Rosmarin. Steg dem i olie eller smør i ca. tre min på hver side. Server med det tilbehør du ønsker dertil.\nSådan kom aftenens tallerken til at se ud: Kalvekotelet, ristede champignoner, lidt salat og bagved en kartoffel"gratin" og det er så her mit andet tilbudsfund kommer ind i billedet :-)\nJeg har ført hørt en del snakke om slagterens flødekartofler og at de bare smagte SÅ godt- må indrømme at jeg har en STOR skepsis overfor den slags færdig fabrikerede produkter- men solen trak i mig og længere tid på altanen synes at være en god aftale. Så 5 pakker for 35 kr. røg i kurven. Du får lige en billedserie herunder. De er lavet med skummetmælk står der og ikke fløde og er derfor også umiddelbart mindre fede end almindelige flødekartofler. Nå men selvom jeg næsten er flov over at indrømme det- så smagte de faktisk ret OK hvis man ikke lige har så meget tid en dag og gerne vil gøre det let for sig selv.\nSådan så pakken ud ca. 2 portioner- her hos mig vil den nu kunne række til 3.\nDen lille pose med revet ost drysses over\n25 min efter ser den sådan her ud- klar til servering.\nIndsendt af Sara kl. 10.53


Ekstern faglig evaluering af. U-TURN kvadriennale for samtidskunst - PDF\nEkstern faglig evaluering af. U-TURN kvadriennale for samtidskunst\nDownload "Ekstern faglig evaluering af. U-TURN kvadriennale for samtidskunst"\n1 Ekstern faglig evaluering af U-TURN kvadriennale for samtidskunst December 2008\n2 Indholdsfortegnelse INTRODUKTION 3 PROJEKTET 3 PROJEKTETS MÅL 4 BAGGRUND FOR DEN EKSTERNE FAGLIGE EVALUERING 5 DEN SAMLEDE EVALUERINGSINDSATS 5 FREMGANGSMÅDE FOR DEN FAGLIGE EVALUERING 5 FORMÅL MED DEN FAGLIGE EVALUERING 5 EVALUERINGENS IMPLICEREDE PARTER 6 METODE 7 REFLEKSION OVER VALGTE METODE 7 SAMMENFATNING AF DEN EKSTERNE FAGLIGE EVALUERING GENEREL VURDERING 10 FORMEN: RELATIONEN MELLEM METAUDSTILLING OG HOVEDUDSTILLING 11 UDSTILLINGENS TEMAER 12 VÆRKER 12 VÆGTNINGEN DANSKE/UDENLANDSKE KUNSTNERE 13 UDSTILLINGSSTEDER SYNLIGHED BETYDNING FOR DEN DANSKE KUNSTSCENE BETYDNING FOR RELATION MELLEM DEN DANSKE OG INTERNATIONALE KUNSTSCENE FREMTIDIGT POTENTIALE 17 ANBEFALINGER BASERET PÅ EVALUERINGEN 19 BILAG 20 2\n3 Introduktion Projektet Kunstrådet tog i 2004 initiativ til en international festival for samtidskunst i Danmark. Der blev udarbejdet et kommissorium for festivalen, og en åben projektkonkurrence blev udskrevet og annonceret nationalt og internationalt i marts 2005 med frist for indsendelse af projekter 30. maj En international jury blev nedsat til at bedømme og prækvalificere de indkomne forslag. Juryen bestod af: Lars Nittve, direktør for Moderna Museet, Stockholm. René Block, direktør for Kunsthalle Fridericianum, Kassel. Dorte Jelstrup, billedkunstner, Kunstrådets fagudvalg for billedkunst. Åsa Sonjasdotter, billedkunstner, Kunstrådets internationale billedkunstudvalg. Frans Jacobi, billedkunstner, medlem af Kunstrådet. Man modtog 37 forslag, heriblandt flere fra etablerede kulturinstitutioner i Danmark. 3 forslag blev valgt ud til videre bearbejdning, og på anbefaling af juryen valgte Kunstrådet i februar 2006 at indstille det projekt, der nu havde fået navnet U-TURN kvadriennale for samtidskunst (herefter U-TURN) til at stå for festivalen. Bag U-TURN står kuratorerne Charlotte Bagger Brandt, Solvej Helweg Ovesen og Judith Schwarzbart. Juryens begrundelse for valget af U-TURN var, at dette projekt havde optimale muligheder for at indfri kommissoriets krav og ambitioner ved at kombinere det længerevarende og netværksopbyggende med den store, brede, spektakulære og mere konventionelle udstillingsbegivenhed 1. Man vurderede endvidere, at U-TURNs samarbejde med udstillingsbygningen Charlottenborg var et klart aktiv ved projektet. Dette samarbejde blev imidlertid afbrudt inden festivalens åbning. Endelig blev U-TURN vurderet som det mest gennemarbejdede projektforslag og som havende en særdeles aktuel tematik. 1 Juryens indstilling af U-TURN, dateret 25. januar\n4 Det samlede budget for festivalen er 17 mio. kr., hvoraf Kunstrådets bidrag udgør 6 mio. kr. U-TURN har haft suveræn økonomisk og kreativ selvbestemmelse. Kunststyrelsen har ved gentagne møder med holdet bag U-TURN sikret sig indsigt i projektets forløb. U-TURN bestod af et omfattende udstillings-, aktivitets- og netværksprogram. Festivalen manifesterede sig navnlig på Carlsbergs grund i Valby, i Kunsthallen Nikolaj samt i byrummet, men lod desuden aktiviteterne forgrene sig ud i Danmark og i Europa. Festivalprogrammet faldt i to dele. Første del var den såkaldte metaudstilling, der fra iværksættelsen i foråret 2007 fungerede som opvarmningsprogram til festivalens anden del, hovedudstillingen, med mindre udstillinger, gæsteophold af udenlandske kunstnere, artist-talks, seminarer mv. Hovedudstillingen løb fra 5. september til 9. november 2008 og var en stort anlagt international udstilling og festival, der dels opsamlede tråde fra metaudstillingen, dels udfoldede et varieret, selvstændigt program under en række overordnede temaer. Projektets mål Kunstrådet formulerede ved projektets start dokumentet Kommisorium for International Festival for Nutidskunst, dateret 17. november Dokumentet indeholder en række formålsbestemmelser og succeskriterier for en dansk festival for samtidskunst. Disse formuleringer er gengivet i evalueringsoplægget, der er vedlagt som bilag. 4\n5 Baggrund for den eksterne faglige evaluering Den samlede evalueringsindsats Denne eksterne faglige evaluering er én af tre evalueringer af U-TURN kvadriennale for samtidskunst. Den samlede evaluering af festivalen består desuden af en intern evaluering samt en ekstern administrativ evaluering. Den interne evaluering af festivalen er foretaget af U-TURNs ledelse. Evalueringen indbefatter en analyse af U-TURN-projektets kunstneriske kvalitet, projektets udvikling af den danske kunstscene, projektet som skaber af internationale netværk og som referencepunkt i international sammenhæng, analyse af offentlighedens interesse for projektet samt analyse af diverse kvalitative data. Den eksterne administrative evaluering er foretaget af Ole Dalsgaard, direktør i Dalsgaard Technology Strategy. Evalueringen indbefatter analyse af den organisatoriske, styringsmæssige og administrative gennemførelse af U-TURN-projektet. Fremgangsmåde for den faglige evaluering Den eksterne faglige evaluering er foretaget af tre personer med kunstfaglig baggrund: Frans Jacobi, billedkunstner, Lars Grambye, direktør for Kunsthallen Brandts og Lewis Biggs, direktør for Liverpool Biennalen. Evalueringskoordinator er mag. art. Line Marschner. På baggrund af et oplæg udarbejdet af evalueringskoordinatoren har de tre eksterne faglige evaluatorer hver udarbejdet en individuel rapport. Resultaterne fra disse tre individuelle rapporter er samlet i denne rapport. Evalueringskoordinatorens oplæg samt evaluatorernes rapporter er vedlagt denne rapport som bilag. Formål med den faglige evaluering Formål med den eksterne faglige evaluering er: at besvare, om U-TURN har opfyldt de formål og succeskriterier, der fra Kunstrådets side lå til grund for at realisere en festival for samtidskunst i Danmark, 5\n6 at få en generel, fagligt kompetent vurdering af festivalens kunstfaglige styrker, svagheder og muligheder, at opnå en konkret, fagligt baseret anbefaling af, om der er på baggrund af den nu realiserede festival synes at være grundlag for at fortsætte arbejdet med en international festival for samtidskunst i Danmark. Evalueringens implicerede parter Evaluatorer: Frans Jacobi (herefter FJ) Billedkunstner. Medlem af Kunstrådet og dermed en af initiativtagerne til projektet om en festival for samtidskunst i Danmark. FJ har været direkte involveret i projektet indtil 2007 og lægger således ikke et udenforstående syn på festivalen, men skønnes velegnet som del af evaluatorgruppen netop på grund af sit indgående kendskab til beslutnings- og arbejdsprocessen med festivalen. Lars Grambye (herefter LG) Direktør for Kunsthallen Brandts i Odense siden januar LG er skønnet velegnet som faglig evaluator af festivalen ud fra sit kendskab til national og international samtidskunst på organisatorisk niveau. Lewis Biggs (herefter LB) Medstifter af Liverpool Biennalen; direktør herfor siden LB har et indgående kendskab til internationale kunstfestivals. Evalueringskoordinator: Line Suhr Marschner (herefter LSM) Mag. art. i kunsthistorie; arbejder på freelancebasis. Engageret som koordinator af den eksterne faglige evaluering fra oktober til december\n7 Metode For at afdække projektets kunstfaglige niveau, styrker og svagheder udarbejdede evalueringskoordinator LSM efter ønske fra Kunstrådet et oplæg til en kvalitativ undersøgelse. Der blev i evalueringsoplægget lagt op til en spontan, bred og kun i begrænset omfang styret faglig vurdering fra hver af de tre evaluatorer. Kvalitativ analyse Evalueringsoplægget indeholdt en introduktion til projektet, en præcisering af evalueringsopgaven samt en opsummering af de af Kunstrådet formulerede formålsbestemmelser og succeskriterier for festivalen. Herigennem er der sikret et fælles grundlæggende informationsniveau for evaluatorerne FJ, LG og LB. Oplægget indeholdt desuden 5 hovedspørgsmål med underspørgsmål til evaluatorerne. Spørgsmålene har en bevidst åben karakter. De angiver en retning at tænke ud fra; de er tænkt som en vejviser for besvarelsen, snarere end som spørgsmål, der forventes direkte besvaret. Oplægget blev af LSM forelagt og gennemgået for FJ, LG og LB på et møde 8. november 2008, hvor Anette Østerby, leder af Kunststyrelsens Center for Billedkunst, var tilstede. Inden udlevering til de tre faglige evaluatorer blev oplægget forelagt Anette Østerby til kommentering og Kunstrådets formand Mads Øvlisen til orientering. Refleksion over valgte metode Den kvalitative undersøgelsesform synes at tilvejebringe de bedste muligheder for at opnå en nuanceret, oplevet og kunstfagligt argumenteret vurdering af festivalen af de kunstfaglige evaluatorer. Mere specifikt synes den kvalitative form med tilstræbt åbent formulerede spørgsmål at udnytte evaluatorernes faglige ekspertise optimalt: ved i vidt omfang kun at lade spørgsmålene være vejledende for besvarelsen giver man råderum for evaluatorernes faglige kunnen og de deraf afledte observationer. Der skabes plads til friske observationer, der ikke hidtil har været fokus på i forbindelse med projektet. I lyset af det store område for den faglige evaluering, af den relativt korte tid til hele evalueringsprocessen og af et begrænset økonomisk honorar til de tre evaluatorer synes 7\n8 en kvalitativ, åben spørgeform tillige at være en god og fleksibel fremgangsmåde med potentiale til at dække bredt. Med åbent formulerede spørgsmål har undersøgelsen principielt hilst alle observationer velkomne, der af de faglige evaluatorer er skønnet relevante i evalueringen af og i det eventuelt fremtidige arbejde med festivalen. Dette synes ikke mindst at være en relevant fremgangsmåde i den aktuelle situation, hvor man med en større dansk kunstfestival bevæger sig ind på et både stort og nyt terræn, og hvor der, hvis det besluttes at lade festivalen fortsætte, venter et stort arbejde med at præcisere form og indhold for begivenheden. De generelle og åbent formulerede spørgsmål synes endvidere at opmuntre til spontanitet eller umiddelbarhed i besvarelsen, hvilket Kunststyrelsen har ønsket af den faglige eksterne evaluering. For yderligere at tilskynde til en vis spontanitet i evaluatorernes besvarelser var fristen for indlevering af rapporterne forholdsvis kort. Den valgte analyseform med relativt åbent formulerede spørgsmål medførte indledningsvis nogen forvirring hos de tre faglige evaluatorer. Blandingen af åbne hovedspørgsmål og mere styrende/retningsgivende underspørgsmål rejste nogen usikkerhed om evalueringsopgavens art og krav. Man kunne have afhjulpet evaluatorernes usikkerhed ved at indsnævre evalueringsområdet og stille mere præcist rettede spørgsmål. En indsnævring af evalueringsområdet ville omvendt have medført risiko for, at vigtige synspunkter for det videre udviklingsarbejde med festivalen ikke kom frem. Den indledende forvirring over de stillede spørgsmål synes ikke at afspejle sig i besvarelserne. Evalueringsoplægget blev udleveret på engelsk til LB og på dansk til FJ og LG. Gennemgangen af oplægget på mødet den 8. november skete på engelsk. At gennemgangen af oplægget skete på et fremmedsprog kan medføre en vis forringelse i overførslen af information; i denne sammenhæng skønnes informationstabet dog minimalt, hvis overhovedet eksisterende. En kvalitativ undersøgelsesform er generelt ikke udpræget sårbar over for eventuelle nuanceforskelle i forståelsen af de stillede spørgsmål. 8\n9 Et forhold, der i evalueringskoordinatorens opfattelse øver negativ indflydelse på hele grundlaget for den faglige evaluering, bør afslutningsvis fremhæves. Et af den faglige evaluerings hovedfokusområder er relationen mellem den afholdte U- TURN-festival og Kunstrådets oprindelige idé med en dansk samtidskunstfestival. Et vigtigt afsæt for evalueringen er derfor de af Kunstrådet formulerede formålsbestemmelser og succeskriterier for festivalen. Kunstrådets skriftlige materiale desangående udgør med andre ord en stor del af grundlaget for evalueringen heraf. Det vil være en klar fordel for det eventuelt fortsatte arbejde med festivalen (og for Kunstrådets arbejde i det hele taget), at et sådant skriftligt projektmateriale bliver mere præcist, og at det bliver formuleret med henblik på at danne grundlag for efterfølgende evaluering. Materialet, der fremover bør tage klarere form af en egentlig projektbeskrivelse, er præget af en uklar blanding af kort- og langsigtede mål, af uklarhed mellem realistiske mål, forhåbninger og højtstræbende visioner. FJ, der som medlem af Kunstrådet deltog i udarbejdelsen af dette materiale, oplyser, at dele af materialet også blev formuleret med henblik på at få en stemning i vejret og at engagere folk omkring festivalen. Det påpeges af evalueringskoordinatoren, at både realisme og visioner indlysende hører med i projektbeskrivelser, men at det vil være af afgørende betydning for helheden i Kunstrådets arbejde, at man i udarbejdelsen af projekter fremover nøje definerer kort- og langsigtede mål hver for sig og adskiller umiddelbart realiserbare mål fra visioner. I den aktuelle evalueringssammenhæng medfører den foreliggende projektbeskrivelse, at det eksterne faglige evalueringshold har skullet være meget opmærksomme på ikke at lade U-TURN bedømme ud fra delvis upræcise/urealistiske formålsbestemmelser og succeskriterier. Dette uheldige forhold er diskuteret med evaluatorerne, og man har forsøgt at tage højde herfor i udarbejdelsen af de stillede spørgsmål. 9\n10 Sammenfatning af den eksterne faglige evaluering Herunder følger en sammenfatning af de i evalueringsrapporterne udtrykte synspunkter. Overskrifterne med nummereringen 1-5 refererer til de spørgsmål, evaluatorerne blev stillet i evalueringsoplægget ( Oplæg: Ekstern faglig evaluering af U-TURN kvadriennale for samtidskunst, dateret 8. november 2008). Oplægget er vedlagt som bilag. Det anbefales, at man læser evaluatorernes rapporter i deres fulde ordlyd. Disse rapporter er ligeledes vedlagt som bilag. 1. Generel vurdering Generel vurdering af U-TURN. Herunder stillingtagen til det kvalitative niveau i U- TURNs program og til festivalens form med meta- og hovedudstilling. De tre evaluatorer roser generelt indsatsen med festivalen, der vurderes som et kvalificeret bud på en omfattende og relevant udstilling af samtidskunst anno Programmets kunstneriske kvalitet vurderes gennemgående som godt. Hovedudstillingen på Carlsbergs nedlagte tappehal i Valby fremhæves som velfungerende og flot. Som helhed betragtet roses projektet for at være ambitiøst, komplekst og stort tænkt. Projektet synes at være præget af grundig research og at være seriøst og yderst omhyggeligt udført og præsenteret. Kuratorerne fremhæves for deres engagement og store præstation. En del kritikpunkter fremføres, men heraf henføres nogle til det faktum, at det er første gang, en festival af den form og af det format finder sted i Danmark. Det har været et meget stort arbejde at bygge et så stort udstillingsarrangement op fra bunden rent organisatorisk [ ], og U-TURN må bedømmes på den baggrund (FJ, p. 1). At samarbejdet med Charlottenborg måtte opgives på et sent stadium, og at man derfor stod 10\n11 uden institutionel ramme overhovedet vurderes af samtlige evaluatorer som værende meget vanskelige betingelser. På forskellig vis kommenterer evaluatorerne et moment af tilfældighed, der forekommer at præge festivalen på godt og ondt. Godt fordi kuratorerne har formået at arbejde smidigt over for uventede, men nødvendige kursændringer og evnet at gøre en dyd af festivalens (utilsigtede) processuelle og improviserende karakter; skidt fordi det synes at have medført en række uønskede resultater. Disse uønskede resultater viser sig navnlig i vægtningen mellem de danske og udenlandske repræsenterede kunstnere og i udstillingernes lokaliteter, se herunder. Formen: relationen mellem metaudstilling og hovedudstilling Festivalens form med et længerevarende optaktsprogram til det intensive hovedprogram i efteråret 2008 vurderes samstemmende som en meget god idé. Metaudstillingens form bør imidlertid gennemgå visse justeringer. På baggrund af det relativt beskedne fremmøde vurderes metaprogrammet som appellerende til et (for) snævert publikum. Man skal nok gøre sig klart, om man med disse aktiviteter ønsker at række ud til et bredere publikum og inddrage disse som medejere af projektet, eller om man hovedsalig vil fokusere på kunstfaglige og teoretiske diskussioner, som projektet afføder blandt en i forvejen velorienteret kreds (LG, p. 4). Årsagen til det beskedne fremmøde til metaudstillingens arrangementer er muligvis også, at U-TURNs formidlingsafdeling ikke på det tidspunkt var helt etableret (FJ, p. 1). Der stilles forslag om eventuelt at lade andre tage sig af optaktsprogrammet; eksempelvis de kunstteoretiske læreanstalter, såsom et af universiteterne, hvor det kan gavne stedernes forskningsprofil i bytte for administrativ støtte (LB, p. 1). Det kommenteres, at U-TURN undervejs i metaprogrammet gjorde meningsfuld brug af bl.a. Kunstrådets DIVA residency-ordning, hvor nogle af udstillingens bedste værker blev produceret (FJ, p. 1). 11\n12 Udstillingens temaer Som kuratorisk greb om det omfattende udstillingsprogram opererer U-TURN med en række temaer i udstillingen. Kvaliteten i og relevansen af dette greb vurderes forskelligt i evalueringsrapporterne. Udstillingerne var ikke synligt kategoriseret efter disse temaer. Temaerne opleves derfor af en af evaluatorerne som en behagelig, ikke-styrende klangbund for værkerne, hvor en didaktisk tour de force undgås. Det fremhæves positivt, at der derved gives plads til den besøgendes egen oplevelse af værkerne (LG, p. 1). En anden evaluator kommenterer den visuelt interessante iscenesættelse på hovedudstillingen, men savner tydelighed og mening i formidlingen af temaerne. Udstillingen vurderes her ikke som tematisk logisk eller pædagogisk god (FJ, p. 3f). Med udstillingens temaer og festivalens titel lægger kuratorerne specifikt op til at ville påvirke ikke bare den danske kunstscene, men også politik og moral i samfundet (jf. kuratorernes forord i udstillingskataloget). Man vil foretage kursændring, udvide snævre horisonter og åbne op mod udlandet i mere end en forstand. LB problematiserer generelt eksplicit kunstteoretiske/moralske/politiske positioner i udstillingssammenhænge (LB, p. 2) og oplever denne overordnede synsvinkel som udtryk for moralisme (LB, p. 3). Festivalens akse Østeuropa/Danmark finder han irrelevant og underlig [curious] (LB, p. 1 og 4). FJ kommenterer, at den danske kunstscene allerede er i klar dialog med udlandet og finder derfor den overordnede synsvinkel upræcis. Desuden finder han ikke temaernes indbyrdes sammenhæng og deres sammenhæng med U-TURNs moralske ambitioner indlysende. Temaet Det Ny Europa vurderes dog som både praktisk og teoretisk meningsgivende (FJ, p. 3). For LG virker temaerne om kultur/identitet og kulturmøder relevante (LG, p. 2). Værker Festivalen roses overordnet for at favne både bredt og smalt appellerende kunst. Det store antal nyproducerede værker fremhæves positivt (FJ, p. 4). To evaluatorer roser et generelt højt kvalitativt niveau. Én rapport fremhæver de østeuropæiske kunstnere som et nyt og interessant bekendtskab for et dansk publikum (LG, p. 2). 12\n13 LB er uenig i udvælgelsen af værker med politisk/teoretisk sigte og finder værkernes kunstneriske kvalitet svingende med fremragende værker blandt mange andenrangsværker (LB, p. 2 og 3). Jesper Just fremhæves som en shining star og udstillingen i Kunsthallen Nikolaj som fremragende; hovedudstillingen i Valby som meget god og installationen i bryggerihaven som en skuffelse (LB, p. 1). Vægtningen danske/udenlandske kunstnere Balancen i antallet af repræsenterede danske og udenlandske kunstnere vurderes samstemmende som markant skæv og som yderst uheldig. National protektionisme fungerer ikke på [ ] en international præsentation (LG, p. 2). Ubalancen virkede stik imod de intentioner om åbenhed, U-TURN-programmet lagde op til. En sådan ubalance kan være meget skadelig på længere sigt, eftersom troværdighed i internationale kunstneres øjne er en af de vigtigste betingelser for succes overhovedet (LB, p. 1). My view would be that the Arts Council should support all art activity within Denmark whether this is by Danish artists or visiting artists. This is the way to cement relations between the Danish and the international art scene, and the method increasingly followed in all European countries (LB, p. 4). U-TURN bærer ikke ansvaret herfor alene, idet Kunstrådet var med til at rådgive kuratorerne om at øge antallet af repræsenterede danske kunstnere på festivalen (FJ, p. 5). Udstillingssteder Festivalens struktur med de mange udstillingsplatforme i København, resten af Danmark og i udlandet omtales som omfattende, kompleks, ambitiøs og stort tænkt. Den interregionale/internationale del af strukturen opleves som lidt ubegrundet og løstsvævende og som udtryk for festivalens føromtalte tilfældighedspræg (LG, p. 3). Det foreslås at samle aktiviteterne mere næste gang (FJ, p. 2). Den del af strukturen, der foldede sig ud i København, vurderes som alt i alt velfungerende, situationen med Charlottenborg taget i betragtning. Samstemmende beklages Charlottenborgs exit af festivalen, idet denne exit havde en række indlysende negative konsekvenser. 13\n14 Ud over at have konsekvenser for festivalens synlighed (se afsnittet om synlighed herunder) medførte hovedudstillingens placering i Valby frem for på Kongens Nytorv en skæv balance i hele udstillingsgeografien i byen. Ikke mindst viste ubalancen sig i forhold til soloudstillingen af Jesper Just i Kunsthallen Nikolaj. Dialogen med denne udstillingssatellit havde været markant bedre med hovedudstillingen placeret på Charlottenborg. LB pointerer omvendt, at Charlottenborg, alternativt Kunstforeningen Gl. Strand eller lignende steder, havde været mindre passende for den kunst, der blev vist på hovedudstillingen (LB, p. 2). LB finder, at omgivelserne i Carlsbergs tappehal overordnet set støttede kunsten fint, og at der blev gjort overordentlig god brug af stedets muligheder (LB, p. 3f). En soloudstilling i Kunsthallen Nikolaj vurderes som en frisk og lovende idé, der i realiteten imidlertid ikke fungerede optimalt (FJ, p. 5). De mindre satellitprojekter i det københavnske byrum vurderes blandet. Projekterne i byrummet var oprindeligt tænkt mere omfattende, men måtte begrænses, da Københavns Kommune ikke engagerede sig økonomisk i festivalen i det forventede omfang (FJ, p. 2). LG anser disse projekter som en væsentlig force ved U-TURN (LG, p. 4. LGs synspunkter desangående vil blive behandlet mere indgående i afsnittet om synlighed og formidling herunder). LB nåede ikke at se nogle af disse aktiviteter, men stiller sig tvivlende over for deres succesmuligheder. Værker, der skal klare sig i byens store skala, skal ofte enten være meget store eller have lov at stå længe (LB, p. 1). 2. Synlighed Vurdering af festivalens synlighed. Herunder en vurdering af om festivalen formidler sig til et bredere publikum. At hovedudstillingen måtte flyttes fra Charlottenborg til Valby gik naturligt nok ud over festivalens synlighed i byen. Det vurderes samstemmende, at festivalens 14\n15 gennemslagskraft ville have været stærkere med en placering på Kongens Nytorv. Det er nemmere at opnå synlighed på et sted, hvor folk kigger hen i forvejen, frem for på et fuldstændig ukendt sted (LG, p. 3). Hertil kommer at udstillingshallen på Carlsberg var umanerlig besværlig at finde (LG, p. 4): Med andre ord, U-TURNS hjerte, nemlig hovedudstillingen, var forlagt til et sted, som formentlig kun de særligt interesserede ville finde frem til (LG, p. 4). Medejerskabet, brugerinddragelsen og henvendelsen til det potentielt interesserede lægmandspublikum lykkedes som nævnt ikke så godt som ventet. Besøgstal understreger dette (LG, p. 4). Der skulle nok være lagt en meget klarere og bevidst strategi for outreach og inddragelse, end det var tilfældet igen ikke mindst på grund af den afsides placering (LG, p. 4). Hovedudstillingens placering i kombination med valget af temaer vil ifølge en af vurderingerne aldrig kunne tiltrække et bredt publikum (LB, p. 3). Potentialet til at tiltrække et bredere publikum vurderes dog utvivlsomt at være tilstede (LG, p. 5). Udstillingen i Kunsthallen Nikolaj og Olafur Eliassons byggeprojekt med LEGO-klodser på Rådhuspladsen tiltrak et stort antal besøgende, hvilket bl.a. tilskrives disse projekters centrale placering (LG, p. 4). Generelt kompenserede de projekter, der fandt sted i byrummet, i nogen grad for hovedudstillingens manglende synlighed. Her lykkedes formidlingen af samtidskunsten til et bredere publikum fint. FJ roser den store satsning i debat- og formidlingsdelen (den kunstteoretiske/debatorienterede del af U-TURNs program behandles i afsnittet herunder). Formidlingsprogrammet med guidede ture på udstillingerne og i byrummet fremhæves som tilsyneladende velfungerende. Forsøget med at kombinere udstilling af samtidskunst med debatfora og formidling til et bredere publikum har med U-TURN (måske for første gang nogensinde) fungeret optimalt. Man har ved at diskutere i øjenhøjde med det fremmødte publikum [ ] og ved at gøre formidlingen til en synlig del af U-TURNs brugerflade taget et væsentligt skridt i retning af at gøre samtidskunsten mere tilgængelig for et almindeligt publikum (FJ, p. 5). 15\n16 LB finder derimod generelt det skriftlige materiale og dele af udstillingen for pædagogisk/didaktisk og finder det umuligt at skabe bredere gennemslagskraft for en festival med en moralsk/pædagogisk tilgang. Det kommenteres videre, at typografien og grafikken i festivalens PR-materiale og i det hele taget U-TURNs brand tilsvarende signalerer et pædagogisk og moraliserende show (LB, p. 2 og 3). Grafikken signalerer en festival, der had nothing to do with having fun, was not welcoming and not accessible (LB, p. 3). Festivalen og dens marketing do not respond to the idea of differentiated communication of contemporary art to different groups in society (LB, p. 3). 3. Betydning for den danske kunstscene Overvejelser over festivalens betydning for den danske kunstscene og dens diskussion af nutidskunsten. Det vurderes samstemmende, at festivalen har styrket den danske kunstscene. Trods måske urealistisk store forventninger til festivalen vurderes den at have medvirket til en generel oprustning på den internationalt orienterede del af den danske samtidskunstscene (LG, p. 5). Alene det at en kvalificeret og stort tænkt udstilling af samtidskunst fandt sted vil bidrage positivt. U-TURN menes at ville blive en referenceramme for den danske kunstdebat i flere år fremover, både for dens fortrin og mangler. Mennesker og ikke organisationer er kunstscenens primære byggesten, og den store indsats med festivalen vil i betydelig grad have styrket de mange involverede (LB, p. 3). En mærkbar styrkelse af den danske kunstscene vil begribeligvis kræve en fortsat indsats for samtidskunsten fremover. Med U-TURN er der lagt mange frø i jorden i kraft af møderne med nye kunstnere og værker, glimrende refleksioner i tekster og formidling, og ikke mindst i oplevelsen af at sådan noget er altså muligt i Danmark (LG, p. 5). 16\n17 4. Betydning for relation mellem den danske og internationale kunstscene Overvejelser over festivalens betydning for relationen mellem den danske og den internationale kunstscene. Evaluatorerne finder det generelt vanskeligt at vurdere, hvorvidt relationen mellem den danske og den udenlandske kunstscene er styrket i betydelig grad. Der menes dog under alle omstændigheder at være taget et skridt i den rigtige retning. Det vil for en eventuelt gentagen festivalbegivenhed være vigtigt at skabe et særegent brand, der adskiller den danske festival fra lignende udenlandske begivenheder. Af brugbare ingredienser fra U-TURN i et sådant brand nævnes eksempelvis metaudstillingen som et opvarmningsprogram og en soloudstilling som balance til hovedudstillingen (FJ, p. 6). Udlandets interesse for U-TURN vurderes som beskeden, hvilket ikke overrasker evaluatorerne. Den udenlandske opmærksomhed bemærker oftest kun de mest veletablerede shows eller shows med mange penge involveret (LB, p. 4; LG, p. 5). For andre end veletablerede institutioner er det ofte et valg, om man vil satse på international eksponering eller bruge kræfterne på en lokal indsats (LG, p. 5). At man ikke opnår stor international opmærksomhed er ikke nødvendigvis udtryk for fiasko. 5. Fremtidigt potentiale Anbefaling af om festivalen og dens idémæssige grundlag er af en kvalitet og rummer tilstrækkeligt potentiale til, at initiativet bør fortsætte. Det anbefales samstemmende at lade initiativet med festivalen fortsætte. Festivalen vurderes at kunne have en spændende fremtid. Forude venter i så fald et fokuseret arbejde med at finde en struktur for en gentagen kunstfestival: man må blive mere sikker på, hvad man vil have og ikke forvente det umulige (FJ, p. 7; LG, p. 6). Om end holdet bag U- TURN opnåede meget ved deres processuelle tilgang, er det nødvendigt at anlægge nogle mere strategiske og langsigtede perspektiver, hvis man vil nå blot nogle af de mål og forventninger, som det oprindelige kommissorium lagde op til (LG, p. 6). Det anbefales, at U-TURN betragtes som et pilotprojekt, snarere end som model for fremtidige festivals (LB, p. 5). 17\n18 Det anbefales endvidere, at der ved kommende festivals arbejdes på at etablere et samarbejde mellem forskellige kunstorganisationer/-institutioner. En fælles indsats vil være af altafgørende betydning for en større festivalbegivenhed (LB, p. 5). Evaluatorerne vurderer alle, at der bør oprettes et lille, fast sekretariat, der samler alle praktiske kompetencer (og kun praktiske/økonomiske kompetencer der ønskes ikke en ny institution!) Eftersom både arrangører og Kunstråd formentlig udskiftes mellem festivals, vil det være af stor betydning med en sådan fast kompetencebank. Det vil give organisatorisk stabilitet. Et fast sekretariat ville endvidere kunne arbejde på at lægge den nødvendige finansielle sikkerhed på plads fra festivalens start. Som en anden mulighed for sekretariatet foreslår FJ at lægge det ind under en institution som Overgaden eller Charlottenborg (FJ, p. 7). Kunstrådet bør forblive a policy / strategic funding authority (LB, p. 5). Frem for at sende kurateringen af kommende festivals i åbent udbud vurderes det, at man bør invitere udvalgte institutioner/kuratorer (FJ, p. 7; LG, p. 7). Et interval på 4 år mellem festivals vurderes forskelligt. Til forsvar for kvadriennaleformen nævnes den gode tid til kunstfaglig research og strategiudvikling (FJ, p. 7; LG, p. 6). Ulempen ved 4 års intervallet er risikoen for, at erfaringer går tabt, hvilket ville afhjælpes af et fast sekretariat. I LBs vurdering er et interval på 4 år derimod for lang tid. Det tager tid (10-15 år?) og kræver synlighed at bygge et stærkt brand op (LB, p. 5). 4 år er længe for folk at huske særligt i København, hvor så mange andre kulturelle arrangementer finder sted. Det i Kunstrådets kommissorium formulerede håb om at en festival med et interval på 4 år skaber en kontinuitet i diskussionen af nutidskunsten, foruden at velgennemarbejdede koncepter sikres vurderes som urealistisk (LB, p. 3). For at sikre fremtidige kuratorer tilstrækkelig tid og ro til at fokusere på festivalens faglige indhold bør man tage dens økonomiske strategi op til fornyet overvejelse (FJ, p. 6). Det vurderes, at U-TURN har skullet bruge alt for mange ressourcer på ekstern finansiering. 18\n19 Det anbefales afslutningsvis i en af rapporterne at give en eventuelt fremtidig festival et simpelt operationelt navn à la Copenhagen Quadriennial, Copenhagen Quadro el. lign. og overlade mere særegne eller spektakulære navne til enkeltstående begivenheder. Anbefalinger baseret på evalueringen Det er evaluatorernes samlede vurdering, at der er et stærkt grundlag for at lade festivalen fortsætte. Set fra en kunstfaglig synsvinkel vurderes festivalen at have et lovende potentiale og således at kunne have en perspektivrig fremtid. Det vurderes endvidere, at festivalen med en målrettet indsats har potentiale til at skabe et engageret publikum af en bredere sammensætning. Megen af den af evaluatorernes anførte kritik tilgives festivalen, fordi det er første gang, den afholdes. Det vil indlysende tage lang tid at bygge den nødvendige erfaring vedrørende så store kunstprojekter op. Det anbefales imidlertid, at der i den kommende tid arbejdes indgående med at reformulere og klargøre projektets teoretiske grundlag (målsætning, visioner mv.), klart definere dens brand samt at tage hele festivalens organisation op til revision. Vedrørende festivalens organisation anbefales det at oprette et lille fast sekretariat. Et fast sekretariat ville give festivalen en organisatorisk sammenhængskraft og sikkerhed, som den ikke synes at have i nær nødvendigt omfang på nuværende tidspunkt. Den praktiske erfaringskontinuitet, en fast tilknyttet medarbejdergruppe ville sikre, vil være af afgørende betydning for festivalens kvalitet og gennemslagskraft fremover. Også hyppigheden af en festival bør gøres til genstand for grundige overvejelser. På vegne af evaluatorerne ønskes Kunstrådet al god vind i det fremtidige arbejde med en samtidskunstfestival i Danmark, Line Marschner evalueringskoordinator 19\n20 Bilag Oplæg: Ekstern faglig evaluering af U-TURN kvadriennale for samtidskunst, dateret 8. november 2008 Evalueringsrapport af Frans Jacobi Evalueringsrapport af Lars Grambye Evalueringsrapport af Lewis Biggs Kort sammenfatning af den eksterne faglige evaluering 20\nKunststyrelsen. Administrativ evaluering af U-TURN kvadriennale for samtidskunst\nKunststyrelsen Administrativ evaluering af U-TURN kvadriennale for samtidskunst 6. januar 2009 1. Indledning 1.1 Baggrund Kunstrådet udnævnte i 2006 U-TURN kvadriennale for samtidskunst (herefter kaldt\nKulturstyrelsen. Administrativ evaluering af Copenhagen Art Festival\nKulturstyrelsen Administrativ evaluering af Copenhagen Art Festival 28. januar 2012 1. Indledning 1.1 Baggrund Statens Kunstråd ønsker at skabe en tilbagevendende festival for samtidskunst, som har til


Vild i Viborg\nDu er her: Start1 / Slægt2 / Vild i Viborg\n28. juli 2007 /i Slægt, Web /af StegemüllerSlægt, Web\nEr det overhovedet sommer? I Vanløse er det bestemt ikke vand, der mangler. I dag har det styrtet ned tre eller fire gange, og det er ikke ret godt for mine sommerblomster. Det elendige vejr er til gengæld godt for slægtsforskningen!\nVild i Viborg: I ugens løb har jeg forberedt min tur til Viborg. Med slægtsforskningsprogrammet Legacy går det meget let. Før i tiden skrev jeg mine forberedelsesnoter i Word, hvilket var besværligt. Når man kombinerer en række af Legacys funktioner, forbereder et arkivbesøg i Viborg næsten sig selv. Hvis jeg når alt det, jeg har forberedt, er det et mindre mirakel. Min jyske fortid vil åbenbart ingen ende tage.\nLeif Sepstrup og jeg fotograferede i forrige uge en stribe jyske kirkegårde. Jeg er blevet færdig med den første, som er Sønder Omme kirkegård.\nDer ligger ca. 1.200 personer under gravstenene, og de ti af dem tilhører mig. Jeg er selv helt tilfreds med udbyttet, og håber på, at der også er andre, der har interesser i Sønder Omme sogn.\nDer er trods alt en del arbejde forbundet med at lægge en kirkegård på nettet, og undervejs kan jeg da godt sidde og tænke på, hvorfor jeg ikke bare tog de ti billeder til mig selv? Svaret kom i dag!\nJeg fik en e-mail fra en dame, der var blevet rigtig glad for at finde en gravsten oppe på Højby Kirkegaard i Ods Herred. Hun havde ledt længe efter personerne under stenen.\nSådan en e-mail luner og uden at overdrive ret meget, tør jeg godt sige, at Leif og jeg betragter Dansk KirkegårdsIndex (DKI) som værende en lille succes. I dette øjeblik er 251 kirkegårde meldt færdige.\nDer er flere af slægtsforskerorganisationerne, der gerne vil have DKI flyttet hen i deres regi.\nVi synes nu selv, DKI er placeret helt korrekt Det var trods alt os, der fik idéen, og har trukket læsset sammen med alle vores bidragydere. Skulle vi nu begge få et vejtræ i hovedet, finder vi nok et par, der vil tage over. Vi bejler både til Arne Feldborg og Per Agerbæk.\nhttps://stegemueller.dk/wp-content/uploads/2021/09/logo_briller_green_1042x365-300x105.png 0 0 Stegemüller https://stegemueller.dk/wp-content/uploads/2021/09/logo_briller_green_1042x365-300x105.png Stegemüller2007-07-28 22:32:522021-09-16 11:39:17Vild i Viborg\nNår tiden får lov at stå stille Find et sogn med et sygehus


Knitting By Kaae: 11/01/2016 - 12/01/2016\nNy blog-plan for By Kaae bloggen\nI længere tid har jeg tænkt over hvordan jeg kan bringe mere kvalitet til bloggen... Når jeg ser på statistikken, er det ned ad bakke siden 2015, hvor det er blevet mere og mere svært at trække læsere til.\nMange af de der har læst med før i tiden, er på Facebook og Instagram, hvor de stadig følger med i mit strikkeunivers. Andre er sprunget fra af naturlige årsager, såsom at deres stil og min ikke harmonere.\nDe indlæg der bliver læst igen og igen, er vejledningerne, mine tips og bag om opskrifterne. Det er indlæg jeg vil blive ved med at lave... Af gode grunde kan jeg ikke levere 3 af dem hver uge.\nAt producere en vejledning er et job der tager mellem 5 og 30 timer, alt efter hvad det er og hvor meget videoredigering jeg laver.\nTips og tricks er noget der kommer når jeg er inspireret til det... ofte via et spørgsmål jeg får stillet.\nBag om et opskrift, kommer i takt med at jeg udgiver, igen, ikke noget der sker hver uge\nFor at min blog skal blive ved med at rumme god værdi, har jeg besluttet mig for at bloggen én gang hver uge i en periode.\nDet betyder at jeg får tiden til at lægge mere energi i mine videoer og de billeder jeg arbejder med. Håber at du der læser med forstår mine overvejelser og beslutning.\nJeg er nysgerrig, hvor længe har du læst med her på bloggen? Og hvad vil du gerne læse mere om fra min hånd?\nIndsendt af Charlotte Kaae kl. mandag, november 28, 2016 21 kommentarer: Links til dette indlæg\nIndsendt af Charlotte Kaae kl. onsdag, november 23, 2016 4 kommentarer: Links til dette indlæg\nIndsendt af Charlotte Kaae kl. mandag, november 21, 2016 17 kommentarer: Links til dette indlæg\nStrik sjove julekugler til træet - Gratis opskrift\nJeg indrømmer blankt! Jeg hoppede ikke på de strikkede julekugler der længe var en landeplage...\nMen man har jo et standpunkt til man tager et nyt... De her snemænd på kugler, lavede jeg for 2 år siden, og de har været et hit på juletræet, de giver både hygge men også lidt humor til træet. Kuglerne er for dig, der er til en sjov og hyggelig jul...\nOg så passer de så fint til mine kopvarmere du også kan strikke.\nHer en fotovejledning... For at få hele opskriften, skal du se med i videoen nederst i indlægget..\ndu skal bruge garn, fyld, pinde, lim, julekugle, en nål og en saks.\nstrik alle dele.\nsy armene på.\nbind halstørklædet om halsen.\nsy næse på.\nbroder øjne og knapper på.\nlim fast på kuglen.\nstrik en masse\npynt dit træ.\nI denne video, der er filmet via Google hangout, viser jeg dig hvordan du strikker en snemand på dine julekugler. Her er alt beskrevet.\nFor at se alle afsnit af den strikkede julekugle, skal du følge denne playliste på min Youtube Kanal.\nRigtig god strikkelyst og varme julehilsner fra mig til dig...\nFølg mig på Youtube, der kommer nye strikke videoer hver uge.👍\nIndsendt af Charlotte Kaae kl. fredag, november 18, 2016 4 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: By Kaae DIY, Free pattern, Gratis opskrift, jul\nIndsendt af Charlotte Kaae kl. onsdag, november 16, 2016 4 kommentarer: Links til dette indlæg\n3-farvet mønsterstrik i blåligefarver\nDette er 3. af 3 afsnit om at strikke med farver, i dette tilfælde de blålige, og dermed holde en mere rolig stil.\nI denne blogpost handler det om at strikke med 3 farver på en gang.\nSom du kan se på diagrammet, fik jeg brug for en mørk, en lys og en mellemfarve. Jeg valgte den mørke blå, en mintgrøn og en lys blå. Dette giver et meget roligt og neutralt look... Netop det jeg er ude efter i denne blog-række.\nLæs del 1 og del 2 her.\nDet med at strikke med 3 farver på en gang, det er lidt tricky, men ikke umuligt. For mig er det lettest at jeg holder mine 2 primære farver (dominans og bundfarve) i venstre hånd, og den 3. farve, den holder jeg i højre hånd, og strikker engelsk stil med den.\nDu kan selv prøve teknikken... se min video.\nIndsendt af Charlotte Kaae kl. mandag, november 14, 2016 4 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Farvesnak med Charlotte Kaae, sådan gør du\nIndsendt af Charlotte Kaae kl. onsdag, november 09, 2016 2 kommentarer: Links til dette indlæg\nSammensæt farver i samme farvegruppe\nNår du arbejder med den samme farvegruppe, er det let at sammensætte farver!\nJeg har samlet alle mine blå farver + en grå, en sort og to hvide. De grå, sorte og hvide bruger jeg når jeg vil "binde" mine farver sammen med.\nSom jeg så ofte har sagt før, er det meget lettere at arbejde med farver, når du er billedkunstner og kan blande en maling - Når du arbejder med garn som vi gør, må du arbejde med de farver du kan få.\nNår du ser på denne oplægning kan du se at farverne blå men enkelte af farverne indeholder også grøn såsom nr 881, 280 og 257... I Korrekt farvelære ville de ikke tælle med på Valør-skalaen, jeg har taget dem med fordi jeg synes de giver noget liv til mine "ægte" blå. Det fortæller jeg mere om her under...\nKlik ind på min Youtubekanal (klik på billedet)... og se mine videoer om farver.\nFarve 257 er helt klart en af mine favorit-blå, også selv om den i virkeligheden er grøn... Jeg har brugt den i et utal af designs og den er næsten altid med når jeg arbejder i blå forløb.\nTil venstre i billedet har jeg sammensat den med nogle grønlige farver og til højre nogle blå... Hvilken side er du mest til? Personligt er jeg til den grønlige. Disse 3 farver kan sammensættes med en masse andre, eller du kan bare arbejde med de 3. Arbejdes der kun med de 3 farver, er der ikke meget spræl på farverne, sætter du en orange til, vil der være fuld knald over feltet, særligt hvis du rammer en orange, der er komplementær til en af de blå (samme farvemætning). Ved at strikke dem over en hvid i striber vil du få et lækkert maritimt look. Over sort eller gråt et mere dæmpet look.\nI denne uge handler mine blogpost's om disse farver, og jeg vil vise dig forskellige farveprøver ud fra disse to billeder med fokus på farve 257. Jeg håber du bliver inspireret til at lege med farver sammen med mig...\nLink til Indlæg nr 2.\nLink til Indlæg nr 3.\npå Instagram, hvis du leger med.\nIndsendt af Charlotte Kaae kl. mandag, november 07, 2016 Ingen kommentarer: Links til dette indlæg\nTips til julestrik - sådan når du dine projekter inden jul\nJulen er den mest fantastiske og fortryllende tid på året. For mig har der altid været noget særligt magisk over julen. Men noget af det der kan tage magien fra mig, er stress...\nKalenderen siger 4. november og det er tid til at du begynder at tænke på dine strikkede julegaver, hvis du skal nå dem inden juleaften... uden stress\nHer får du mine bedste tips til at nå dine gaver inden d. 24 dec... i år.\nDan dig et overblik, hvad skal der strikkes og hvor mange skal der strikkes til?\nLav en tidsplan for hvert produkt... Det tager altid længere tid end man regner med.\nFør en strikkekalender, hvor du skriver din progression ind, så kan du redigere din plan undervejs... Måske må moster Erna nøjes med en hue og ikke den sweater du først havde tænkt.\nNr 4. Har du alt hvad du skal bruge? Det er død træls at finde ud af at du mangler pind 2,5 lørdag aften, når du havde planlagt at strikke på mors sokker i weekenden.\nNr 5. Strikker du i denne periode mere end du normalvis gør, kan du blive godt øm, husk din strikke træning.\nJulestrikkehygge med veninderne, tag på café og få et dejligt glas gløgg og nogle gode klejner... mens I sammen strikker på jeres julegaver/pynt.\nOver på KnitPurlHunter kan du læse et humoristisk blogindlæg (på engelsk) om det stressende arbejde med julestrikken... Det er en sød og sjov lille historie jeg fandt til dig, da jeg ledte efter lidt strikke julehumor på onkel Google\nJeg håber dette blogindlæg hjælper dig til en mindre stressende tid med dit strik her i måneden op til jul. Hvad er dit bedste tip i forhold til de strikkede julegaver?\nIndsendt af Charlotte Kaae kl. fredag, november 04, 2016 6 kommentarer: Links til dette indlæg\nStrik og Red Barnet - opdatering\nDet er nu lidt over 14 dage siden, at dette strikke-kit til fordel for Red Barnet kom til salg på Woolspires web-shop. Og her i weekenden havde jeg en række udvalgte farver med på Kreative dage. Sidst jeg talte med Woolspire var der solgt lige omkring 100 stk = 10.000 kr til Red Barnet.\nFor bare 299 kr kan du få et strikkekit med garn og opskrift til at strikke dit eget sjal - og så giver du samtidig 100 kr til Red Barnet.\nStrikker du med på årets vigtigste strikkeprojekt? Del gerne billeder på Instagram #strikogredbarnet (jeg kan kun se dine billeder hvis din profil er åben).\nJeg har selv købt et par kits, synes jeg trænger til at strikke et par sjaler til julegaver til både familie og veninder. Et par af veninderne får nu lov at strikke selv - det ved jeg de vil sætte pris på.\nEnkelte strikker derude har spurgt til mit garnvalg - Garnet indeholder lidt kunstfibre og er ikke ren Alpakka. Var det det ville du få et tungt sjal, der ikke ville være så let og luftigt som dette sjal er.\nPus fra Du Store Alpakka er et af mine favorit garner fra House og Yarn. Du kan læse mere om garnet her og om hvordan du støtter Mirasolskolen i Peru hver gang du køber garn fra Du Store Alpakka. Du støtter altså op om mere end Red Barnet når du køber dit kit - Win Win.\nHvilken farve strikker du?\nKØB DIT KIT HER\nIndsendt af Charlotte Kaae kl. onsdag, november 02, 2016 7 kommentarer: Links til dette indlæg\nEtiketter: Do some good, strik og red barnet\nStrik sjove julekugler til træet - Gratis opskrift...\nTips til julestrik - sådan når du dine projekter i...


Der er penge i vejret | Berlingske Business\nDer er penge i vejret\nI en dansk TV-branche, hvor middellevetiden for produktionsselskaberne er temmelig kort, har produktionsselskabet STV A/S i Odense\noverlevet i 13 år. Og ikke nok med det. Selskabet, som er mest kendt for TV 2 Vejret og TV 2''s "Boligmagasinet", der\nkørte igennem ni år, er vokset støt siden starten.\n- Vi er i dag 64 ansatte, efter at tre nye startede den\n1. december siger direktør René Szczyrbak, og da gennemsnitsantallet i regnskabsåret 2001/2002 var på 42,\ner der tale om en stor vækst i løbet af efteråret 2002.\nSTV A/S angiver i sit regnskab ikke omsætningstal,\nmen af udgifterne til lønninger og en støt stigende bruttoomsætning kan man se, at der et tale om vækst.\nfør skat var i 2001/2002 2,5 mio. kr., og selv om det ikke er prangende, så er det godt gået i en særdeles\nkonkurrencebetonet branche, og direktøren er da også tilfreds.\n- Hvis markedet er sådan, at du kun kan tjene\nfem øre pr. krone du omsætter, så gælder det om at have mange af de der kroner. Vi har formået at skabe\nvækst i en branche, der jo langt fra er præget af vækst, men til gengæld er præget af benhård\nkonkurrence. Det skyldes udelukkende, at vi alle 64 er meget flittige, siger René Szczyrbak.\nUdover de to\nTV 2-succeser producerer STV også til andre landsdækkende TV-stationer som DR, TV 3 og Canal Plus.\nprogrammer som "Sporløs" og tipstrækningerne til DR, fodbold til TV 3 og Viasat, hestesportstransmissioner\ntil Canal Plus og stand-up comedy til TV 2 Zulu.\nSTV har fire ben, som man bygger sin drift på.\nDet ene ben er de\novenfor nævnte TV-programmer plus andre programmer inden for fakta og den lettere underholdning.\nDesuden producerer man\nreklamefilm for diverse reklamebureauer, man laver internet- og DVD-løsninger.\nEndelig udlejer man produktionsudstyr\nog andre tekniske faciliteter.\nSåledes har Rene Szczyrbak udover at fastholde de store og faste aftaler med TV-stationerne\nspredt risikoen og dermed lagt grunden til yderligere vækst.\nRené Szczyrbak ejer 63 pct. af\naktierne i STV A/S igennem et holdingselskab.\nResten af aktierne hovedsagelig ejes af andre ledende medarbejdere i virksomheden.\nSzczyrbak er ikke uddannet inden for TV.\nHan er gammel musiker og uddannet reklametegner, da han sidst i 1980erne tog springet\nover til videoproduktion og senere TV-produktion.\nAt folkene i STV kan deres kram, vidner kåringen sidste år af TV\n2 Vejret som årets bedste vejrprogram ved en international festival i Paris om.