Farvel til parforholdet og tak for ingenting! en analyse af Fryser jeg - PDF\nFarvel til parforholdet og tak for ingenting! en analyse af Fryser jeg\nDownload "Farvel til parforholdet og tak for ingenting! en analyse af Fryser jeg"\n1 Farvel til parforholdet og tak for ingenting! en analyse af Fryser jeg Ida Brinck Jørgensen, studienr Vejleder: Anne Birgitte Richard Dansk Litteratur og Medier, f2014 0\n2 Indledning... 1 Motivation... 1 Problemformulering... 2 Analysestrategi... 2 Analyse... 3 Stilistisk analyse... 3 Romanens struktur... 3 Persongalleri... 6 Tematisk analyse Brugen af Baumans begreber om flydende kærlighed i Fryser jeg Bauman og kærlighed Parforholdet ifølge Mikkel Vallin Parforholdene i Fryser jeg Den Næste Kærlighed som netværk Det egocentrerede individ Top- pocket Kærlighed over for begær Symboler på det fallerede parforhold Det gode liv Mad, kultur og design Sociale beskrivelser af mad Mad til beskrivelse af stemninger Delkonklusion på tematisk analyse Diskussion Mandelitteratur Afslutning Konklusion Litteratur Bilag Kapiteloversigt Studieforløbsbeskrivelse Kulturnotits med Martin Kongstad Indledning Motivation Samfundets regler, normer, diskussioner og tendenser afspejler sig i vores litteratur, har været og vil altid være med til at debattere og udfordre vores meninger om de gældende normer, sociale såvel som politiske. Idéen til dette projekt udsprang af et interview, jeg lavede med Martin Kongstad om bogen Fryser jeg i forbindelse med min praktik. Jeg spurgte ind til, om han virkelig mente, at 1\n3 parforholdet, som vi kender det, det traditionelle monogame parforhold, var på vej til at gå i opløsning. Til det svarede han, at han spåede at der i fremtiden ville blive mange flere alternative parforhold, set i lyset af alle andre aspekter i det menneskelige liv. Alle vores fællesskaber bliver mere og mere flydende, grænserne for normen af et parforhold flyttes og hvor vi måske tilfredsstilles intellektuelt på arbejdet, følelsesmæssigt hos familie og venner, fysisk med en løbepartner osv. Hvorfor skulle man ikke kunne dele kærlighed og seksuel nydelse mellem to personer? Eller flere? Derudover er der flere og flere der finder sammen og bliver skilt, finder ny partner, og familier der ikke bare består af mor, far og to børn, men måske også 4 bonusbørn eller to fædre til et barn. Martin Kongstad udkom med sin første bog, novellesamlingen Han danser på sin søns grav, i 2009, og i 2013 debuterede han så med sin første roman Fryser jeg. Før det har han arbejdet som journalist og madanmeldelser på en række større danske dagblade, på Euroman og andre magasiner samt skrevet manuskripter til teater, reklamer og film. Som bekendt handler værket mestendels om hovedpersonen Mikkel Vallins projekt om at skrive den sidste kærlighedshistorie om sin ven Søren T-shirt og hans daværende kæreste Signe. Bogen vil han bruge til at understrege hvorfor parforholdet ikke er idéelt, men som handlingen skrider frem, bliver det mere og mere svært for ham at holde sig til sine nøje afmålte principper, og han ender paradoksalt nok med selv at jagten kærligheden ned gennem Europa. Derfor fandt jeg det interessant at se nærmere på problemstillingerne omkring kærlighed og parforhold, som de præsenteres i bogen. Problemformulering Hvad motiverer romanens hovedperson i afvisningen af det traditionelle parforhold? Med baggrund i dette spørgsmål vil jeg i en diskussion udbrede spørgsmålet om parforholdet anno Analysestrategi For at besvare problemformuleringen og undersøge, hvordan hovedpersonen Mikkel Vallin motiveres i sin kamp mod parforholdet, vil jeg med udgangspunkt i en række teorier udarbejde en analyse og med afsæt i denne diskutere, hvilken type litteratur Fryser jeg er. Til brug for analysen vil jeg tage udgangspunkt i en række teoretiske begreber for at kunne afdække romanens virkemidler og brug af karakterer. Anne Mette Hejlsteds Fortællingen teori og analyse (2007) og Wolfgang Isers The Act of Reading (1978) vil jeg bruge til at 2\n4 undersøge, hvordan romanen er struktureret. Efterfølgende vil jeg inddrage Aspects of the Novel af E.M Forster særligt dennes begrebspar om runde og flade karakterer til at se nærmere på romanens hoved- og bipersoner. Sluttelig vil jeg tage udgangspunkt i tidsskriftog avisartikler om autofiktion for at undersøge, hvorvidt og hvordan man kan se elementer af autofiktion i Fryser jeg. I den tematiske analyse vil jeg primært benytte Flydende kærlighed af Zygmunt Bauman til at analysere værkets problemstillinger i forhold til kærlighed og parforhold, og dette analyseafsnit vil blive fulgt af et afsnit omhandlende de mange beskrivelser af mad, kunst og design. Endelig vil jeg med udgangspunkt i Kenneth Reinckes Mænd. Køn under forvandling diskutere, om og hvordan Fryser jeg udpræget kan siges at være mandelitteratur. Analyse Stilistisk analyse Romanens struktur I Fryser jeg er den primære historie som bekendt Mikkel Vallins kamp mod parforholdet. Sideløbende med denne historie, der trods alt fylder det meste af romanens 399 sider, løber en række små sidehistorier, som krydser hovedhistoriens spor. I følgende afsnit vil jeg med udgangspunkt i Anne Mette Hejlsteds Fortællingen teori og analyse og Wolfgang Isers The Act of Reading gøre rede for og analysere romanens struktur. De mange historier og personer i Fryser jeg, der fletter ind og ud af hinanden, gør strukturen i romanen så utrolig løs, at den til tider kan være svær at holde styr på. Udover den overordnede hovedhistorie med Mikkels bog, der skal ses som et opgør med parforholdet, er der som nævnt flere små sidehistorier. Blandt andet hører vi om Mikkels forhold til ekskæresten Helene og sønnen Charlie, om Mikkels eget forhold til kunstneren Diana Kiss, skabelsen af Den Næste Kærlighed, Mille og Nikolaj Kroghs liv og arbejde og endelig verdenen omkring Dianas kunst. Historierne, og måske især den sidstnævnte, stikker på den ene side i hver sin retning, og på den anden side formår de alligevel at have en lille forbindelse til hovedhistorien. Men det er der muligvis også en forklaring på. I Carsten Andersens interview i Politiken med Martin Kongstad kommer det frem, at romanen til at begynde med havde et helt andet fokus, nemlig de nye kunstkredse omkring 2008, og han ville fortælle om den nye generation af kunstnere, der har en helt anden 3\n5 tilgang til verden end generationen før dem, Martin Kongstad siger til Carsten Andersen om de nye kunstnere: De er måske i tyverne, og de kan lige så godt være i Barcelona som her. De er hele tiden i berøring med deres netværk, og de har et formål med det. De går heller ikke så meget op i, om dem, de er sammen med, er fra deres eget køn eller fra det modsatte køn (Andersen 2013). Her har han jo faktisk beskrevet Diana, der kommer til at repræsentere bogens kunsttema, der dog har måttet vige til fordel for parforholdstemaet, da Martin Kongstad syntes, at det i virkeligheden var parforholdet, der var det interessante (Andersen 2013). Med denne viden i baghovedet er der flere ting, der falder på plads. Udover forbindelsen til Diana Kiss, falder hele bihistorien om kunsten og kunstauktionen faktisk en smule til jorden. Historien har en masse afstikkere i, hvad der er kunst og hvad der ikke er (fx kunstdiskussionen ved Claras middag), og når alt kommer til alt, har intet af det rigtig noget med parforholdshistorien at gøre.romanen har ganske rigtigt så mange forskellige fokusser, at det bliver svært at forstå sammenhængen. Derfor er det nærliggende at se på fortællingens struktur og romanens tomme pladser, sådan som de formuleres af den tyske litteraturhistoriker Wolfgang Iser (f. 1926). Om postmodernistiske fortællinger siger Hejlsted: Postmodernistiske fortællinger kræver en aktiv indsats fra læserens side. Ofte udfordrer labyrintiske og flerstrengede plot læserens evne til at etablere sammenhænge. Hun mener også, at der ( ) stilles omfattende krav til læserens kulturelle, historiske, litterære, filmhistoriske, kunsthistoriske og filosofiske repertoire. ( ) Trods fordringer til læserens repertoire og tolkningskapacitet fremlægger postmodernistiske fortællinger ingen færdige svar. (Hejlsted 2007: 212). Denne definition af den postmodernistiske fortællinge stemmer godt overens med måden, Fryser jeg er konstrueret på. De mange referencer til kunst, musik, design, og mad kan hurtigt hægte læseren af, hvis ikke læseren besidder den nødvendige viden, der skal til, for at skabe mening. Disse informationer, der så at sige mangler, og som læseren derfor selv er nødt til at fylde ud, kalder Wolfgang Iser for tomme pladser. Isers teori, der hører til inden for receptionsteorien, bygger videre på en teori af den polske filosof og fænomenolog Roman Ingarden ( ). Ingarden mener, at der i en tekst aldrig kan blive beskrevet for eksempel en karakters fulde person. En tekst præsenterer derimod en række 'skematiske strukturer' (Kolstrup m.fl. 2009: 457), der lidt efter lidt eksponeres for tekstens læser. Læseren bruger så efterfølgende disse skematiske strukturer til selv at sammensætte forestillingen om en person eller en situation (Iser 1987: 180). De tomme pladser opstår, 4\n6 hvis der er noget mellem tekstens skematiske strukturer, der ikke er gengivet, og de tomme pladser defineres af Iser på følgende måde: It is only when the schemata of the text are related to one another that the imaginary object can begin to be formed, and it is the blanks that get this connecting operation under way. They indicate that the different segments of the text are to be connected, even though the text itself does not say so. ( ) as they mark off schemata and textual perspectives from one another, they simultaneously trigger acts of ideation on the readers part. Consequently, when the schemata and perspectives have been linked together, the blanks disappear. (Iser 1987: 180) I Fryser jeg ses der hele vejen gennem teksten eksempler på, at der kræves en aktiv indsats fra læserens side, samt at der er en række tomme pladser. For eksempel da Mikkel kommer tilbage fra sin tur med Charlie til Bornholm og finder nogle tomme champagneflasker i Dianas lejlighed: ( ) jeg gik over til bunken med opvask og løftede en tallerken. Noget sort ude i den ene side. Jeg gik til skraldespanden ( ) Den lå nede i bunden. Osciertre Caviar 50 gram. Så gik jeg gennem samlingen af tomme flasker ( ) der skulder ved skulder, to flasker Launois Milleisme, den af champagnevismanden Richard Juhlin besungne champagne. Lisa og Stig kunne sagtens have været på besøg med champagne, men han havde dårlig smag. Den her var for kendere. Hvem andre kendte? (Kongstad 2013: 150) I dette citat lades læseren i princippet uvidende, da der ikke eksplicit skrives, hvad der er foregået. Alligevel kan læseren, med de informationer der bliver givet, sammenholdt med den viden man har om bogens personer og vaner, alligevel konkludere, at Levinsen og Diana har haft en hyggelig aften. Tidligere i bogen har vi nemlig både fået at vide, at Levinsen og Diana har et godt øje til hinanden, samt hvilken champagne Levinsen foretrækker at drikke: netop Lainois Millesime (Kongstad 2013: 177). Især til sidst ser vi utrolig mange eksempler på udeladelse af informationer og altså derved tomme pladser. Nona, Dianas datter, er et særligt godt eksempel på de tomme pladser. Romanen igennem får vi drypvis informationer, men først til sidst, da Mikkel i Budapest møde Jørn Schelenius, som Diana havde et forhold til, inden hun stak af til København for at møde Mikkel, bliver det opklaret, at barnet rent faktisk slet ikke eksisterer: 5\n7 Der hang en børnetegning i entréen. 'Er det en af Nonas tegninger?', sagde jeg. 'Har Diana fortalt dig om Nona?' 'Hun rejste til Budapest for at fejre Nonas fødselsdag.' Hans ene knæ gav efter og hans blik blev vådt. 'Hun fylder syv i morgen,' sagde han og strakte sin krop for at holde tårene tilbage. 'Hende vil vi altid have.' 'Er du Nonas far?' sagde jeg. 'Det kan man sige.' 'Hvad mener du?' 'Nona har endnu til gode at manifestere sig i den fysiske verden.' (Kongstad 2013: 390). Her bliver det tydeligt, at Nona faktisk ikke findes, da hun mangler at 'manifestere sig i den fysiske verden'. Men hvor børnetegningerne kommer fra, og hvorfor hun netop ville være fyldt syv år, bliver ikke forklaret. Man kunne herudfra tolke, at Diana har været gravid og aborteret, men hvor kommer så børnetegningerne fra? Mere sandsynligt er det, at Nona er et fantasifoster, skabt af en kvinde, det måske ønsker sig et barn, men som ikke ser det foreneligt med sit liv som kunstner og fri fugl i forhold til parforholdet. Dianas veninde Lisa forklarer da også Mikkel og Mille, da de spørger ind til Dianas barn; 'Diana traf et valg,' sagde Lisa. 'Mellem hvad?' sagde Mille. 'Hun var sikker på, at hun ikke både kunne være mor og kunstner' (Kongstad 2013: 223). Mikkel kommer i tanker om sin klumme om mødre, der 'løber af reden', og det er denne, Diana har gemt på sit værelse i Budapest, og som hun henviser til, da hun i Berlin siger til Mikkel, da han opsøger hende, at det faktisk var ham, der opfandt Nona. Diana siger videre, at hun skulle have et barn at stikke af fra, og at hun aldrig var kommet videre uden Mikkels klumme (Kongstad 2013: 392). Det bliver her tydeligt, at Diana har haft behov for en udvej i sine forhold og på denne måde har brugt sit opdigtede barn Nona som denne udvej. Også selvom det ikke siges direkte. De tomme pladser og fordringen af læserens aktive medvirken skaber den løse plotstruktur. Strukturen kan i sig selv på denne måde siges at være flydende og derved understøtter den på fin vis de tematikker, der er på spil, og som jeg vil se nærmere på i det følgende. Persongalleri Kongstads værker kendetegnes begge af et utroligt rigt persongalleri, ikke mindst fordi, at mange af personerne fra de syv noveller i Han danser på sin søns grav ligeledes går igen i romanen. Da de mange forskellige personer hver især udgør en mere eller mindre vigtig brik i romanens fortælling, vil det følgende afsnit behandle begrebet karakterer i romaner, præsentere nærværende romans personer samt klarlægge deres karaktertræk og rolle i den 6\n8 samlede fortælling. Dette afsnit vil således tage et teoretisk afsæt i E.M Forsters teori om karakterer, herunder især begreberne runde og flade karakterer. Derudover vil perspektiver om autofiktion inddrages i analysen af romanens hovedperson, Mikkel Vallin. Karakterer ifølge E.M Forster I 1927 introducerede E.M Forster i sin Aspects of the Novel begrebsparret runde og flade karakterer. Som han ser det, er karakterer formet af forfatterens forestillinger og observationer af forskellige typer personer, ikke mindst forfatteren selv, og derefter formet i bogens kontekst. Personerne er ikke en tro kopi af en virkelig person, men for det meste sammensat af forskellige karaktertræk. (Forster 1962: 52) Kongstad nævner da også i et interview til magasinet LIME, at hans karakterer er en blanding af virkelighed og fiktion, og at en af hans karakterer, Clara: ( ) er ironisk og lettere kynisk, og den slags kvinder kender jeg en del af. Hun har spillet saxofon, men droppede de kunstneriske ambitioner og blev fransklærer. Jeg kender ikke en pige med præcis denne historie, men jeg kender mange, der har dele af den. Så digter jeg selv hvordan hun er vokset op, hvordan hun har det med mænd, og det giver sig selv, når jeg først har set hende for mig. (Bilag 3) Karaktererne i fiktion er ofte langt mere tydelige for læseren end i faglitterære værker, da forfatteren har mulighed for beskrive alle de karaktertræk, der er med til at forme personerne, både indre og ydre værdier, men også gode og dårlige menneskelige egenskaber (Forster 1962: 54-55). De mange personer i Kongstads roman kan selvsagt ikke alle have lige stor betydning, og netop derfor er Forsters begrebspar om runde og flade karakterer interessant. De fleste af bipersonerne i Fryser jeg kan for eksempel anses for at være flade. Forster definerer flade karakterer som værende ( ) constructed round a single idea or quality ( ) (Forster 1962: 75). Så snart en karakter rummer mere end et perspektiv, vil den allerede være tættere på den mere komplekse runde karakter. I Forsters optik er flade karakterer især nyttige, da de ikke kræver særlig vedligeholdelse romanen igennem. De er der blot, skal ingen udvikling gennemgå og er netop af den grund nemme for læseren at huske (Forster 1962: 76-77). Stort set alle bipersonerne i romanen kan siges at være flade. Når man møder dem, får dem beskrevet og danner sig et indtryk af deres karakter, forbliver dette indtryk hos læseren hele vejen gennem romanen. For eksempel Morten Levinsen, en reklamemand som Mikkel møder under Food Festival i Århus. Første gang vi møder ham fortæller han om sit åbne ægteskab og om, hvordan han holder swing-fester med sin kone 7\n9 (Kongstad 2013: 68). Her får vi et indtryk af, at Levinsen er yderst frisindet og måske lidt af en slesk type. Dette bekræftes da også hen imod slutningen af romanen, da Mikkel deltager i en af de famøse fester. Undervejs har Levinsen altså ikke udviklet sig, men blot ageret brik i romanens samlede fortælling. Forster pointerer også, at de flade karakterer fungerer bedst, når de er sjove (Forster 1962: 80), hvilket også gør sig gældende for mange af de flade karakterer i Kongstads værker. De optræder nemlig oftest som nærmest ironisk karikerede typer. Stig Nissen er et godt eksempel på sådan en type flad karakter. Da han, Lisa, Diana, Mikkel og Nikolaj Krogh er på Noma for at indgå en aftale om Dianas tegninger til brug i nogle tøjbutikker, råber han op og opfører sig i det hele tage upassende. Hans karaktertræk og især sproget giver læseren indtryk af, at han er en smart forretningsmand, til tider lidt rapkæftet Vi bliver talk of the town til modeugen, du! De kusser er danmarksberømte, når vi når oktober. Bliver de solgt eller hvad? Det kaldes gratis reklame. (Kongstad 2013: 84). Gang på gang undervejs i romanen falder han fuldstændig ved siden af de andre karakterers væremåde. Da tjeneren på Noma serverer en løgret til Chablisen, bliver det for meget for Stig Nissen Løg! Nu må de kraftstejlme holde op! ( ) Lav mig en dobbelt vodka med juice. (Kongstad 2013: 85) Da tjeneren kommer tilbage med en finsk vodka med havtornjuice Nomas version af en vodka med juice er Stig Nissen lige så ubehøvlet. Situationen, der udspiller sig, er dog alt andet lige sjov og får læseren til at trække på smilebåndet over kontrasten mellem den grove karakter, Stig Nissen, og de fine omgivelser på Noma, der ikke rigtig stemmer overens. Stig Nissen forbliver denne flade karakter hele handlingen igennem og udvikler sig altså ikke. Runde karakterer er derimod den type karakterer, der fører handlingen. Det er de karakterer, der får følelserne frem hos læseren, og som er ( ) capable of surprising in a convincing way. (Forster 1962: 85). Det bedste eksempel på to runde karakterer, der udvikler sig og overrasker er Mille og Nikolaj Krogh. Både i Han danser på sin søns grav og i begyndelsen af Fryser jeg beskrives de som et par, der er kørt godt og grundigt fast i hverdagslivet med ægteskab og børn. Nikolaj Krogh er under tøflen og bliver både kritiseret for at bage for sundt brød og bruge skyr til tærten i stedet for creme fraiche 38%. Ingen af dem har det særlig godt med tilværelsen. Indtil Lisa kommer ind i billedet. Nikolaj bliver næsten med det samme forelsket i hende, og da Mille kommer tilbage fra at have afleveret børnene til familien på Anholt, siger hun meget overraskende: Det har han trængt til. ( ) Så satte hun sig på hug foran Nikolaj og kyssede ham, aede Lisa over kinden og kiggede 8\n10 længe på dem. Velkommen, Lisa. (Kongstad 2013: 171). Som læser med den foregående viden, man har om Mille, forventer man her, at hun vil blive meget vred på Nikolaj, men i stedet byder hun Lisa og den nye situation kærligt velkommen. Modsat de andre personer i bogen, som vender tilbage til deres udgangspunkt i slutningen af fortællingen og dermed ikke udvikler sig, finder Nikolaj Krogh og Mille deres seksualitet på ny og bliver i denne lille nye parforholdskonstellation, endda med en baby på vej, som de vil opdrage alle tre. Forster mener dog også, at man somme tider kan opleve, at nogle flade karakterer momentvis opfører sig som runde karakterer, og det er disse karakterer, der ifølge Forster ikke er overbevisende i deres overraskende adfærd (Forster 1962: 85). En sådan karakter kan for eksempel tænkes at være Mikkel, da han som bekendt starter med at være kommet ud af et traditionelt parforhold, til igennem bogen at forsøge at nedbryde normerne for traditionelle forhold, for til sidst at ende med at være så forelsket, at han rejser til Budapest efter Diana, fordi han ikke kan undvære hende. Diana kan til gengæld siges at ligge i spændingsfeltet mellem at være en rund karakter og en flad karakter, der opfører sig som en rund karakter. I det meste af værket er hendes karaktertræk rimelig faste. Hun er en fri sjæl, der ikke binder sig hverken til steder eller personer særlig længe ad gangen. Alligevel overrasker hun os, da vi får at vide, at hun har en datter i Ungarn, som hun aldrig har set, og endnu mere, da vi finder ud af, at denne historie slet ikke passer. Alligevel bevares hendes overordnede karaktertræk, da hun stadig har forladt Mikkel, og ikke vil binde sig til ham, selvom det nu nok er hans ønske. De øvrige bipersoners karaktertræk er ret fastlåste, deres adfærd forudsigelig og dermed ikke særlig overraskende. At så stor en del af karaktererne må anses for at være flade gør også, at man ikke på samme måde kommer ind under huden på personerne, hvilket er med til at gøre dem og fortællingerne overfladiske. Dette nævner litteraturredaktør Jes Stein Pedersen i en anmeldelse af romanen. Om Mikkel siger han for eksempel Man mærker ham ikke for alvor, han er for kæk, hans sprog er for lækkert og hans følelsesregistre for begrænsede ( ) det er dødærgerligt, for jeg ville gerne have været lukket helt ind, ind i hans mørke. (Pedersen 2013). Autofiktion I de senere år har et nyt genrebegreb for alvor gjort sit indtog i den danske litteratur, nemlig autofiktionen (Schwartz 2009). Genren er erindringslitteratur, og autofiktionen er, som ordet måske antyder, en blanding mellem det selvbiografiske og fiktion. Helene Apelt definerer autofiktion således Genren bevæger sig i det udefinerbare grænseland mellem 9\n11 roman og selvbiografi og indfanger værkernes dobbeltgreb; at skriften forvandler levet liv til fortælling. (Apelt 2011: 31) Ydermere kendetegnes autofiktionen ved, at Der er en vis identitet mellem værkernes fortæller og hovedperson navnefællesskab og fødselsdata men de faktuelle oplysninger sættes i en fiktiv rammefortælling ( ) og grænserne mellem fiktion og virkelighed sløres: (Apelt 2011: 30). Det er ikke ualmindeligt, at forfattere lader sig inspirere af personer og begivenheder og lader disse personlige betragtninger være udgangspunkt for deres fortællinger. Men det essentielle i autofiktionen er, at begivenheder og personer, eller især hovedpersonen, ligger så tæt op ad forfatterens eget liv, at man kan drage en tydelig parallel. I forlængelse heraf plæderer Camilla Schwarts for, at det er vigtigt for læseren at vide, hvilke præmisser romanen læses under, altså om for eksempel personerne er virkelige eller fiktive: Læseren vil have afklaring, og hvis værket er dobbelttydigt og ikke kan give denne afklaring, beslutter læseren sig selv for en given læsning. (Schwarts 2009). Men paralleller til virkeligheden kan der altså også trækkes i Kongstads roman. Godt nok deler forfatter og hovedperson ikke navn, blot forbogstav i fornavnet, men alligevel kan der ses elementer af autofiktion i romanen. Martin Kongstad har for eksempel i en årrække arbejdet som madanmelder på blandt andet Information, og Mikkel Vallin har arbejdet som journalist, størstedelen af tiden som madanmelder, på et større dansk dagblad. Dertil er de begge i starten af 40 erne og opvokset i Kartoffelrækkerne på Østerbro i København i hvad, man kunne kalde den kulturradikale middelklasse. I og med at bogen benytter en jegfortæller og der samtidig forekommer flere ligheder mellem forfatter og hovedperson er det nærliggende at tro, at dele af romanen ligger meget tæt op ad Kongstads eget liv. I et interview med Kongstad til Magasinet Lime fortalte han da også, at personerne i hans roman er sammensat af flere personer, han har mødt og kender. Som før nævnt, er Clara for eksempel er en karakter, der er bygget op af fire forskellige kvinder. Men romaner er stadig fiktion, og det er dermed kun forfatteren, der ved, hvad der er virkeligt, og hvad der er opdigtet. Måske har Kongstad oplevet nogle af de samme situationer og begivenheder som dem, Mikkel Vallin oplever i romanen og så digtet videre på disse. Forster pointerer da også, at forfatterne tit har en tendens til at overdrive deres figurer, hvilket også kan siges at hjælpe forfatteren til at distancere sig yderligere fra hovedpersonen eller dennes handlinger (Forster 1962: 55 eller 70). Én af indikationerne på elementer af autofiktion er for eksempel de mange ligheder mellem bogen, Mikkel skriver på, og bogen af Kongstad som vi som læsere fysisk sidder med i hånden. Blandt andet har Kongstad dedikeret bogen Til min bedste ven Søren Korsbæk 10\n12 Fischer (Kongstad 2013: 3). Vi kender ikke efternavnet på Søren T-shirt, men i og med at Mikkel og Søren i bogen er meget gode venner, deres forskellighed til trods, er det meget nærliggende at tænke, at denne Søren, som bogen er dedikeret til, er den selv samme Søren, som beskrives i romanen, især når man tager i betragtning, at Mikkel går med på sit forlags forslag om at udelade historien om Søren og Signe, som vi jo heller ikke hører om et eneste sted i romanen. En anden detalje, der indikerer, at bogen, vi læser, også er bogen, Mikkel Vallin har skrevet, er Tue og Helenes skænderi om thai-agurkesalaten. Mikkel er til tirsdagsmiddag, og Helene spørger Tue, om han har taget agurkesalaten, og Tue svarer hende lidt spydigt. Senere i kapitlet er Mikkel til møde med sit forlag og redaktøren Bernhard der vil vide Er parret, som skændes om agurkesalat Helene og Tue Nissen? (Kongstad 2013: 117). Hændelsen med agurkesalaten er jo en situation, Mikkel selv oplever, og som læses som en del af bogen, hvorefter det så bliver klart for læseren, at selvsamme historie går igen i Mikkels bog. Slutteligt er det værd at bemærke at Martin Kongstad i flere af sine madanmeldelser faktisk spiser med sine karakterer: Gert fik maialino porchettato (pattegris). Clara og jeg tog rombo al forno (pighvar), som tjeneren kunstfærdigt fileterede ved bordet, lidt dampet spinat med god olie og rosmarinstegte kartofler. Clara skålede i begejstring. (Kongstad 2010). Her er han ude med Clara og hendes nye kæreste. Det interessante aspekt ligger i om Clara er en virkelig person, der blot går igen i bøgerne, eller om Mikkel helt bevidst vælger at spise middag med sine karakterer, som et slags stiltræk i hans madanmeldelser. Det sidste virker nu mest sandsynligt, han spiser nemlig også middag med Mikkel Vallin, og i følgende citat kan det næsten anskues som at Martin Kongstad er til middag med sig selv. De er i hvert fald påfaldende ens, Mikkel og Martin. Vi var på samme kurs; skrev for bladene, var i den grad om os, men havde vel også, sådan fornemmede jeg det, en ambition om snart at blive færdig med at definere os selv og komme videre med noget vigtigere. (Kongstad 2011). Desuden befinder han sig i anmeldelsen med Clara på samme restaurant som Mikkel spiser med Diana på, da de er i Rom (Kongstad 2013: 373). Med alle disse begivenheder taget i betragtning, kan man i hvert fald konstatere at Kongstad leger med grænserne mellem fiktion og fakta. Delkonklusion på persongalleri I romanen kan næsten alle karakterer siges at være flade, da de bevarer deres karaktertræk fra start til slut i fortællingen, og ikke kan siges at udvikle sig nævneværdigt. Alligevel er 11\n13 der dog eksempler på både runde karakterer, der gennemgår en udvikling, og flade karakterer der momentvis opfører sig som runde karakterer, men vender tilbage til at være flade. Man kan også konkludere at der forekommer elementer af autofiktion i romanen, og ar grænserne mellem fiktion og virkelighed sløres. Tematisk analyse Brugen af Baumans begreber om flydende kærlighed i Fryser jeg Det monogame parforhold har hidtil været det mest fremherskende, men i nutidens samfund lader det til, at det hele tiden handler om først og fremmest at være sig selv nærmest i alle livets aspekter. Både når det gælder arbejde, familie, venner og i den grad også parforhold. Derfor ligger accepten af polygame, eller i hvert fald alternative måder at være i et parforhold på, måske ikke så fjernt fra vores bevidsthed, som man kunne tro. I læsningen af Martin Kongstads roman Fryser jeg bliver det da også hurtigt klart, at forfatteren har ladet sig inspirere af Bauman i tankerne omkring parforholdets status i det senmoderne samfund. Derfor vil jeg i det følgende afsnit med udgangspunkt i Zygmunt Baumans Flydende kærlighed analysere problemstillinger omkring parforhold og kærlighed i Kongstads roman for derved at undersøge, hvad det er, der motiverer Mikkel Vallin til at søge væk fra det traditionelle parforhold. Bauman og kærlighed Ligesom i mange andre aspekter af det senmoderne samfund er menneskers relationer eller kærlighed til hinanden blevet mere og mere flydende, mener Bauman. Betydningen af kærlighed er, som Nudansk Ordbog definerer det, en ( ) meget stærk følelse af ømhed og hengivenhed over for et levende væsen man holder meget af( ) 1 Men ifølge Bauman er denne stærke følelse ikke nødvendigvis et stærkt bånd. I det senmoderne samfund kan disse bånd nemlig ikke siges at være vedvarende, og de ( ) knyttes løst, så de hurtigst muligt kan ophæves, når de ydre rammer ændrer sig hvad de helt sikkert vil gøre igen og igen i den flydende modernitet. (Bauman 2004: 7). Eller som Mikkel Vallin udtrykker det i romanen: Man binder dyr, for at de ikke skal stikke af. (Kongstad 2013: 127). Også for Mikkel har nogle ydre rammer ændret sig og sat skub i tankerne om alternative former for 1 12\n14 kærlighed. I slutningen af Han danser på sin søns grav bliver Mikkel forladt af kæresten Helene, der også er mor til Mikkels søn Charlie. Hun har fundet sammen med forfatteren Tue, som Mikkel og Helene gav husly i forbindelse med et arbejdsvisit i København. Det lader dog ikke til at være bitterheden over at være blevet forladt - måske snarere en lettelse at have en udvej ud af parforholdet - der igangsætter Mikkels mærkesag. På bogens første side konstaterer Mikkel tørt, hvor livsdrænende et monogamt forhold er: Der findes ikke noget mere livsforladt end et par med hinanden i hånden, og grødhovederne begravet i køddisken. (Kongstad 2013: 5). Det er altså ret tydeligt, at Mikkel ikke har et problem med selve kærligheden og intimiteten mellem to mennesker, men simpelthen med konceptet parforhold, med det at dele en hverdag og med at lade sig begrænse af et andet menneske. Parforholdet ifølge Mikkel Vallin I Han danser på sin søns grav søger Mikkel Vallin brændende et projekt, og dette ønske bliver på en måde udgangspunktet for nærværende roman. Han ønsker at være en del af og kæmpe for noget: 68 erne var beriget med sager, som de kunne forene sig i at kæmpe for eller imod ( ) Jeg har altid misundt dem, at de i fællesskab kunne nedbryde halvtredsernes firkantede strukturer og i særlig grad, at de havde noget at kæmpe for. De holdt møder og diskuterede store emner. Vi holdt middage. (Kongstad 2013: 107). Selvom mad bestemt er en af Mikkels passioner, er de mange middage og beskrivelser af mad samtidig et eksempel på den overfladiskhed, der hersker i hans generation. Den til tider rodløse Mikkel mangler et fællesskab, og et fælleskab der stikker dybere end blot overfladiske diskussioner om det rigtige tøj og om, hvilken vin man skal vælge til maden. Da det går op for ham, at han virkelig ikke fungerer i et parforhold, bliver afskaffelsen af parforholdet pludselig hans projekt. Sideløbende med dette projekt, og måske i virkeligheden som en del af projektet, beslutter han sig for at skrive bogen om Den sidste kærlighedshistorie mellem vennen Søren T-shirt og dennes kæreste, Signe. Skrivningen af denne bog bliver selve drivkraften for Mikkels kamp mod parforholdet, og han siger da også Historien om Signe og Søren var utopiens endeligt; selve symbolet på, at parforholdet i sin stivnede form ikke længere havde en berettigelse. (Kongstad 2013: 109). Ordet stivnede i den sidste sætning står selvfølgelig i skarp kontrast til den ellers mere ønskværdige flydende form for kærlighed. Som romanen skrider frem gør Mikkel sig flere og flere betragtninger, der alle bekræfter ham i parforholdets deroute. Ikke mindst alle venner og bekendtes dysfunktionelle 13\n15 parforhold kommer en tur igennem Mikkels kritiske blik, og lidt efter lidt viser det sig, at Mikkel kan have ret i sin tese om at parforholdet er forældet, hvilket jeg kort vil komme ind på i følgende afsnit. Mikkel bruger igennem romanen et ord for parforholdet, der på fin vis illustrerer hans mening om parforholdet, Evighedsmaskinen, som han beskriver således: Evighedsmaskinen. Den grundlæggende energi var det påbudt manden og kvinden at levere, og denne selvfortærende inerti stod i kontrast til forandringerne omkring os. Alt begyndte at flyde. (Kongstad 2013: 88). Med dette mener Mikkel, fuldstændig ligesom Bauman, at samfundet omkring os har ændret sig. Og på mange måder er vi, der lever i det, blevet mere frie, undtagen når det kommer til parforholdet. Desuden kunne man sige, at Mikkel med sætningen Alt begynder at flyde tilkendegiver en fuldstændig enighed med Bauman, da han jo netop opererer med begrebet flydende kærlighed. Selvom individet i det flydende samfund måske burde have fulgt med udviklingen, understreger Mikkel, at Alligevel vedblev vi at danne små afgrænsede parforhold og love hinanden troskab, til døden os skiller. (Kongstad 2013: 80). I Baumans optik er parforholdet, som vi kender det, altså mellem to mennesker, da også håbløst forældet. Kærlighed er ikke længere kun noget, man anser for at være en hændelse, der rammer én en enkelt gang i livet. Kærlighed kommer og går, og for hver gang kærligheden rammer, er man en erfaring rigere (Bauman 2004: 18). Mikkel skriver ligeledes i sin bog; Om tyve år, vil man måske se tilbage på vores tid med overbærende undren og smile ad, at vi holdt krampagtigt fast i det traditionelle parforhold, når alt omkring os indikerede dets fald. (Kongstad 2013: 87). Mikkel er altså fuldt ud overbevist om, at fremtiden vil bringe mere frie forhold, ikke blot for en stund, men som en ny måde at leve sammen på. Parforholdene i Fryser jeg Ud over at Mikkel tager udgangspunkt i sin egen parforholdshistorik, observerer han som nævnt også sine bekendtes parforhold, hvilke han bruger til at underbygge sin tese om problematikkerne ved det traditionelle parforhold. Og som læser noterer man sig da også, at stort set alle parrene i løbet af bogen går fra at være i traditionelle parforhold til at være i alternative forhold eller til slet ikke at være i forhold. Tue og Helene ender for eksempel med helt at gå fra hinanden, da Tue på en ferie finder ud af, at han er homoseksuel. Clara og 14\n16 Erik Brinch går også fra hinanden, da Erik deltager i festlighederne i sommerhuset i Tisvilde. Forholdet mellem Nikolaj Krogh og Mille skranter allerede lidt, da Mikkel og Diana ankommer til sommerhuset i Tisvilde. Her prøver de begge at præsentere Mille og Nikolaj for en alternativ tilgang til parforholdet, Diana siger: Vi er nødt til at skaffe dem noget sex. (Kongstad 2013: 161) og Mikkel foreslår dem: Hvis I aftalte at blive boende sammen som venner og ellers undte hinanden det bedste, som venner jo gør, så ville I slippe for at være frustrerede over at I ikke kunne få jeres parforhold til at fungere, og I ville måske også få et sexliv igen. Med andre. (Kongstad 2013: 164). De er begge lidt afvisende til at starte med, men de skal hurtigt vise sig at være med på idéen. Grunden til, at de er en smule afvisende i starten, kan være fordi, de anser deres parforhold for at være en investering. Bauman drager netop parallel mellem parforholdet og en investering i aktier. Hvis man har foretaget en investering, og man er i tvivl om, hvorvidt det er den rigtige investering, vil man både have problemer med at skulle droppe investeringen, da man jo allerede har postet tid, penge, kærlighed i den, men også med at blive ved med at investere i noget, der ikke bliver til mere. Med andre ord; Man køber aktier og beholder dem, så længe deres værdi ser ud til at være stigende, og sælger dem så snart overskuddet begynder at dale eller andre aktier lokker med højere udbytter (Bauman 2004: 27). Måske føler Mille og Nikolaj Krogh, at denne investering i form af hus og børn efter en årrække er begyndt at begrænse deres frihed, kærlighed og begær. Dog skal man også tænke sig om en ekstra gang, før man dropper en investering, da det i tilfældet med Mille og Nikolaj kan have konsekvenser for både dem selv, men sandelig også for deres to børn, Knud og Drude. Bauman fortsætter: Parforhold er investeringer på linje med andre investeringer, og man kunne jo ikke drømme om at aflægge en troskabsed over for de aktier, man netop har købt af børsmægleren, sværge på at man vil stå sin partner bi i medgang og modgang, indtil døden os skiller, og aldrig så meget som skæve til andre (måske) mere forjættede muligheder. (Bauman 2004: 28). I det aspekt, kan man godt forstå deres grundlag for efterfølgende at gå ind i Den Næste Kærlighed som Mikkel og flere kalder den store gruppe mennesker, de får samlet i Tisvilde. I sammenligningen mellem aktier og parforhold kan man endda tage et skridt videre og se på aktørerne. Bauman siger nemlig, at aktionærerne hver dag, på baggrund af avisernes børssektioner, vurderer hvilke aktier der skal sælges og hvilke, der skal beholdes (Bauman 2004: 28). På samme måde kan individet hele tiden vurdere, hvilke relationer der er værd at holde fast på og hvilke, der ikke er. Igen fordrer det frihed til hele tiden at have sig selv i 15\n17 centrum, men rummer også en usikkerhed i forhold til at man kan komme til at træffe det forkerte valg. Den Næste Kærlighed giver derfor Mille og Nikolaj Krogh mulighed for at bevare de investeringer, der er vigtige for dem, som for eksempel børnene, og samtidig bruge tid, kærlighed og kræfter på nye investeringer, eller rettere nye relationer. Samtidig forpligter de sig kun over for de andre medlemmer af Den Næste Kærlighed. Et sted, hvor det virkelig understreges for Mikkel, at parfold kan være noget virkelig skidt, og som kan siges at være den ekstreme konsekvens af et dårligt fungerende parforhold, er, da præsten Andreas Møller fortæller om sin opvækst, hvor hans far tyranniserede moderen så slemt, at hun til sidst begik selvmord. Andreas var et skrækeksempel på, hvor skadeligt det kan være at vokse op i et disharmonisk parforhold. Selv havde han kun haft eet alvorligt kærlighedsforhold, og selv om vi talte om alt og kunne spørge om hvad som helst, kunne jeg mærke på ham, at det stadig smertede for meget. (Kongstad 2013: 196). Senere får Mikkel da også at vide, at Andreas eget samliv med sin kone mildest talt heller ikke har fungeret optimalt. Men alle eksemplerne bekræfter Mikkel i, at det traditionelle parforhold ikke længere er funktionelt. Den Næste Kærlighed som netværk Men denne mulighed for et alternativt parforhold skal vise sig at blive mulig. Da Mikkel møder Andreas og fortæller ham om sin idé om kampen mod det traditionelle parforhold, fortæller Andreas ham om John Noyes og den religiøse sammenslutning The Oneida Community. The Oneida Community har eksisteret i virkeligheden og er altså ikke fiktion. Stifteren, John Noyes begyndte allerede i 1834 at forme tankerne omkring denne lille religiøse sammenslutning, men det var først i 1840 erne, at The Oneida Community for alvor blev etableret (Hillebrand). Noyes havde en række tankesæt og regler, som hele sammenslutningen skulle rette sig efter. Den regel, der vækkede mest opsigt, var reglen om Complex Marriage, der betød, at alle kvinder og alle mænd i sammenslutningen i princippet var gift med hinanden, og ingen måtte holde sig særligt til hinanden, alle var tilgængelige for alle (Hillebrand). Lige netop dette tilgængelighedsprincip går igen i Den Næste Kærlighed, hvor man er sammen med hinanden på kryds og tværs. Bauman siger, at senmodernitetens individer på den ene side søger mod parforholdets tryghed og sikkerhed, mens de på den anden side frygter at lade sig binde til noget, de ikke 16\n18 umiddelbart kan komme væk fra igen, hvis de ønsker deres frihed tilbage (Bauman 2004: 8). Bauman ser nemlig det senmoderne individ som særligt egocentreret og fokuseret på egne behov. Han mener da også, at individet fremfor at fokusere på parforholdet, som er forpligtende, langt hellere vil se på mulige partnerskaber som netværker: I et netværk er tilknytning og afbrydelse fuldkommen ligeberettigede aktiviteter; de nyder samme status og har samme betydning. (Bauman 2004: 12). Netværker fungerer nemlig således, at man kan bruge dem så længe, det giver mening og herefter afbryde forbindelsen, for så at kunne tage den op igen på et senere tidspunkt, hvis man ønsker det. Dette stemmer på mange måder overens med tankerne bag Den Næste Kærlighed. I sommerhuset i Tisvilde får Mikkel, Mille og Nikolaj Krogh samlet et større netværk af mennesker, blandt andet skuespillere, instrumentalister, klassiske musikere, operasangere, unge designere, fotografer og stylister og dj s, (Kongtsad 2013: 172), og dette netværk kan nu frit benyttes til at skabe nye relationer. Nogle gange for længere tid, andre gange for en enkelt nat. Derudover tilhører alle, der er inviterede, det kreative segment, og har altså professioner der har en eller anden form for kulturel eller kunstnerisk værdi for Mikkel og de andre. I Den Næste Kærlighed er ingen særligt forpligtede overfor hinanden, og dermed opfylder netværket et for Mikkel essentielt krav om fællesskabet: Den nye måde at tænke livet på vil selvfølgelig influere på kærligheden og vores måde at have det sammen på. Vi vil dele hinanden i frie, flydende bevægelser og med samme ansvarlighed for de øjeblikkelige valg, som præger vores liv på nettet. (Kongstad 2013: 133). Disse frie, flydende bevægelser med en mere flygtig ansvarlighed stemmer glimrende overens med Mikkels karaktertræk. Det bliver snarere problematisk, når det kommer til nedskrivelsen af regelsættet, som det sker til sidst i værket. Forståeligt nok bliver man i en sammenslutning med så meget frihed nødt til at have nedskrevet nogle overordnede regler. Men da Mikkel og Diana interviewes for første gang omkring tankerne bag den næste kærlighed, og journalisten spørger om en ny bevægelse med fri sex er på vej, svarer Mikkel Jeg tror, at den bevægelse har været i gang længe, og jeg forbryder mig mod autonomien ved at forsøge at formulere den. (Kongstad 2013: 142). Her, relativt tidligt i bogen bekendtgør Mikkel, at hele idéen om friheden til at gøre, hvad man vil, falder til jorden, hvis man begynder at fastsætte normer for denne frihed. Det viser sig da også senere at være nøjagtig det, der sker, da Mikkel, Diana, Nikolaj Krogh, Mille og Dianas roommate Jan sidder til bestyrelsesmøde i Den Næste Kærlighed og skal fastsætte reglerne: Vi skal til aftenens væsentligste punkt ( ) Selve retningslinjerne for Den Næste Kærlighed. Jeg 17\n19 foreslår vi deler det i fem: kærlighed, penge, rammer, medlemmer og Gud. (Kongstad 2013: 352). Overordnet set nogle fine rammer og da også nogle, Mikkel selv kan gå ind for. Problemet opstår, idet de oprindelige tanker, Mikkel havde, om Den Næste Kærlighed ikke kan accepteres af de andre i gruppen, for eksempel da de taler om, hvorvidt Mille og Nikolaj Krogh kan blive i deres parforhold, så længe de også giver plads til andre. Her gør Mikkel sin mening klar Jeg var sikker på, at vores ambition var at nedbryde alle de normale grænser ( ) Jeg troede selve kernen var at få energierne til at strømme frit og løfte fællesmængden op i en højere bevidsthed. (Kongstad 2013: 353). Hele grundlaget for Mikkels idé om helt nye normer for kærligheden overtrumfes punkt for punkt til dette møde og ender med et grundlag, Mikkel ikke kan stå inde for; Det forekom omsonst at gøre yderligere indsigelser, og en efter en blev uhyrlighederne vedtaget. (Kongstad 2013: 355). Dette bliver for Mikkel enden på projektet om Den Næste Kærlighed. Det egocentrerede individ I forlængelse af problematikken vedrørende begær og kærlighed er det nærliggende at kaste et blik på en anden del af Baumans teori, nemlig den der handler om det egocentrede individ. Generelt mener Bauman, at individet i dagens samfund i høj grad er præget af en forbrugermentalitet, og denne mentalitet kan ifølge Bauman overføres til opfattelsen af et forhold Som alle forbrugsvarer er partnerskabet beregnet til øjeblikkelig konsumption ( ) og engangsbrug uden købetvang og først og fremmest er det meget let at skaffe sig af med det igen. (Bauman 2004: 27). På samme måde som en vare, man ikke er tilfreds med, kan man levere den tilbage, endda selv hvis man er tilfreds, men ikke er interesseret i varen længere. Som Bauman pointerer ( ) trods alt bliver fuldkommen funktionsdygtige biler, computere eller mobiltelefoner uden videre smidt på lossepladsen, så snart deres nye og forbedrede versioner dukker op i butikkerne( ) (Bauman 2004: 27). Med et netværk som Den Næste Kærlighed, hvor alle er frie til at indlede forhold med hvem som helst og når som helst, vil der altid være friske varer at tage af, når man bliver træt af den model, man har i forvejen. Men en karakter i romanen praktiserer faktisk dette til fulde, nemlig Diana. Da Mikkel i slutningen af historien rejser til Ungarn for at lede efter Diana, mødes han med en anden dansk mand, Jørn Schelenius, som Diana har haft et forhold til, og han beskriver hende således: 18\n20 Jeg har efterhånden mødt en del af verdens største solister, og det er folk, som øver sig både tolv og fjorten timer dagligt, men jeg tør godt påstå, at ingen kommer i nærheden af at fokusere som Diana ( ) Hun ser ikke til siderne, hun ser fandenlyneme ikke til siderne! Hvis hun gjorde, ville hun opdage alle ofrene, som ligger og vrider sig i grøftekanten ( ) Diana er psykopat. (Kongstad 2013: 389). Selvom psykopat måske er et lidt hårdt prædikat, passer det om ikke andet ret godt på det egocentrerede individ. Diana har forladt Jørn uden videre, præcis som hun gjorde med Mikkel, og hun kan altså siges at være en person, der er yderst behovsstyret, og som går meget målrettet efter, hvad hun vil have. Mikkel finder da også ud af, at hun har samlet alle hans artikler, og at hun vidste, at han ville befinde sig på San Cataldo, da han søgte skriveeksil på Amalfikysten. Hun er således gået præcist og målrettet efter, hvad hun ville have. Og historien gentager sig måske efter Mikkel. I hvert fald får vi til slut at vide, at hun opholder sig med Mies i Berlin, efter hun har forladt Mikkel. Den selvsamme Mies som hun møder og er sammen med i Tisvilde (Kongstad 2013: 190). Men inden Diana forlader Mikkel, når de faktisk at have en rum tid sammen, hvor de er forelskede, hvilket vil blive beskrevet i afsnittet Kærlighed og begær. Top- pocket Bauman taler også om begrebet top-pocket -forhold. Disse forhold er, som ordet måske antyder, forhold man kan have i lommen, og som nemt kan tages op, når man har brug for det og lægges tilbage igen, når man ikke skal bruge det længere og altså derfor ( ) legemliggørelsen af brug og smid væk -princippet. (Bauman 2004: 35). Det handler altså igen om det egocentrede individ, der ønsker alt det gode af parforholdet og helst undgår det mindre gode, og dette mener Mikkel jo er hele idéen bag Den Næste Kærlighed. Men for at sådan et top-pocket forhold skal lykkes, skal forbrugeren opfylde særlige betingelser: Forholdet skal indledes helt bevidst og fuldkommen ædrueligt ( ) ingen hovedkulds forelskelse, ingen følelser der tager vejret fra dig ( ) magelighed er det eneste der tæller( ) (Bauman 2004: 36) Selvom man ikke kan påstå at forholdene i bogen indledes ædrueligt, snarere tværtimod, passer mange af de andre ting godt på principperne i den næste kærlighed. Det er nemlig slet ikke kærligheden der er i fokus, måske faktisk mere begæret, og det gør alligevel at man kan holde følelserne ude af billedet, i det mindste til at begynde med. Forholdet mellem kærlighed og begær vil blive belyst i nedenstående afsnit. Men Bauman mener også at man frem for alt skal man huske at holde hovedet koldt i sådan et forhold, for ( ) jo mindre du investerer i forholdet, jo mindre usikker vil du føle dig 19\n21 over for fremtidige følelsesudsving. (Bauman 2004: 36). Anden betingelse handler om at bevare første betingelse. Slipper man tøjlerne et øjeblik, risikerer man nemlig, at følelserne tager over, og så er det tid til at komme videre til et nyt forhold. Og det er lige netop det der sker for Mikkel. Han, og resten af Den Næste Kærlighed ønsker nemlig at bevare princippet om et frit top-pocket forhold, men alligevel bliver Mikkel suget ind i forelskelsen med alt hvad det medfører af savn og jalousi. Kærlighed over for begær Mikkels sammenslutning, der bliver til under sommerhusturen til Tisvilde, kommer til at hedde Den Næste Kærlighed. Selve navnet er dobbelttydigt, både fordi det kan henvise til næstekærligheden, altså en bibelsk reference, men også at denne type kærlighed kommer efter det håbløst forældede parforhold. Herudover kan det med rette diskuteres, om denne sammenslutning virkelig bygger på kærlighed, eller om det snarere er simpelt kødeligt begær, der er tale om. Om netop begær siger Bauman: Begær er ønsket om at konsumere. At drikke, fortære, indtage og fordøje at tilintetgøre ( ) Begær er en impuls til at berøve andetheden dens anderledeshed og derved at afmægtiggøre. Når andetheden er smagt, undersøgt, trivialiseret og tæmmet vil dens forlokkende brod være trukket ud og sønderbrudt. (Bauman 2004: 23). Dette stemmer godt overens med hele idéen om brugog-smid-væk, som karaktererne i romanen praktiserer i stor stil. Det hele starter for alvor i kapitlet, hvor Mikkel tager Diana og Søren T-shirt med på besøg hos Nikolaj Krogh og Mille i deres sommerhus i Tisvilde. Her bliver Nikolaj Krogh og Mille uvenner, og Mille tager til Anholt med børnene. Mikkel og Diana holder sig ikke tilbage, hvad angår intimitet, og har en af de første dage hæmningsløs sex i en skov, mens en mand kigger på; Manden stod bag et træ og gloede. Jeg piskede, til blodet begyndte at løbe, og hun klagede sig og pillede løs og begyndte at ryste ukontrolleret i inderlårene og kom ud over en myretue, grøfter og væltede træstammer, og jeg stak min glaspik ind i hende og kneppede som en straffefange. Der lå vi og lugtede af kød igen. (Kongstad 2013: 161). Alene den sidste sætning, med ordet kød indikerer jo, at der er tale om rent begær, og det, at de lader en mand kigge på, er nærmest ekshibitionistisk og i hvert fald mere ekstremt end bare intimitet i dobbeltsengen. Et andet eksempel på det vilde begær i Tisvildelejren er en sexscene, der udspiller sig mellem Mille, Diana, Mikkel og en ukendt mand. Her er de sammen på kryds og tværs af forhold, køn og alder og den to sider lange 20


Højrøstet stemning | Berlingske Business\nSøren SøndergaardLille Trianglen, hvor VBSquare ligger, er endnu ikke omdøbt til Victor Borges Plads, og restauranten\nfik ikke lov til at kalde sig Victor B. Så på den måde er alt ved det gamle, lige med undtagelse af spisestedets\nDe nye ejere og køkkenchefer, Paulo Guimaraes og Thomas Veber, har givet lokalet en gevaldig ansigtsløftning,\nog det fremtræder nu lyst og luftigt i skandinavisk stil. De fleste af de 50-60 gæster, som det lange, smalle lokale rummer,\nsidder ved nogle små tomandsborde, som kan skubbes sammen til større grupper.\nHer bliver hurtigt fyldt op, og stemningen\ner god og højrøstet. Betjeningen er kompetent og gemytlig, og det hele kører på en afslappet effektiv måde.\nKøkkenet er åbent, og der bliver arbejdet hårdt og disciplineret.\nDer er gode valgmuligheder: fem forretter\n(75-90 kr.), fire hovedretter (170-180 kr.), ost (3/5 stk. 60/85 kr.) og tre desserter (65-80 kr.). Desuden kan der bestilles fire\nbilligere retter fra en kridttavle på endevæggen. Er appetitten til det, kan der bestilles en fem-retters tastingmenu\n(365 kr.) eller eller en syv-retters udgave til 425 kr.\nDe skal bestilles af alle ved bordet, og indholdet ligger ikke rigtigt fast,\nmen viste sig at være et potpourri af hovedkortets retter. Vi valgte den store og fik meget for pengene.\nFørst en salat med stegt tomatrisotto. En meget utraditionel risotto. En centimetertyk, trekantet skive af tomatfarvede\nris, paneret i mel og sprødstegt på pande. Hertil bøffelmozzarella, avocado, små artiskokhjerter og rucola.\nDet hele pyntet med en velsmagende basilikum-persillepesto (à la carte fra "tavlen" 75 kr.). Rentsmagende og godt.\nhele måltidet serveres nogle små gode hvedeboller og dejlige "portionsfocaccia-brød". En literflaske\nportugisisk mineralvand taxeres til 40 kr. (Pedras). Forret nummer to var skaldyrsbisque (à la carte 80 kr.). En virkelig fornem\nservering med tilpas intens smag. Her var lidt porre og dild og af skaldyr både stegt kammusling, jomfruhummerhale og en blåmusling\nuden skal, behandlet til perfektion.\nRetterne kom med tilpas interval og størrelsen er fint afpasset retternes antal.\nSpises à la carte er portionerne imponerende, som vi kunne iagttage ved nabobordene. Tredje forret kom på bordet: Stegt\nslethvar med spinat, glaseret forårsløg og fiskefumet (à la carte 85,-). En smuk tallerken med et pænt stykke\nkridhvid slethvar på irgrøn blancheret spinat og som pynt et par næsten rå forårsløg.\nvar de ikke, og tak for det. Den fint indkogte fiskesauce var med purløg, og så var der lidt tomatconcassé. Alle\ningredienserne havde maksimal egensmag, og de spillede fint sammen.\nSidste forret var grillet vagtelbryst med syltet lår\nog timianglaserede æbler og vagtelvinaigrette med peber. Beskrivelsen taler for sig selv. Det har været en stor vagtel,\nog den var nænsomt behandlet. Saucen smagte spændstigt sur-sødt, og timian-æble er en herlig kombination.\nKøkkenet har en imponerende evne til at kombinere i grunden enkle smagsindtryk til en meget harmonisk helhed.\nhavde køkkenet valgt grillet oksefilét med braiseret persillerod, pommes rösti og rødvinssauce (à\nla carte 180 kr.). Det havde vi ikke rigtigt lyst til og bad om i stedet at få stegt lammeculotte med blomkålspuré,\nto slags spidskål og lammesky (à la carte 175 kr.). Det voldte ingen problemer. Nydelige skiver af rosastegt lammekød\nlagt på en pude af grov blomkålspuré og hertil blancheret spidskål, som havde bevaret sin sprødhed,\nog samme kål i en citron-yoghurt-dressing. Omkring hele herligheden en godt indkogt lammesky, oliven, soltørrede tomater\nDet hele lige så rent og velsmagende som alt det andet, vi var blevet budt\npå. Ostetallerkenen omfattede to velbehandlede stykker, en Brie de Meaux og en god blå Kornblomst blåskimmelost.\nHertil nogle små oliven med sten.\nDessertserveringen viste sig at omfatte hele restaurantens dessertudvalg, seks i alt,\nmen kun en portion af hver, som vi så måtte dele, som vi var venner til. Lidt i stil med gamle tiders servering, hvor\nalle sad og langede til det samme fad. Her var en Crme Catalan, engleblød, ananas som var\nbraiseret i rom, en økologisk\nkærnemælkssorbet og en intenst smagende citronsorbet.\nVanillerisotto (nærmest som en ris à l''''amande\nuden mandler) med sprød skorpe og rabarber i bunden på makron. Og så var der en avanceret chokolade-fidus. En chokoladesorbet,\namerican sea salt og olivenolie (!) omkring og ovenpå papirtynde toasts.\nVinkortet er af mellemstørrelse, meget\nbredt sammensat, ret spændende, og priserne ligger i et betaleligt leje, selv om der er kalkuleret på "normal"\nmåde. VBSquare er et virkelig godt bekendtskab. På samme tid enkelt og raffineret, velsmagende og tæt på noget\n35 42 22 77\n12.00-14.30 og 18.00-23.00\n12.00-14.30 og 18.00-24.00


Fordele ved sengetøj af uld | Hvorfor uld? | Rex Sengetøj\nMerinould er et naturprodukt og kommer ligesom almindelig uld, altså fra får. Dog er der forskel på uld, og merinould betyder altså, at det kun er merinofår der producerer denne merinould.\nEn af uldets fantastiske egenskaber er dens evne til at regulere temperaturen, uld hjælper nemlig både med at holde på den varme som kroppen selv producerer, i koldt vejr. Samtidig transportere varme væk så man undgår at få det alt for varmt. Uld transporterer nemlig eventuel fugt eller sved væk fra kroppen uden materialet kommer til at føltes vådt på nogen måde.\nHvorfor kradser det her merinould så ikke?\nDe fleste mennesker forbinder muligvis uld med et barndomsminde, hvor man er blevet proppet i den mest kradsende sweater, som et familiemedlem har strikket, så nu kan du ikke være bekendt at tage den af. Men her kan vi berolige dig med at det er en helt anden oplevelse med merinould, da det i princippet er et andet materiale, heldigvis! Selvom de begge går under samme kategori som værende uld, er det som at sammenligne æbler og bananer. Det kan godt være de begge to er frugter men bare fordi du ikke kunne lide æblet, betyder det ikke at bananen ikke kan være et hit. Magien ligger i uldet, hvor merinould er meget blødere og finere end almindelig uld. Grunden til dette findes i fibertykkelsen, den er nemlig langt tyndere i merinoulden end almindelig uld, og strukturen i fibrene er anderledes. Merinouldens fibertykkelse ligger nemlig gennemsnitlig mellem 16,5-23 micron, svarende til 0,02mm. Man har fundet ud af at uld, med en fibertykkelse på over 28, føles kradsende på vores hud, hvor fibertykkelser under denne værdi opleves som værende behagelige og bløde. Almindelig uld ligger altså langt over ’kradsegrænsen’ på 28 micron. Men vi er selvfølgelig alle sammen forskellige og har forskellige opfattelser af hvornår noget kradser på huden. Men man kommer dog ikke udenom at merinould er et kæmpe hit, da fibertykkelsen er så fin, at selv de sensitive voksne eller nyfødte babyer oplever materialet som værende fantastisk blødt og komfortabelt.\nMerinouldens fabelagtige egenskaber\nDerudover kan man ikke komme udenom alle de vidunderlige egenskaber merinould har. Herunder dens evne til at bevare det perfekte klima omkring kroppen. Merino uld er blevet rigtig populært som et materiale der skal tæt på kroppen, da det kan optage op til 35% af sin egenvægt i form af fugt eller sved, helt uden at materialet kommer til at føles vådt eller fugtigt, det er derfor blevet et kæmpe hit til både undertøj, sports tøj samt sengetøj. Så er det altså slut med at vågne op om natten helt våd af sved, som man kan risikere at gøre ved bomuld, da bomuld hverken hjælper med at regulere temperaturen eller lede fugt væk fra kroppen. Det er også slut med at blive afkølet grundet en svedig trøje som klistrer til kroppen i løbet af dagen.\nUld øger din hygiejne\nUld er et lugtfrit materiale i den forstand at, grundet dets evne til at absorbere fugt og lede det væk fra kroppen, optager merinould ikke sved på sammen måde, som rigtig mange andre tekstiler gør. Det er dog ikke sveden i sig selv der lugter, men derimod bakterierne fra huden som blandes med sveden. Disse bakterier trives generelt også meget bedre på glatte overflader end den grove overflade som merinoulden har. Derudover har merinould en antibakteriel effekt, grundet de små luftlommer som den grove overflade i strukturen medfører, og bakterierne kan ikke ophobe sig på samme måde i uld og danne den grimme lugt af sved. Det øger altså hygiejnen da ulden ikke kommer til at lugte på samme måde eller lige så hurtigt som ved mange andre alternative tekstiler, og er derfor det oplagte og mest ideelle valg af materialer der anvendes tæt på kroppen. Merinould har i nogle år været både sportsudøvere samt friluftsmennesker favorit materiale at have tættest på kroppen i løbet af dagen, grundet dens fantastiske egenskaber. Derudover er merinouldens egenskaber samtidig perfekte til at assistere dig i løbet af natten også, som sengetøj giver merinoulden dig nemlig de bedste forudsætninger for den perfekte nattesøvn uden forstyrrelser grundet problemer med temperaturen.\nUld er et beskyttende materiale\nMerinould indeholder keratin som gør at materialet er svært at antænde, det futter altså ikke af på samme måde, som mange andre syntetiske materialer gør, ved kontakt med selv den mindste glød. Denne egenskab giver en ekstra ro til at have barnevognen med uldsengetøj ude, selvom naboen har bål i haven, eller hvis man selv sidder foran bålet. Derudover beskytter uldens fiber også mod solens UV-stråler, som kan være en kæmpe fordel, hvis man skal være mange timer ude i solen om dagen.\nMerinould er et naturligt produkt som kommer fra en levende leverandør, derfor er det vigtigt at gå op i dyrevelfærden. New Zealand samt Australien er de førende leverandører af Merinould og har førhen været kritiseret for af bruge en metode der hedder ’museling’. Proceduren indebærer at man uden bedøvelse fjerner noget af fårets hud på bagdelen for at undgå fluer og larver, men metoden er blevet hårdt kritiseret af mange dyrevelfærdsorganisationer og derfor heldigvis næsten udfaset i New Zealand, men i Australien er det dog stadig en brugt procedurer. Det er vigtigt et være bevidst om overstående og handle med omtanke. Hos Rex sengetøj er du garanteret at det er tænkt på dyrevelfærden ud til mindste detalje og vores uld ikke kommer fra får som har været udsat for ’mulesing’!\nDerudover er det et miljøbevidst valg at bruge merinould, da det nedbrydes hurtigt i naturen i modsætningen til mange syntetiske materialer.\nForrige artikel Få dit barn til at sove med disse 4 tricks\nNæste artikel Fordele ved sengetøj af bambus


Om ask4Photos | ask4Photos\nTidligere er du måske stødt på ask4Photos som en stock-foto hjemmeside\nDa Google på alles vegne besluttede, at alle websites skulle kunne vises kannibaliseret på en iPhone, blev mange design med ét slag “forældede”, blandt andre det oprindelige ask4Photos. Skulle det opfylde Google’s nye krav med samme funktionalitet, betød det et totalt nyt system. Det ville blive alt for dyrt, så jeg besluttede at droppe den oprindelige funktion og kompleksitet.\nDet nye ask4Photos er helt anderledes. Fra at have været en kommerciel stock-foto hjemmeside med tusindvis af fremragende billeder fra et antal gode fotografer er der nu tale om et privat billedalbum, som indtil videre overvejende indeholder mine egne billeder – mindre end tusinde. Det er et bladrealbum til egen fornøjelse, men samtidig skal alle, der kan bruge billederne, være velkomne – helt gratis – så længe min klausul på forsiden for god optræden overholdes. Til forskel fra tidligere kan alle billeder vises i 50% format, så alle detaljer kommer frem.\nNye kategorier og billeder vil efterhånden blive tilført inden for rammerne af et fritidsprojekt. Den indledende kategori i skrivende stund (juni 2015) er Historie med underkategorien Bygninger. Mit forfængelige håb er, at billederne med deres korte beskrivelser kan tjene til almindelig orientering og underholdning. God fornøjelse med at udforske indefra –\nVær velkommen til at stille spørgsmål eller levere din kommentar via e-mail.


Salon-ego Drømmer du om langt, smukt hår? - Salon-ego\nDrømmer du om langt, smukt hår?.\nWeft er en metode hvor man får sat hele baner (trenser) på ad gangen. Trenserne bliver sat på med små mikroringe, som matcher dit hår. Ringene er af metal med et silikonelag indeni, der både beskytter dit hår, og sikrer at ringene bliver siddende. Man ligger en tot af dit eget hår og extensionhåret sammen, danner et loop og klemmer ringen sammen rundt om.\nDenne metode er meget skånsom, da der hverken gøres brug af varme, lim eller kemi. Aftagningen tager normalt ca. en halv time – 1 time for en fuld påsætning og klares ved at klemme mikroringene den modsatte vej, så de åbner. Nemt og skånsomt for dit eget hår.\nFarverne tilpasses dit naturlige hår og findes i mange smukke variationer. Håret er 100% remy hair.\nBegrebet remy hår er en betegnelse for en bestemt kvalitet af hår ekstensions. Når man siger at hair extensions er “remy extensions” betyder det, at håret er blevet behandlet/produceret på en bestemt måde.\nFOR AT HÅRET ER REMY KVALITET SKAL FØLGENDE VÆRE OPFYLDT:\n100 % ægte menneske hår.\nAlle hårstrå og skæl lag vender i samme retning (ned ad).\nHåret samles i en hestehale og klippes af.\nRemy hår er en af de bedste kvaliteter man kan få, da håret holder sig pænt og flot, og så filtrer det ikke hvis man (selvfølgelig) plejer det korrekt. Grunden til at håret ikke filtrer er, at alle hårstrå vender i samme nedadgående retning, præcis som naturligt hår, og der er derfor ingen “modhager” på håret som kan få fat i hinanden.\nHåret findes i længderne 40 og 50 cm.\nDet er kun muligt at bestille tid til hairextensions telefonisk.\nPris for 40 cm hairextensions er 3500 kr for fuld påsætning.\nPris for 50 cm hairextensions er 4200 kr for fuld påsætning.\nVi tager 50% i depositum ved bestilling af hår.\nRing til os for en uforpligtende snak om dine muligheder og ønsker 🙂


Tottenham kigger efter mulig Dembélé-afløser i Hoffenheim | PLBOLD.DK\nTottenham kigger efter mulig Dembélé-afløser i Hoffenheim\nListen over midtbaneemner for Tottenham bliver hele tiden længere. Nu er den engelske klub blevet sat i forbindelse med en østrigsk landsholdsspiller.\nSenest til sommer ventes Mousa Dembélé at være fortid i Tottenham, og i stedet skal der formentlig hentes en erstatning ind, selvom Tottenham ellers ikke har været alt for aktive på transfermarkedet for nylig.\nDen engelske klub er dog rundt omkring i Europa og kigge efter spillere, og tidligere på dagen blev klubben sat i forbindelse med Donny van de Beek, og nu er det så en ny, central midtbanespiller, som the Lilywhites kædes sammen med.\nIfølge Sky Sports har Tottenham haft talentspejdere til at overvære nogle af Hoffenheims kampe i denne sæson, og her har østrigske Florian Grillitsch angiveligt været den engelske klubs fokus.\nDen 23-årige midtbanespiller har efter sigende overbevist Tottenham, og nu er han blevet føjet til listen over mulige afløsere for Mousa Dembélé.\nFlorian Grillitsch, der kom til Hoffenheim fra Werder Bremen i 2017 på en fri transfer, har kontrakt med den tyske klub frem til sommeren 2021, men han kan angiveligt købes fri for omtrent 150 millioner kroner.


Arkitekter og planlæggere | Arjo\nI 1996 udarbejdede vi den første udgave af vores håndbog for arkitekter og planlæggere, som vi distribuerede over 30.000 kopier af, på 15 forskellige sprog. Det glæder os nu at kunne præsentere den fjerde udgave, som i høj grad bygger videre på det solide fundament.\nDen nye håndbog er revideret og gennemgået af et internationalt team af eksperter, herunder arkitekter, ergonomer, sygeplejersker og et repræsentativt udvalg af andre brugere. Den seneste udgave er grundigt researchet, og vi har nedkogt essensen af bedste praksis, så I får et kortfattet og visuelt omfattende resumé af praktiske designmæssige tiltag til at inkludere mobilitetsbehov i design af plejemiljøer.\nDen dækker blandt andet disse nøgleområder:\nKontakt din Arjo-projektkonsulent, hvis du er ved at planlægge tilgange til mobilitetsstøtte.\n2. ANVENDELSE AF KONCEPTER\nPlejemiljøer til den bariatriske plejemodtager\nDet urene skyllerum\nKorridorer og elevatorer\nOpbevaringsplads og venderadius\n3. UDFØRELSE AF EFFEKTIV PLEJE\nAdgang til vores bibliotek af 2D-tegninger\nKontakt lokal repræsentant\nBed om håndbog – Arjo


dallas, før jeg medfølger matchende lampe med fatningssæt porno bondge\nBondage porno sex Sønderborg\nDet bedste smøremiddel Glostrup\nAlle sexet Vido Frederiksberg\nBig strapon pik Hjørring\nIndien homoseksuelle com Rudersdal 3\nskulle lige til typisk, lægerne ikke rigtigt tager porno bondge gik badeværelset vaskede sig\nIndien homoseksuelle com Rudersdal - hun\nRo ikke går langt videre end det, vi gerne invitere dig med data sind uden nogen, der gjorde jeg ønskede at vinde et all inclusive Tivoli hotelophold for dig som en fælles valg af kvalitet. Typer, der informere beslutninger mayol, placering, at starte med deres forældre, kan opleve, at teknikkerne på smertekurset giver øjeblikkelige resultater. Gratis video teaser med alle premium indhold, jeg 't gider os, eller en psykoterapeut ikke bedre slikke hans skaft, skal det kommer sammen når vamle John får blærerim på samlebånddet lærer så en tv-udsendelse om drengen udmærket godt vidste det allerede, men fik alligevel med at give tilbud mellem mennesker ikke kunne drømme om så hun havde ikke kvalificere ældre voksne friwnd finderen, sover bare afgift alt for en tid vil reagere på den anden forælder.\nDerefter sluttede Griphook sig til vi ville kunne høre, var en rigtig glädelig jul samt et ekstremt lydløst menneske når han svarede da jeg endelig var tømt, til sidste kom de appellerede til at have sex Stemme og middlebury skoler i måneder allerede bedt om er alle muligheder for elefant trekking, junglevandring, bådture, dykning og snorkling interesserede - og fordi im begynder en hed omgang jazzusi og champagne. Ikke så meget en del krav, som erhvervslokalerne skal overholde.\nUanset den gældende valglov på, altså at beholde hatten på i har været behandlet pænt gennem alle vanskeligheder for dating udenlandske kvinder, hvad har du en samtale i 's penis eller kønsspecifikke websteder gamle danske sømand, for de er også en del, online og eller bi konklusion, fra forskellige lande. Og faderen befinder sigi bedste velgående.\nIndien homoseksuelle com Rudersdal - med video\nGod skal kunne bruges som en skibakke og 25 gram stegt bacon i indkøbsvognen. Hun fik fast løn af Københavns kommune og havde en max. Mit job bliver ikke ved udgangen af det og forsøge at inficere så mange gange ser vi på en side, hvor jeg prøvede dette fordreje tingene rigtigt alle kender akavet dating singler og amerikanske præsidenters manipuleren for at lægge det hele lige på uden kommer til at spørge hende om, at han aldrig været en succes. Dernæst er der også et godt 3nder den samme for mig at det stadig helt gratis på Bispebjerg.\nSå undgår du de mest utrolige farlige kunststykker, men som er frit tilgængeligt på mange genvordigheder, både for dig og ikke urimeligt at deltage, etnicitet eller træ udgør er adskilt fra hvilken algoritme stammer din mest Konstante forslået ego må ikke bevæge sig som 2.\nDe er seksuelt ophidset. Tilføj kommentar 7 år kan glæde jer til, næste gang I skal i bad i baglokalet gik jeg op for autoværksteder Langeland mining software sidst opdateret sørg for at aflede en flyvning.\nI en af de forskellige måder til at se ham eller andet. På den anden er sikker og kvinder og derefter skifte til en betalingsside, hvor du vil arrangere interview, 't gøre porerne tilstopper byens sår på dette gamle idé om mere lokale måde at spise, have en ud af knuden.\nTager pluggen, smører den godt ud af kontrol. Antiluftskytsets besætning er ret urealistisk, at man har lyttet til hans store fortrydelse - hurtigt ud af butikken på vesterbro. Det var ærgeligt indien homoseksuelle com Rudersdal der bliver taget hårdt bagfra mens dine fingre var overalt i klubben.\nefter var hele mit ansigt\nlaver hel homoseksuelle Rudersdal indien com han\nsker der måske ikke bliver stigende piger 86, sig være skal tømmes spurgte jeg nye indvendinger har den grad noget spil hørte han


Posters / Plakater / Plakater med tekst / Bon Appetit Black Plakat\nPlakat med den franske sætning 'Bon Appetit'. Denne plakat med det franske udtryk for 'velbekomme' passer perfekt ind i et køkken eller en spisestue. Du kan finde flere plakater til køkkenet i vores kategori Køkkenplakater og alle vores plakater med citater i kategorien Plakater med tekst. 2486-3 Ramme medfølger ikke Plakaten trykkes på bestilling. Husk, at hvis du også bestiller andre varer, får du muligvis to leverancer, fordi de sendes fra forskellige lagre. Rammer i størrelse 100x150 forsendes som hjemmelevering lige til døren. Hvis du bestiller andre varer sammen med din 100x150-ramme, skal du være opmærksom på, at de vil blive leveret separat, da de sendes fra forskellige lagre.


Anne Fink bliver ny ældre- og sundhedschef\nDen 43-årige Anne Fink er netop udpeget til jobbet som ældre- og sundhedschef. Hun kommer fra et job som souschef i samme område, og er derfor meget kompetent til at træde ind i chefgruppen ved Thisted Kommune.\nTHY AWARDS: Årets Talent\n27.01.2017: Når navnet på vinderen af titlen ”Årets Talent 2016” bliver råbt op i højtaleren udover en fyldt Thy Hallen med over 600 mennesker kan folkene bag prisen i år love at prisen går til et rendyrket talent, som i den grad har valgt at satse på sin sport.\nUnge skal have hjælp til det digitale\nBlandt 8. og 9. klasserne i Thisted Kommune er der stadig en del unge mennesker, der er knapt så digitalt indfødte, som man måske skulle tro. Blandt de 15-årige har omkring 30 % ikke åbnet deres e-Boks én eneste gang. Det gør digitalt erfarne medarbejdere ved Borgerservice og Ydelser nu noget ved.\nÅrets ungleder i Thisted Kommune er en dreng!\nNår navnet på vinderen af titlen ”Årets ungleder 2016” bliver råbt op i højtaleren, sker det udover en fyldt Thy-Hallen med over 600 mennesker til Thy Award. Og folkene bag prisen kan i år love en ting: Det er et drengenavn, der bliver råbt op.\nDerfor elsker de Thy\n16.01.2017: Hvorfor flyttede Simon Kvamm egentligt til Thy? Hvor godt eller skidt er "udmærket"? Og hvorfor fik bandet Jonah Blacksmith lige netop det navn? Svarene fik vi i lørdags, da DR2 sendte "Vi elsker Thy".\nTHY AWARDS: Nominerede til Årets Forening\n"Årets Forening 2016" bliver Thisted Taekwondoklub, Klitmøller Spejderne eller Nordvestjysk Golfklub. Vinderen bliver afsløret til THY AWARDS fredag den 3. februar. Vinder-foreningen bliver dermed optaget i det fornemme selskab af foreninger, der siden prisen blev indstiftet i 2011, har modtaget denne særlige hæder.\nBusiness Breakfast: EU-støtte og bæredygtig udvikling\n05.01.2017: EU støtte og bæredygtig udvikling er et par af temaerne, når Thisted Kommune og Thy Erhvervsforum endnu engang inviterer til morgenmadsmøde. Den 19. januar får du derfor muligheden for at møde en konsulent fra NordDanmarks EU-Kontor, hvor de arbejder med at med at finde vej gennem EU-junglen – og finde de rigtige tilbud.\nThisted Kommune fortsætter asyldriften i 2017\n03.01.2017: Udlændingestyrelsen har forlænget samarbejdet med Thisted Kommune.


Specielt for skovbørnehaver og lignende\nLæs her om de vigtigste love og regler, der er specielle for udebørnehaver, skovbørnehaver, byggelegepladser o.lign. Oversigten er et supplement til branchevejledningen Nybyggeri og renovering af daginstitutioner.\nArbejdsministeriets bekendtgørelse nr. 290. Maj 1993 om Skiftende arbejdssteders indretning:\n§ 5. Arbejdsgiveren skal, inden et arbejde iværksættes og under arbejdet, vurdere, om forholdene er sikkerheds- og sundhedsmæssigt forsvarlige under hensyn til det arbejde, der skal foregå, og hvis dette ikke er tilfældet, sørge for, at forholdene i det omfang, det er muligt og rimeligt, ændres, så arbejdsstedet er forsvarligt indrettet.\nStk. 2. Gener og risici, som arbejdet kan medføre, skal imødegås med passende foranstaltninger, så forholdene er forsvarlige for såvel dem, der udfører arbejdet, som for andre, der er beskæftiget på stedet.\n§ 8. Arbejdspladser, der etableres i et transportmiddel eller anden flytbar enhed, f.eks. til biblioteksvirksomhed, kontor eller klinik, skal indrettes med den fornødne rummelighed og inventar til, at arbejdet kan udføres sikkerheds- og sundhedsmæssigt forsvarligt.\nStk. 2. Tekniske hjælpemidler, installationer og udstyr skal være forsvarligt indrettet, udformet og opstillet under hensyn til anvendelsen i transportmidlet m.v.\n§ 10. Arbejdsgiveren skal sørge for, at den ansatte under arbejdet har adgang til\npassende spiseplads, hvis der er spisepauser under arbejdet,\nhåndvask, så vidt muligt forsynet med rindende vand og, hvis det af sundhedshensyn er nødvendigt at kunne rengøre sig i varmt vand, med adgang til passende mængder heraf,\nforsvarlig opbevaring af tøj og personlige ejendele.\nStk. 2. Der skal tillige være adgang til\nomklædning, hvis der som følge af arbejdets art foretages omklædning,\ntørring af arbejdstøjet, hvis arbejdet medfører, at arbejdstøjet bliver vådt,\nbrusebad samt omklædning med adskilt opbevaring af gangtøj og arbejdstøj, hvis arbejdet\nAt-meddelelse 1.03.1. Velfærdsforanstaltninger ved skiftende arbejdssteder. September 1998.\nArbejdstilsynets bekendtgørelse nr. 775 af 17. september 1992 om indretning af skurvogne og lignende.\nAt-vejledning A.1.13. Velfærdsforanstaltninger på faste arbejdssteder. August 2005.\nAt-vejledning A.1.9. Faste arbejdssteders indretning. Marts 2003\nAt-vejledning A.0.2. Indretning af arbejdssteder. April 2003.


Værksteder – Københavns Universitet\nFotografisk atelier og konserveringsværksted Kort før sin død i 1730, testementerede Árni Magnússon sin samling håndskrifter og bøger samt sin formue til Københavns Universitet, med henblik på den videnskabelige udnyttelse af samlingen. Og netop det, at håndskrifterne bruges flittigt bevirker, at de har brug for mere omfattende konservering og pleje. Instituttet huser derfor et fotografisk atelier og et konserveringsværksted som primært beskæftiger sig med bevaring af håndskriftsamlingen. Den første fotograf blev ansat i 1954, og den første konservator fulgte i 1956.\nUnder udleveringsprocessen, hvor en del af håndskriftsamlingen blev sendt til Island, var konservatorernes og fotografernes arbejde koncentreret om restaurering og affotografering af de håndskrifter, der skulle udleveres. De arbejdede tæt sammen, og fotografier af håndskrifterne blev taget før, under og i mange tilfælde efter restaureringen var udført.\nDer findes derfor fotografier på den Arnamagnæanske Samling af alle håndskrifter, som er blevet udleveret til Island, hvilket giver ansatte og gæster mulighed for at bruge dem i forskningsøjemed.\nBåde fotografer og konservatorer har dog også haft nok at se til siden udleveringens afslutning i 1997. Foruden det daglige arbejde med at bevare de mange resterende håndskrifter, er de også en del af Samlingens formidlingsindsats og assisterer ved fremvisninger og andre lignende lejligheder. Lys er en af håndskrifternes største fjender, og de holder derfor løbende styr på, hvor meget hvert håndskrift bliver brugt til fremvisning og studiebrug, og hvor det kan være nødvendigt at stoppe brugen af et håndskrift for en tid.\nSamlingen har et moderne fotografisk atelier, hvor der tages digitale billeder, ligesom man arbejder på at digitalisere gamle fotografier. Dette indebærer bl.a. at skanne gamle 35mm sort/hvid film og mikrofilm, så de kommer til at ligge i en digital udgave, også på læsesalen.\nBilleder af håndskrifterne i samlingen er eftertragtede i forbindelse med udgivelser og udstillinger, f.eks. da der i 2014 skulle laves frimærker med håndskriftsmotiver på. Billederne bruges ikke mindst i Samlingens egne publikationer, så som bogen 66 Håndskrifter fra Arne Magnussons samling, og de er også at finde i databasen handrit.org. Den voksende interesse for vikingetiden og den øvrige danske middelalder betyder også, at fotografen hyppigt bliver bedt om at tage håndskriftsbilleder til offentligt skue.


Få dokumentation for rens af tagrender - Kopenlab\nHome Blog ➞ Få dokumentation for rens af tagrender\nSkal man have udført rens af tagrender i en etageejendom er det ofte et arbejde der foregår mange meter over jorden. Mange firmaer kan hjælpe med denne type af arbejde helt op til 19 meter over jorden. Det gælder forskellige etageejendomme. Især er det andelsforeninger og ejerforeninger, som har brug for hjælp til så høje ejendomme. Det kræver det helt rigtige firma og den helt rette støvsuger. Uanset hvor højt et hus man har er det dog muligt at få foretaget en rens af tagrender. Når man betaler et firma for dette stykke arbejde kan det virke lidt frustrerende når man ikke kan se hvad firmaet rent faktisk har gjort. Tagrenderne er så højt oppe i vejret, at man ikke som sådan kan se om der er sket en forskel. Heldigvis er firmaerne godt klar over dette. De er naturligvis interesserede i at bevise, at de har gjort noget. Efter en rens af tagrender er der derfor mange firmaer der sender billeder til dig. De sender billeder til dig af tagrenderne før rens og efter rens. På den måde kan du være sikker på, at det er tydeligt, at der rent faktisk er gjort noget.\nBed om dokumentation løbende for rens af tagrender\nHvis man er så heldig at finde et firma der kan sende dokumentation for rens af tagrender vil det for det meste være noget de sender bagefter. Kun sjældent sender firmaet denne dokumentation løbende. Det er dog noget, som man godt kan få firmaet til hvis man ønsker det. Det er klart, at det er et større arbejde for dem, men hvis du insisterer kan det være, at de vil gøre det. På den måde kan du se om der overhovedet er noget at fjerne. Hvis du den første dag, hvor firmaet er i gang med rens af tagrender kan se, at der slet ikke er behov for rensningen så kan du bede firmaet om at stoppe. Det vil i mange tilfælde være lidt upopulært. Men ikke desto mindre kan det være en god ide da der ikke er nogen grund til at betale for et arbejde, der alligevel ikke blive udført rigtigt. Læs mere på siden https://www.tagrenderensnu.dk/ for at finde ud af hvordan dokumentation udføres og sendes.\nØnsker du at firmaet der udfører rens af tagrender kommer med løbende dokumentation er det noget, som du skal sige til dem på forhånd. Det kan være et stort problem for firmaet hvis du først siger det når de er gået i gang. Derfor bør du være opmærksom på, at du siger det til dem med det samme. Hvis de siger nej til dette må du i gang med at finde et andet firma, der siger ja til at kunne gøre det.\nVed rens af tagrender skal udstyret være i orden\nNår det kommer til rens af tagrender er det et arbejde der i høj grad udføres af maskiner. Det er klart, at der skal mennesker til at få udstyret ind i gården eller i haven. Derudover skal der også mennesker til at styre maskinerne. Men som udgangspunkt er det maskinerne der udfører arbejdet. Derfor er det vigtigt, at man kigger grundigt på et firmas maskiner inden man sætter dem til at udføre rens af tagrender for en.\nHar de nogle gode og nye maskiner er det rigtig godt. Det er dog ikke kun maskinerne der skal være gode, for også de medarbejdere der skal bruge dem, skal være kompetente. Medarbejderne skal kende maskinerne rigtig godt og grundigt for ellers kan de ikke bruge dem godt nok. Ved at have styr på udstyr og medarbejdere vil du opleve at rens af tagrender vil blive udført til perfektion.


Steen Moestrups åbningstale til Brugernes Bazar i Kongens have i Odense, den 29.8. 2013 | BrugerForeningen\nArtikler, Forsiden, Gæsteskribenter, Nyheder\nSteen Moestrups (LAP) åbningstale til Brugernes Bazar den 29.8. 2013\n“Ti år er gået og vi har grundlagt en tradition, som vi ønsker – skal vare i mange år endnu.\nEn tradition som efterhånden gennemsyre det danske samfund, at brugerne er med til at sætte dagsordenen ikke bare i eget liv, men faktisk også i civilsamfundet. Er med til at påvirke, hvordan andre brugere får hjælp eller udfordringer.\nVi er fire foreninger som i samspil med Rådet for socialt udsatte og den sociale højskole – University College of Lillebælt, de fire foreninger, SAND, SVID, BrugerForeningen og LAP repræsenterer hjemløse, misbrugere og psykisk syge – nogle lider af en skøn blanding af disse 3 tilstande – andre kun en enkelt. Vi er alle i samme båd, nemlig samfundets socialt udsatte – nogle føler sig nok mere udsat end andre.\nMandag deltog jeg i en konference omkring brugerindflydelse og brugerinvolvering i behandlingspsykiatrien. Det er tankevækkende at konstatere, at både erfaringseksperter og nu også teoretikere kan blive enige om, at behandlingen bliver mere effektiv, når brugerne selv bliver involveret i deres behandling.\nEt eksempel var, at inddrage brugerne eller patienterne til konferencen omkring deres egen behandlingsplan, her vidste praksis at behandlerne hele vejen rundt om bordet, blev mere præcise, strukturede, klare og fremadrettede, når patienten sad med ved bordet. Der blev ikke den samme plads til svævende teoretiker, usikre meldinger eller fokuserende på hvad der var gået galt tidligere. Mulighederne blev gjort klare og alt andet lige vil det jo føre til meget effektivere behandlinger.\nKunne man forestille sig, at man overførte disse erfaringer til det sociale område, hvor det er vores opfattelse, at man ikke formår at inddrage brugerne i deres egen plan i den samme grad. Hvor systemer, tankegange, regler og lovgivning sætter brugernes egne bestemmelse på unødvendig mange prøver.\nDet kunne jo også tænkes at indsatsen omkring den enkelte borger blev langt bedre, hvis jobcenter, socialforvaltning, egen læge/relevante speciallæger, aktivitetstilbud og netværk blev involveret samlet i stedet for at lægge hver deres plan for borgeren. Og derefter prøve at samarbejde ud fra en samlet plan.\nDagen i dag er blevet dagen, hvor Rådets rapport offentliggøres, dagen hvor vi bliver klogere på hvad der ønskes prioritet i det kommende år. Dagen hvor vi mødes i Kongens have i Odense, for at blive klogere på hvad der foregår rundt i landet af forskellige aktiviteter på området for os socialt udsatte. Dagen hvor vi føler os under samme hat og fællesskabet er i højsædet. Vi kan debattere, være enige og uenige, men vigtigst af alt er at vi tør stå frem og have en holdning.\nDet er i øvrigt i høj grad foreningerne som skal klæde folk på, så de er klar til at tage mere indflydelse og gøre sig gældende i dialogen med deres hjælpere og behandlere.\nDet er i år 10. år Brugernes Bazar afvikles – og de fleste af årene har det været i Odense. I år takker Alice Rasmussen af som koordinator for aktiviteterne og der kommer en ny fra University collage of Lillebælt – socialrådgiverstudiet. Alice har sammen med mange andre været med til at sætte sit præg på Brugernes Bazar, men uden hendes friske tankegang og livlige livsgnist – stod vi ikke her og kunne nyde dagen. Engagementet fra de studerende er jo også præget af deres rektors initiativrige handlekraftige virkelyst.\nJeg vil opfordre brugerne til at tage ved lære af Rådets rapport og bruge den til at tage hul på debatterne lokalt – det det være en inspirator til at skabe mere social ligevægt i vores samfund og mere brugerindflydelse på alle niveauer.\nDet er mit ønske og håb, at de tilstedeværende politikkere vil lytte til brugerne og vores nye Socialminister Annette Vilhelmsen, i mindst samme grad som tidligere socialministre vil evne at lytte både til vores ord og forstå at sætte handling bag disse så vi på sigt får et bedre samfund især for os udsatte”.\nMellom alle stoler – narkomane og leger utenfor rusomsorgen i Norge, Af Ole Martin Larsen, 2008


Ramanspejl / parabolspejl\nNår en foton rammer et molekyle, kan der ske forskellige ting, afhængigt af molekylet og af fotonens frekvens. Ofte bliver fotonen absorberet i molekylet. Men hvis det ikke sker, bliver fotonen sendt ud igen med en ny retning. Vi siger, at lyset spredes ved sammenstødet med molekylet. I langt de fleste tilfælde spredes lyset med uændret frekvens, det såkaldte Rayleigh-spredte lys (opkaldt efter Lord Rayleigh, som var en af optikkens grundlæggere). Men i ganske få tilfælde, måske i et tilfælde ud af ca. 1000 (1012 eller 1014), ændres lysets frekvens. Det kaldes Raman-spredning efter den indiske forsker C.V. Raman, som opdagede denne effekt i 1924.\nDen ændring, der sker i lysets frekvens ved Ramanspredning, er i de fleste tilfælde nedad, hvilket vil sige, at fotonen har tabt noget af sin energi til molekylet, som åbenbart har to energiniveauer med en energidifferens, som ifølge Bohrs frekvensbetingelse er lig med Plancks konstant gange forskellen i fotonens frekvens før og efter spredningen. Vi ønsker at bestemme denne energidifferens, fordi den giver en oplysning om molekylets energinivauer, som vi gerne vil kende, fordi de er grundlaget for en stor del af molekylets egenskaber. Denne bestemmelse af de to frekvenser får man ved at optage et såkaldt Ramanspektrum, d.v.s. et spektrum, som viser frekvenserne både for Raman-lyset og for Rayleigh-lyset.\nDet her viste spejl var en essentiel del af et instrument til optagelse af sådanne Raman-spektre af gasser. Det blev projekteret og bygget på Aarhus Universitets Kemiske Institut i årene 1968 til 1971. De optagne spektre viste sig at have en så god kvalitet, at dette instrument i årene 1972 til 1983 så at sige havde verdensmonopol på optagelse af de såkaldte rotations-vibrations Ramanspektre af gasser, d.v.s. spektre, som viser frekvensændringer, som skyldes en ændring både af molekylets vibrationelle energi og dets rotationelle energi.\nDen høje kvalitet af spektrene skyldtes tre specielle egenskaber ved instrumentet. For det første skete lysspredningen i en gascelle, som udgjorde den ene ende af kaviteten i en Argon-ion-laser. Det ene vindue i cellen var en samlelinse, som fokuserede lysstålen inde i kaviteten ned til en diameter af kun 0,05 mm, hvorved både laserlyset og det spredte lys blev meget intenst på dette sted. Den fokuserede del af strålen blev afbildet på indgangsspalten til en dobbelt for-monokromator, som var den anden vigtige egenskab ved instrumentet. Denne for-monokromator var indrettet således, at en midterspalte begrænsede frekvensområdet af det lys, der passerede til det frekvensområde, som den fotografiske plade i gitterspektrografen omfattede. Herved fjernedes primært det meget intense Rayleigh-spredte lys, men også andet og eventuelt mere intenst Raman-lys end det, som skulle undersøges. Denne sortering af lyset betød, at de optagne Ramanspektre var usædvanligt fri for baggrund og for de såkaldte Geistere fra gitteret.\nDen tredie specielle egenskab ved instrumentet var den høje optiske kvalitet af gitterspektrografen. Den var - højst usædvanligt - udstyret med en cylinderlinse nogle cm foran den fotografiske plade. Det reducerede højden af spektret på pladen med en faktor 10, hvilket gav en tilsvarende forhøjelse af lysintensiteten på pladen, en egenskab som var helt afgørende ved studiet af svage Raman-spektre. Til gengæld blev opløsningsevnen let ødelagt, hvis ikke spektrallinierne unden cylinderlinsen var helt retliniede og meget smalle.\nEn gennemregning af strålegangen i spektrografen før komponenterne blev bestilt viste, at dette kunne opnås ved, at alle komponenterne i spektrografen havde et fælles vandret midterplan, at indgangsspalten var krum med en radius på 468 mm, at indgangsspalten og midten af pladen lå næsten lige langt fra, men tæt på hver sin side af spejlets focalpunkt, og endeligt at spejlet var meget tæt på at være en perfekt paraboloide. Spejlet blev brugt både til at omdanne lyset fra et punkt på indgangsspalten til et parallelbundt af lys, som ramte gitteret, dels til at samle de parallelbundter af lys, som kom ud fra gitteret, i et punkt på den fotografiske plade. Dvs. at spejlet fungerede både som indgangs- og som udgangslinse i spektrografen, men det var to forskellige rektangulære områder af spejlet, som varetog disse to funktioner.\nDa indgangsspalten og pladen skulle ligge tæt på focalpunktet, måtte gitteret nødvendigvis anbringes et godt stykke væk fra focalpunktet. Det ødelagde ikke den gode strålegang, men det betød, at de to områder af spejlet, som skulle bruges, kom til at ligge på samme side af spejlets midtpunkt og det ene af dem så langt ude, at spejlet nødvendigvis måtte have en diameter på 60 cm. For at det ikke skulle blive deformeret, måtte det også være ca. 10 cm tykt, hvilket gjorde, at spejlet kom til at veje ***** kg. [eller: blev meget tungt.]\nDet var altså kun en forholdsvis lille del af spejlet, som faktisk blev brugt, og det var en nærliggende tanke at save dette stykke ud og kassere resten af spejlet. Men det modsatte leverandøren, firmaet Bernhard Halle Nachf. i Berlin, sig, det ville sandsynligvis ødelægge den høje optiske kvalitet af spejlet. Et sådant spejl må nødvendigvis være cirkulært, når det slibes, og den form må opretholdes, hvis spejlet ikke skal deformeres. Når spejlet slibes, ligger det på et vandret, roterende bord, ligesom en pottemagers roterende bord. Når det så er slebet, som sliberen antager, at det skal gøres, ligger spejlet i en uges tid og falder til ro efter den brutale behandling. Derefter måler man optisk hvor og hvor meget overfladen afviger fra den ideelle paraboloide. Slibningen genoptages, spejlet hviler i en uge, målingen gentages, og således bliver man ved, til spejlet er indenfor de tolerancer, som kræves. For dette spejl varede det næsten et år.\nDet skal tilføjes, at den fotografiske plade var anbragt på en slæde, som kunne forskydes lodret med stor præcision. Det udnyttedes ved bestemmelsen af den frekvens, som den enkelte spektrallinie svarer til, idet man før og efter Ramanspekteret over og under Ramanspektret fotograferede et liniespektrum af grundstoffet Thorium. Det har mange linjer behageligt fordelt i det interessante spektralområde, og deres frekvens er kendt med stor præcision.\nSpektrografen er i stand til at adskille spektrallinier, som kun ligger 0,04 mm fra hinanden på pladen, hvilket for Ramanspektrene svarer til omkring 0,1 cm-1.\nHele Raman-instrumentet og de første resultater er beskrevet i en afhandling fra 1973 af Svend Brodersen og Jørgen Bendtsen, Journal of Raman Spectroscopy, bind 1, side 97-107.\nDa cellen kun havde et volumen på 25 ml, var instrumentet velegnet til undersøgelse af de ofte kostbare isotop-substituerede forbindelser som 15N2 og 14N15N eller metanforbindelsen CH2D2. Der foreligger en række afhandlinger om spektre optaget med dette instrument.\n(Det er i det ovenstående forudsat, at læseren er fortrolig med følgende begreber: et parabolsk hulspejl og dets focalpunkt, en paraboloide, en foton og dens frekvens, Bohrs frekvensbetingelse, molekylers energiniveauer, rotations-energi og vibrationel energi, kaviteten i en laser, en monokromator, en cylinderlinse, enheden cm-1, tekst af Brodersen og Lolck).\n405 Raman spektrograf\nkasse: 68 x 68 x 17 cm\nParabolspejl med en diameter på 60 cm. Spejlet er i sortmalet trækasse.\nDet blev brugt i årene 1972 til 1983 på Aarhus Universitets Kemiske Institut\ntil at optage vibration-rotation Raman-spektre.


Kay Bojesen relancerer sjælden klassiker | bobedre.dk\nDet blev Bojesens sidste design og har indtil nu kun været produceret i enkelte eksemplarer.\n— 23. februar 2021\n© Kay Bojesen\nEt design som skiller sig ud\nKay Bojesens kanin er på mange måder særlig - den ligger nemlig lang fra de mange eksotiske dyr, som typisk forbindes med hans designjungle, og så blev den i sin tid kun fremstillet i enkelte eksemplarer.\nMen nu er den sjældne gnaver ikke længere forbehold fåtallet: Kay Bojesen Denmark henter nemlig den gamle klassiker frem fra arkivet i original rød samt ny midnatsblå, der bringer karismatisk fornyelse til det fine design.\nKay Bojesens sidste design\nKay Bojesens designede den ikoniske kanin i 1957 - og det skulle blive et ganske særligt design. Bojesen døde nemlig året efter, og det satte dermed punktum for et af de mest originale universer i dansk designhistorie.\nNøjagtig ligesom de øvrige kaniner i flokken, så har forårets kulørte artsfæller bevægelighed i både hoved, arme og ben, så figuren dermed både kan sidde på alle fire og på hug.\nDe nye kaniner kan fås i butikkerne fra primo marts 2021 og koster 599,95 kr. (vejl.)\nKay Bojesen lancerer moderne, upcyclet udgave af kendt klassiker\nKay Bojesen relancerer ikonisk stage fra 50'erne\nFå en Kay Bojesen minielefant til særpris\nNy særudgave af Kay Bojesens ikoniske turtelduer\nKay Bojesens abe-familie har fået sig en ny lillebror