Stilblade. Temaer. Etagehuse. Altaner Baggårde og gårdfacader Tagkviste og tagelementer - PDF\nStilblade. Temaer. Etagehuse. Altaner Baggårde og gårdfacader Tagkviste og tagelementer\nDownload "Stilblade. Temaer. Etagehuse. Altaner Baggårde og gårdfacader Tagkviste og tagelementer"\n1 Stilblade Temaer Etagehuse Altaner Baggårde og gårdfacader Tagkviste og tagelementer\n2 Stilblade-temaer Som supplement til stilbladene for etagehuse er der i dette hæfte lavet stilblade for 3 tværgående temaer, der er relevante for etagehuse på tværs af stilarterne. Temaerne er: Altaner - Baggårde og gårdfacader - Tagkviste og tagelementer Stilblade - Etagehuse Aalborg Kommune har udarbejdet stilblade for 11 af de 12 mest typiske stilarter for etagehuse fra perioden omkring 1880 erne og frem til i dag. Stilbladene fortæller på en enkel og inspirerende måde om stilartens karakteristika, og der gives anvisninger på, hvilke materialer mv., man bør anvende, når der foretages ændringer på en bygning. Med stilbladene ønsker Aalborg Kommune at sætte fokus på de særlige værdier, der er knyttet til den enkelte bygningstype. De forskellige tidsperioder har haft hver deres idealer for, hvordan bygninger skulle se ud. Nogle bygninger er rigt udsmykkede med stuk, facadeudsmykning og glaserede tage, mens andre bevidst er gjort enkle i deres udtryk, fordi man har lagt mest vægt på funktion og enkelhed. Stilbladene er med til at forklare, hvad der er særligt og karakteristisk for den enkelte stilart. Der er også forskel på, hvilke materialer, farver mv., man kan anvende inden for en stilart, såfremt forandringer skal respektere bygningens stilart. Stilbladene anviser forskellige valgmuligheder. Rækkefølgen i stilbladene er opbygget kronologisk efter den enkelte stilarts storhedstid. I praksis er der store overlap mellem de forskellige stilarter, der har eksisteret side om side i byggeriet - se tidslinjen nedenfor. De 12 stilblade er: 1. Det klassiske historicistiske etagehus 2. Det historicistiske etagehus 3. Det håndværker-historicistiske etagehus 4. Det tidlige nationalromantiske etagehus 5. Jugend-etagehuset (intet stilblad p.t. på grund af de få eksempler i Aalborg) 6. Det sene nationalromantiske etagehus 7. Det nyklassicistiske etagehus 8. Den sene håndværkertradition etagehuset 9. Funkis-etagehuset 10. Den funktionelle tradition etagehuset 11. Type-etagehuset 12. Det indpassede moderne etagehus Tidslinje for stilarter i etagehusbyggeriet: Klassisk historicisme Historicisme Håndværker-historicisme Tidlig nationalromantik Jugend/Art Nouveau Den sene nationalromantik Nyklassicisme Den sene håndværkertradition Funkis Den funktionelle tradition Modernismen Type-etagehuset Tæt-lav-bevægelsen Postmodernismen Nyrationalismen Minimalismen Læs mere 'Stilblade Etagehuse' og 'Stilblade Etagehuse - Temaer' kan fås ved henvendelse til Teknik- og Miljøforvaltningen eller hentes på Spørgsmål om stilbladene kan rettes til arkitekt Ulla Kristensen, tlf\n3 Altaner Altaner kan være frithængende eller indbygget i facaden. Den frithængende altan med åbent rækværk fungerer med sin lethed som en kontrast til den tunge bygningskrop. Den helt eller delvist indbyggede altan med murede brystninger er en vigtig del af hele facadekompositionen. Hos de klassicistiske huse var altanen integreret i facadens symmetri - oftest placeret centralt over indgangsportalen og udstyret med en cementstøbt balustrade. Ved de historicistiske bygninger blev altanen også placeret symmetrisk på facaden, men her var altanen en let bygningsdel med åbent smedejernsrækværk. Altanen kunne være udspændt som et vandret bånd mellem to karnapper eller direkte udkraget på facaden. Efter 1. verdenskrig blev altanen en "bevidst" del af boligindretningen; den fungerede både som brandredningsåbning og især som et supplement til boligen - et sundt "friluftsrum". Lette udkragede altaner på historicistisk bygning Tagaltan Klassicistisk altan Med funkis og den funktionelle traditions byggerier blev det såkaldte altan-karnap-motiv introduceret. Altan-karnap blev bygningselementet, som gav facaderne struktur. Altanerne var helt eller delvist indbyggede i bygningskroppen med brystningerne af murværk eller beton. Funkishusene anvendte dog også altaner i en let, udkraget, "svævende" udgave med tynde jernbetondæk og åbne vandrette stålrækværk. Nedenfor: To eksempler på altan-karnap-motivet Historicistiske altaner placeret symmetrisk på facaden "Svævende" altan\n4 Altaner ANBEFALINGER Hos de historicistiske og de sene nationalromantiske huse skal altanerne have en visuel lethed og en konstruktiv elegance som kontrast til bygningernes tyngde. Kontrasten opnås, når konstruktionen består af en relativ tynd altanplade og et åbent jern/stålrækværk, eventuelt suppleret med hærdede klare glasplader på indersiden. Altanpladerne kan være understøttet af svungne konsoller, som indgår i bygningens dekorative udtryk. Synlige forstærkende konstruktioner på facaden og understøttende søjler svækker arkitekturen. Lukkede altanrækværk er fremmede for stilarterne. Dog kunne tagaltanerne oven på karnapperne have murede brystninger. Tagaltan med muret brystning Anonyme gårdfacader på funkisbygninger Nye lette altaner, baggård Lette altaner, historicistisk baggård Fransk altan Nyklassicistiske huse har sjældent altaner; i de sjældne tilfælde er der tale om franske altaner - evt. med en mindre udkragning - med et åbent rækværk, hvor altanerne indgik i en stram facadesymmetri. Markant udkragede altaner og lukkede rækværk er imod det nyklassicistiske facadekoncept. I funkis giver altan-karnap-motivet facaden et kubistisk udtryk; brystningerne i murværk eller beton kunne have en kontrastfarve eller fremstå med samme farve/materiale som den øvrige facade. Lukker man altanerne med glaskonstruktioner svækker man facadens kubistiske effekt. Brystninger beklædt med profilerede stålplader skæmmer bygningens stoflige helhed. Ny let altan - altandøren har de oprindelige proportioner I den funktionelle traditions huse har facader med altankarnap-motivet en lodret orientering. Brystningerne har en kontrastfarve, oftest hvid, i forhold til facadens murværk. De delvist indbyggede altan-karnapper blev med tiden stilartens varemærke. Men de tidligste byggerier havde også frithængende altaner uden synlige bærende hjælpekonstruktioner. Altanerne var placeret i en stram facadeorden. Hustypen anvendte også franske altaner i sit udtryk\n5 Baggårde og gårdfacader De historiske byhuse skelnede tydeligt mellem gade- og gårdfacader. Gadefacaden var repræsentativ og fik en bevidst arkitektonisk udformning. Gårdfacaderne fik derimod oftest en nøgtern udformning, som tilgodeså de rent funktionelle krav; de kunne være tilbygget med trappetårne og vinkelbygninger. Baggårdene kunne også rumme flere bygninger, som dannede et net af mindre gårdrum. Først i starten af 1900-tallet ses eksempler på karrebebyggelser, der har ambitioner om at udforme baggårdene som attraktive lyse udendørs opholdsrum. I 1920 ernes nyklassicistiske karrebebyggelser blev det en vigtig del af bygningskonceptet, at gårdrummene fik en enkel, geometrisk form med gode lysforhold til boligerne. Et fænomen, der fortsatte i dansk boligbyggeri, indtil byggerier med karrestruktur ebbede ud i 1940 erne. Renæssancebaggård Skulpturelle trappetårne Nyklassicistisk gårdrum - en præcis geometrisk form Flere skalaer og stilarter - et komplekst gårdrum Baggårde og tilbygninger Ved tilbygninger på gårdfacader skal de konkrete lys- og skyggeforhold, afstands- og brandforhold vurderes i forhold til naboer og bygningsreglementets krav. Arkitektonisk skal tilbygninger tilpasses såvel den enkelte bygning som den samlede gårdbebyggelses karakteristika. I karréer, hvor husene er opført inden for en begrænset tidsperiode, kan gårdfacaderne have flere fælles træk, for eksempel facader opmuret i gule maskinteglsten og/eller vinduer i to- og trefags standardformater og/eller ensartede trappetårne, hvilket kan give gårdrummet en helstøbt karakter, som er bevaringsværdig. Karréer med ejendomme opført over en længere periode kan have gårdfacader i flere skalaer og stilarter. Her er det relevant at benytte overordnede æstetiske retningslinjer for nye tilbygninger angående materialevalg, proportioner og formsprog. Retningslinjer, der respekterer bygningernes mangfoldige udtryk i en afbalanceret, men stadigvæk kompleks helhed. Gårdrum med ensartet skala og materialevalg\n6 Baggårde og gårdfacader ANBEFALINGER Renæssance- og borgerhuse Bindingsværkshusene og de grundmurede borgerhuses gårdfacader havde færre prangende detaljer og en mindre konsekvent symmetri end gadefacaderne. Men de havde samme regulære proportioner. De 2-3-etages høje bygninger med tilhørende vinkelbygninger, trappetårne og svalegange dannede oftest gårdrum med en intim skala. Mindre tilbygninger kan udføres, når formsprog, materialevalg, stoflighed og især skalaen respekteres. Historicistiske huse Der var markant forskel på gade- og gårdfacaderne, der oftest var opført i gule maskinteglsten uden facadegesimser og dekorative vinduesindramninger. Lige så individualistiske de historicistiske huse fremstod i gadebilledet kunne gårdfacaderne fremstå med flere varianter af trappetårne og vinkeltilbygninger. Mindre tilbygninger kan tilføjes gårdfacaderne, når gårdfacedens materialevalg, formsprog og vinduesproportioner gentages. Eller når tilbygningen udføres i en nutidig stilart, hvor der i materialevalg, stoflighed og proportioner opnås en samklang mellem nyt og gammelt. Lyst halvåbent gårdrum - de sene nationalromantiske huse Den funktionelle traditions huse Kun de tidligste huse i stilarten blev opført i karréformationer. Gade- og gårdfacader fulgte samme arkitektoniske koncept. Bygningskroppen skulle fremstå som et enkelt geometrisk volumen - trappetårne og tilbygninger er derfor fremmede for stilartens arkitektoniske koncept. Moderne tilbygninger på historicistiske huse De sene nationalromantiske huse Enten var husene opført i en traditionel karréstruktur med spartanske gårdfacader i gule teglsten, eller i en struktur med halvåbne gårdrum, hvor gårdfacaderne havde næsten samme udtryk som gadefacaderne. I helstøbte bebyggelser kan det ikke anbefales at udføre tilbygninger på gårdfacaden. Nyklassicistiske huse I det nyklassicistiske koncept skal gårdrummet fremstå som en præcis geometrisk form omkranset af ensartede og symmetriske facader. Evt. bygningsfremspring med bagtrapper er placeret symmetrisk på facaderne. Tilbygninger og facadeændringer vil generelt forstyrre den klassicistiske ro. Funkishuse Oftest var husene helstøbte med samme arkitektoniske udtryk på gade- og gårdfacade. Men gårdfacaderne kunne også have et anonymt udtryk. Eventuelle tilbygninger på de anonyme gårdfacader bør indgå i en kubistisk facadehelhed. Tilbygning - historicistisk hus - traditionelle materialer og former\n7 Tagkviste og tagelementer I alle bygningsstilarter indgår tagformen og tagbeklædningen som en del af facadeudtrykket. Taget kaldes også for bygningens "femte facade". Tagfladen kan have to forskellige roller i stilarternes arkitektoniske koncepter: den rolige eller den opsigtsvækkende. I den rolige udgave findes der to versioner: Enten den ubrudte tagform, hvor taget fremstår som en ensartet flade, der kun brydes af få skorstene placeret i kip. Eller den diskret brudte tagform; her brydes tagfladen af "anonyme" tagkviste, der er udført som spinkle trækonstruktioner og er placeret symmetrisk i tagfladen. I begge versioner skal tagfladen opfattes som en rolig, samlende flade i det totale facadeudtryk. I den opsigtsvækkende udgave er tagfladen brudt af elementer (tagkviste, tårne, skorstene), der skal fremtræde som markante indslag i en livlig facadekompositon. Rolig, ubrudt tagflade Klassisk historicisme Renæssance Historicisme - rolig Historicisme - markant Håndværkerhistoricisme Tagfladen og stilarterne Udnyttelsen af tagetager til beboelse er et boligøkonomisk fænomen. Med byernes boom i befolkningstilvæksten sidst i 1800-tallet blev indretningen af tagetager til boliger en slags standard for byejendomme. Renæssance- og borgerhuse Loftetagerne blev sjældent brugt til beboelse, men ofte til opbevaring. Loftrummet fik orienterende lys fra små støbejernsvinduer i tagfladen. De sjældne tagkviste havde en begrænset størrelse. Adgang til loftsrum skete ofte via facadekviste eller facadegavle med oplukkelige lemme og hejsearrangementer. Historicistiske huse - klassiske Tagfladen indgik i den klassiske facadekomposition som en rolig flade. De tidligste huse havde ofte tage med lave hældninger - uden beboelse. Ved udnyttede tagetager skulle kvistene være lette og diskrete konstruktioner. Det var et must, at de var placeret symmetrisk i tagfladen. En symmetri, der ofte fulgte facadens vinduesrytme. På store tagflader kunne de gængse kviste suppleres med små tagkviste placeret i et symmetrisk mønster på tagfladen, hvor vinduerne kunne være cirkulære, trekantede eller formet som appelsinskiver. Ved mansardtage havde kvistene ofte en buet tagform, og de var placeret i samme takt som facadens vinduer. Skorstene var placeret i kip og symmetrisk i facadebilledet. Historicistiske huse - renæssance og rundbuestil De tidligste renæssanceprægede huse havde lave taghældninger og ingen kviste, men små symmetrisk placerede støbejernsvinduer. De senere udgaver fik 45 graders tag eller mansardtag med beboelse i loftetagen. Her var de gængse tagkviste lette diskrete trækonstruktioner placeret i en klassisk symmetrisk orden. Historicismen opfandt dog stilvarianter, hvor tagelementerne skulle være opsigtsvækkende, for eksempel løgformede kupler på tagkviste, hvor taget også havde et løgformet spir, eller stejle "trekantede" skiferbeklædte tagkviste. De håndværker-historicistiske huse Stilarten indrettede konsekvent tagetagen til beboelse. Tagkvistene kunne være de traditionelle lette trækonstruktioner. Eller, som et særkende for stilarten, en større kvistkonstruktion med sadeltag og en frontvæg i murværk og bindingsværk, hvor bagmuren hvilede af på facadens bagmur. Kvistene var placeret symmetrisk i tagfladen.\n8 Tagkviste og tagelementer De nationalromantiske huse Stilarten benyttede sig af et bredt repertoire af kvisttyper - tagfladen måtte gerne vække opsigt. Kvistene var en del af det fabulerende facadeudtryk. Typerne spændte fra taskekviste med små vinduesformater til tagkviste med sadeltag og høj tagrejsning, ofte dekoreret med kulørte vindskeder. Farverne var klare røde, grønne og gule kulører. Tagkviste med synligt bindingsværk, hvor tavlerne var pudsede eller med mønstermurværk, var populære. Kvistenes placering i tagfladen fulgte oftest vinduesrytmen i facaden - dog kunne de særligt spektakulære kviste være placeret bevidst asymmetrisk. De nyklassicistiske huse Stilarten satte en ære i, at tagfladen fremstod som en rolig enkel flade - helst kun brudt af de symmetrisk placerede skorstene. Var tagetagen indrettet til beboelse, blev de diskrete tagkviste placeret i en stram symmetri. Tagkvistenes vinduesformater var altid i familie med facadens vinduesformater. Markante nationalromantiske tagkviste Sen nationalromantik Funkishuse Når funkishusene havde sadeltag skulle tagfladen fremstå som en ubrudt flade. Den kunne dog være brudt af facadens karnapper, der blev "forlænget" op i tagfladen som en slags facadekviste. "Forlængelserne" var udformet på enkel, kubistisk vis. Funkishuse med fladt tag kunne have tagetager med penthouses, der var trukket tilbage fra facadefronten. Penthouset var en del af facadekompositionen, hvor penthousets pladebeklædning - kobber, zink eller skiferplader - skulle danne en let kontrast til hovedbygningens tunge murværk. Penthouset havde en enkel geometrisk form - uden tagudhæng og tagrender. De sene nationalromantiske huse Hustypen udnyttede traditionelt tagetagen til beboelse, enten via mansardtage eller 45-graders tage. Man benyttede taskekviste eller traditionelle tagkviste med flade tagformer i zink som supplement til de markante murede facadegavle og frontispicer. Tagkvistenes placering i tagfladen var nøje afstemt med facadens vinduesrytme. Etagehuse - den funktionelle tradition Tagkviste er en sjældenhed i denne stilart. Rødstensudgaven havde 45-graders afvalmede tegltage med tagudhæng. De store ubrudte tagfladers nærmest monumentale enkelhed var et eftertragtet udtryk. Aftræk fra tekniske installationer blev samlet i skorstensenheder og placeret i en stram orden på tagfladen. Også i gulstensudgaven med de lavere taghældninger og eternitskiferbeklædning var tagelementerne - bl.a. ovenlys til trappeopgange - placeret i en arkitektonisk orden. Når hustypen havde tagkviste, var de placeret i tagfladen, så de konsekvent fulgte facadens vinduestakt. De modernistiske og minimalistiske huse Hustyperne har oftest fladt tag. Facadeudtrykket skal være ordentligt og struktureret. Det vil sige, at tagelementer - installationer til elevatorer og ventilationsanlæg m.m. - skal indpasses i den enkle facadekompostion. For eksempel udformet som penthouseagtige bygningsdele. Nyklassicisme Den funktionelle tradition Minimalisme Funkishuse\n9 Tagkviste og tagelementer ANBEFALINGER - TAGKVISTE Traditionelle diskrete tagkviste Tagkvistene har maksimalt en bredde på tre vinduesfag. Selve fag- og rudeopdelingen er i familie med den lodrette facades vinduesformater. Enten kan kvist- og facadevinduerne have ens størrelser, eller også kan kvistens vinduer have et mindre format - et format, der dog er proportionelt med facadens vinduesformater. Tagkvistenes sider, flunker, er en let trækonstruktion, 8-10 cm tyk og beklædt med zink eller kobber. Taget er beklædt med zink, kobber eller tagpap. Formen er et fladt sadeltag, et fladt bueformet tag eller et plant tag. Ved taskekviste er tagbeklædningen den samme som det øvrige tag. Vindskeder er udformet med smalle, ofte profilerede, brædder. Diskrete tagkviste har en mørk farvesætning, der ikke danner kontrast til tagfladen. Kvistvinduerne kan dog have samme farvesætning som facadens vinduer. Diskrete tagkviste Det kan ikke anbefales at beklæde tagkviste med byggeplader såsom cementbaserede plader eller profilerede træplader, da tagkvistenes lethed og finesse forsvinder, og materialerne har en tvivlsom stoflighed. Brede sidevægge og tykke tagkonstruktioner skæmmer kvistenes proportioner og giver facaden et uvedkommende tyngende udtryk. Glasfelter i flunker og trekantgavle er fremmede for de historiske stilarter. Markante tagkviste De nationalromantiske huse havde ofte markante og dekorerede kviste, og de spektakulære udgaver af de historicistiske huse satte en ære i at have fantasifulde kviste. De kunstfærdige kviste var udført med en betydelig håndværksmæssig kunnen. Det anbefales at søge ekspertbistand ved vedligeholdelsesarbejder. Det kan ikke anbefales at "normalisere" kvistene. Kvistenes placering fulgte facadens vinduesrytme eller var symmetriske placeret i tagfladen. Ved valmede tage bør der være minimum 1 meter fri afstand mellem kvisten og tagets grat. Kvistene følger vinduesrytmen Markante historicistiske tagkviste\n10 Tagkviste og tagelementer ANBEFALINGER - TAGELEMENTER Skorstene Traditionelle skorstene har en bred muret krave, der fortsætter i et smallere skorstensløb, som afsluttes med en gesims. De historiske stilarter til og med nyklassicismen har skorstenene placeret i kip og symmetrisk i facadebilledet. Ovenlys i tagfladen Støbejernsvinduer, især de cirkulære og ovale, var diskrete i tagfladen. Det samme er det moderne såkaldte "fredningsvindue" med smalle sorte rammer. Større ovenlysvinduer bør placeres taktfast i tagfladen. Ved de diskrete rytterlys (i kip) skal vinduets tværmål og dets højde over tagfladen være minimale. Bevidst markante ovenlys proportioner bør afstemmes med det samlede facadeudtryk. Tekniske installationer Udluftning af faldstamme og friskluftsanlæggets ind- og udtag blev omkring 1900-tallet samlet i murede skortensenheder, der blev placeret i en arkitektonisk orden på tagfladen. Skorstensløsningen, som også findes i kobber og zink, kan anbefales. Det samme kan "metalkasser" med skråtstillede lameller ved de modernistiske huse, når de indgår i det arkitektoniske udtryk. Vilkårligt placerede og "nøgne" tekniske installationer på tagfladen, både ved fladt tag og sadeltag, skæmmer husenes arkitektur. 10\n12 Teknik- og Miljøforvaltningen Stigsborg Brygge 5 Tlf Nørresundby April 2008\nTidslinje for stilarter i etagehusbyggeriet: Spørgsmål om stilbladene kan rettes til arkitekt Ulla Kristensen, tlf. 9931 2239.\nStilblade Etagehuse Stilblade - Etagehuse Aalborg Kommune har udarbejdet stilblade for 11 af de 12 mest typiske stilarter for etagehuse fra perioden omkring 1880 erne og frem til i dag. Stilbladene fortæller\nStilblade. Historiske huse\nStilblade Historiske huse Stilblade - Historiske huse Med stilblade for de historiske huse ønsker Aalborg Kommune at optimere bevaringen af ældre huse i Aalborg Midtby, opført fra 1500-1600-tallet og til\naltaner & tagterrasser Retningslinier for altaner og tagterrasser\naltaner & tagterrasser Retningslinier for altaner og tagterrasser Revideret 1. november 2015 Indhold 2 Lys og luft til alle 3 Hensyn til dagslys 4 Altaner i eksisterende byggeri...5 Beregningsværktøj...5\nForslag til. Stilblade til Lokalplan nr for Præstevænget, Blomstervænget og Ved Nordstien\nForslag til Stilblade til Lokalplan nr. 1.2-9 for Præstevænget, Blomstervænget og Ved Nordstien Historicisme STILBLADE TIL LOKALPLAN NR. 1.2-9 FOR PRÆSTEVÆNGET, BLOMSTERVÆNGET OG VED NORDSTIEN Historicismen\nStilblade [ Forstå dit hus ]\nStilblade [ Forstå dit hus ] De følgende sider indeholder 12 stilblade med beskrivelse af de karakteristiske træk ved den pågældende stilart, og der gives anbefalinger til, hvordan man kan bygge om og\nIndhold. 07 Det klassicistiske etagehus: Senklassicisme og palæstil\nIndhold 07 Det klassicistiske etagehus: Senklassicisme og palæstil 11 Det historicistiske etagehus: Italiensk og hollandsk renæssance samt rundbuestil 15 Det håndværker-historicistiske etagehus 18 Det\nLOKALPLAN 1-4-103 VANGSMINDE KARRÉEN Ø-GADEKVARTERET\nLOKALPLAN 1-4-103 VANGSMINDE KARRÉEN Ø-GADEKVARTERET AALBORG KOMMUNE TEKNIK- OG MILJØFORVALTNINGEN MAJ 2008 Nærmere oplysninger Aalborg Kommune Teknik- og Miljøforvaltningen Stigsborg Brygge 5, Postboks\nVonge. Vejledning og retningslinjer for støtteberettiget bygningsfornyelse\nVonge Vejledning og retningslinjer for støtteberettiget bygningsfornyelse Forord Vejle Kommune vil gerne medvirke til, at bymidten i Vonge istandsættes og vedligeholdes på en måde, der kan forbedre og\nLokalplan nr. 025 for Kyndby Huse Hvidbog - behandling af høringssvar\nLokalplan nr. 025 for Kyndby Huse Hvidbog - behandling af høringssvar Afsender 1. Andelsboligforeningen Kyndby Huse Resumé af høringssvar a. Det ønskes slettet at DONG Energy skal høres inden beslutning\nVEJLEDNINGSBLADE SUPPLEMENT TIL VEJLEDNING FOR RINGKØBING BYMIDTE\nVEJLEDNINGSBLADE SUPPLEMENT TIL VEJLEDNING FOR RINGKØBING BYMIDTE INTRODUKTION Ringkøbing-Skjern Kommune ønsker at fortsætte den hovedlinje, der hidtil er blevet fulgt for at bevare den smukke bymidte\nFrederiksberg Kommune Byggeri og Arkitektur Smallegade Frederiksberg\nFrederiksberg Kommune Byggeri og Arkitektur Smallegade 1 2000 Frederiksberg A N D R A G E N D E 26. september 2016 Rev. 20.12.2016 4744br03 gh Ejendommen: Matr. nr.: Ejer: Vedr.: Frydendalsvej 3, 1809\nForslag til lokalplan "Svanevænget" med kommuneplantillæg\nForslag til lokalplan "Svanevænget" med kommuneplantillæg Offentlig høring fra xx. xxxxxx 2006 til xx. xxxxx 2006 Bilag 1 Borgerrepræsentationen har den xx. xxxxxxx 2006 vedtaget forslag til lokalplan


Emne-Uge med Cirkus Big\nFå jeres helt eget cirkus på kun en uge. Alle børn/medarbejdere omdannes til verdensartister under kyndig vejledning af Cirkus Big´s instruktører.\nVores cirkusuger er flittigt brugt af Børnehaver, SFO, klubber og skoler.\nVi tilbyder et forløb hvor vi påtager os ansvaret for både planlægning samt afvikling.\nVi stiller med alle relevante materialer etc.\nEn uge kunne se sådan ud:\nMandag: Vi hejser cirkusteltet sammen - Og snakker om cirkushistorien.\nCirkusforestilling af ægte cirkusartist(er)\nTirsdag: Undervisning i jonglering, Musik og Linedans\nOnsdag: Undervisning i Akrobatik, Klovn og Domptør ( vilde dyr )\nTorsdag: Undervisning i Gøgl, Teater og trylleri\nFredag: Kæmpe Gallashow hvor børn og voksne optræder sammen\nVarighed: (5 dage - Tirs, Ons + Torsdag 4 x 45 min. Man + Fredag efter aftale )\nPris: efter aftale\nIntet er for småt - intet er for stort. Ring i dag og hør mere om vores attraktive tilbud.\nAlle former for mobilunderholdning i lyserød forklædning. Ballonklovn, rulleskøjter, gadeshows og parader.\nEr der gået cirkus i personalegruppen, så book den perfekte cirkusdirektør til at genskabe fællesskab og fremdrift.\nCirkuslegeplads med Cirkus Big - Her kan du lære at jonglere og klovne.\nCirkus Pink er lyserødt cirkus designet til bla. Giro d´Italia, Lyserød Lørdag og Støt Brysterne.\nCirkus Big - Fællesfoto 2015\nEn flok humørfyldte klovne, som altid garanterer et godt grin!\nKlovnen Knud i Cirkus Big\nKlovnen Knud bliver chokeret over sin egen dumhed i Cirkus big.\nMr. Big og Mr. Las Vegas.\nTo entertainere, som begge formår at fastholde publikum i hvert eneste sekund.\nShow på Cirkuskontortet\nI vores dejlige lokaler på Nørrebro, inviterer vi sommetider publikum ind på vores hyggelige kontor til shows og workshops.\nMr. Big giver den gas\nMr. Big i en af hans over 200 kostumer. Klar til at give den gas.\nMr. Big på rulleskøjter\nMr. Big er en anerkendt og dygtig danser på rulleskøjter. Han har danset mange steder omkring i verden.\nCirkus Big Turne 2013\nMr. Big, prinsessen Ursula og Klovnen Knud. Et stærkt hold som bemandede Cirkus Big i 2012 og 2013.\nGruppebillede 2018 - Sommerturne.\nHver sommer tager Cirkus Big på turne og afprøver nye konstallationer af artister. Dette billede er fra 2018.\nMr. Big solo I gul kostume.\nMr. Big soloartist. så er alle roller besat med latter-og kvalitetsgaranti.\nCirkusdirektøren som koordinator\nOfte hyres cirkusdirektøren Mr. Big som koordinator til større og mindre arrangementer, hvor han står for telte, strøm, udsmykning og andet logistisk omkring festivaller, fester og markeder.\nKaninen Ninus er børnenes ven. Den driller altid den de sure i cirkus og børnene elsker hvordan kaninen altid vinder. Den er også god som Påskeharen.\nMr. Big I Fitness World\nMr. Big holder sig i god form og har trænet i fitness de sidste 20 år.\nCIrkusdrengen Oskar er født i cirkus og kan charmere ethvert publikum.\nKomikeren Mr. Big\nManden med 1000 ansigtsudtryk. Han kan få folk til at grine uden at åbne munden!\nEt show om at drømme og turde udleve ens fantasier. Showet kan sammensættes med flere artister efter ønske og spilles i et specielt setup med flere maneger og livemusik.\nMr. Green er grøn på flere plan. Han tilbyder mobil underholdning, som altid leveres med offentlige transportmidler, så der passes bedst muligt på miljøet.\nDanseren Mr. Big\nMr. Big danser og fornøjer ethvert publikum med hans sjove trin og finurlige hop.\nAfterski med Cirkus Big\nCirkus Big har i mange år tilbudet afterski-underholdning til flere hoteller i norden. Vi tilbyder en ugesakke med nye shows hver dag!\nCirkusskole med Cirkus Big.\nLær at jonglere, balance og meget mere med Cirkus Big.\nDenne fantastiske klovnetrio er helt specielt god til de mindre børn.\nBallonklovnen Mr. Big\nMr. Big laver ballondyr til alle børn. over 100 ballondyr i timen kan det blive til. Tilbydes også på rulleskøjter, så der også er dans og artisteri med i leveringen.\nGruppebillede med de fantastiske artister fra sæson 2014.\nMr. Big - One-man-show.\nEt show I høj fart, som garanterer en bred vifte af underholdning for alle aldre.\nStrandtur i Tisvilde\nHver sommer besøger Cirkus Big Tisvilde Højskole 3 gange. Ved hvert besøg afslutter vi med en festlig og musikalsk humørparade med børn og bedsteforældre ned igennem tisvilde by.\nKlovnen Knud og cirkusdirektøren konflikter i deres venskab, og på værste upædagogiske vis inddrager de børnene i en neglespisende konflikt. Heldigvis ender det hele godt.\nAkrobatik på direktørens hoved.\nCirkusdirektøren i Cirkus Big må ligge hoved til lidt af hvert. Her står en af verdens bedst dansere på hans hoved i et halsbrækkende akrobatisk nummer. Fra Campingturne 2014.\nVi tilbyder særlige påskeshows, som evt. kan peppes op med vores kreative påskeværksted. Eller måske Påskeharen Ninus som uddeler påskeæg.\nCirkus Big på tur.\nCirkus Big kører hver sommer landet rundt med deres hyggelige telte. De besøger campingpladser, kræmmermarkeder og parker landet over.\nBuster Oregon Mortensen - fra filmen Busters Verden. Var med til at inspirer den unge Benjamin Breith til at starte sit eget cirkus. Derfor lavede Benjamin også denne hilsen Tilsit barndomsminde til hans 10 års jubilæumsshow,\nMr. Big 10 års jubilæumsshow.\nCirkus Big blev startet i 1998. Her ses Mr. Big alias Benjamin Breith i hans 10 års jubilæumsshow.\nFar og Søn på scenen.\nEn glad og lykkelig familie på tur igennem landet. Far og søn optræder ofte sammen i mange numre.\nBallonklovn i festlige farver\nMr. Big er en af landets hurtigeste og ikke mindst sjoveste ballonklovne. Han laver ballonhund, ballonsvane, ballonsværd, ballongiraf, ballonhat og meget mere. Dette kan også tilbydes på rulleskøjter.\nCirkus Big • Tlf. +45 50 55 04 03 •\n© 2019 Cirkus Big. All Rights Reserved.


25-04-2018 | Entreprise og fast ejendom\nI TVC Advokatfirma anbefaler vi altid, at du rådfører dig med en juridisk rådgiver i forbindelse med dit boligkøb. Her er 5 gode grunde til, at du bør have en juridisk rådgiver ved din side, når du køber bolig:\nEjendomsmægler er sælgers repræsentant\nDet er som oftest ejendomsmægleren, som udfærdiger købsaftalen og indhenter de bilag, der fremlægges til købsaftalen. Derfor kan købsaftalen være skrevet på den måde, der bedst tilgodeser sælger.\nDu bør derfor sikre, at købsaftalen med bilag gennemgås af en rådgiver, der læser teksten med købers ”briller”. Ved køb af bolig er der mange faldgruber, og det er derfor vigtigt, at du som køber får hjælp af en rådgiver, der udelukkende varetager dine interesser.\nEn fagprofessionel vurdering\nEn købsaftale med bilag udgør oftest mere end 100 sider. Det kan som køber være vanskeligt at danne sig et overblik over de forhold, der omgiver bolighandlen, samt hvilke konsekvenser de har for dig som køber.\nDin juridiske rådgiver sikrer, at du får et overblik over forholdene og de forpligtelser, du påtager dig som køber i forbindelse med din bolighandel, ligesom din rådgiver sikrer, at de små detaljer ikke overses.\nI en købsaftale finder du bl.a. tilstands- og elinstallationsrapport, servitutter, ejendomsdatarapport, lokalplaner samt juridiske begreber og termer, der kan være vanskelige at forstå og forholde sig til. At købe bolig handler således ikke blot om simpel skødeskrivning og refusionsopgørelse.\nVores juridiske rådgivere har stor erfaring i gennemgang af købsaftalens dokumenter og kan derfor hurtigt danne sig et overblik over, hvilke konsekvenser bolighandlen har for dig. Samtidig sikrer vi, at du bliver vejledt gennem hele processen.\nSom din juridiske rådgiver hjælper vi dig også i dialogen med sælger. Vi kan f.eks. hjælpe dig med forhandling af bedre vilkår som tillæg til købsaftalen og på den måde sikre, at købsaftalen tilpasses dine behov og forudsætninger. Desuden indhenter vi eventuelle yderligere oplysninger og dokumentation, som måtte være relevant for netop din bolighandel. På den måde undgår du ubehagelige overraskelser.\nEt boligkøb har ofte familiemæssige konsekvenser\nKøb af bolig er en stor økonomisk beslutning. Det er derfor vigtigt, at du som boligejer danner dig et overblik over, hvordan du og din familie er sikret, hvis en af jer skulle gå bort, eller hvis du og din partner vælger at gå fra hinanden. Som din juridiske rådgiver kan vi hjælpe dig med at overskue disse forhold.\nHos TVC Advokatfirma tilbyder vi som led i vores boligrådgivning et familietjek hos en af vores familieadvokater, der gennemgår dine og familiens behov. Familietjekket er gratis og ganske uforpligtende.\nVælger du at søge rådgivning hos en advokat i forbindelse med købet af din næste bolig, vil din advokat være underlagt et professionelt rådgiveransvar.\nDet betyder, at i så fald din rådgiver yder en forkert rådgivning, overser et betydningsfuldt vilkår eller på anden måde begår en fejl, som får betydning for dig, er det din rådgiver, der hæfter for det tab, du måtte blive påført.\nVores advokater er dækket af en lovpligtig ansvarsforsikring. Derfor er du sikret, at utilstrækkelig eller mangelfuld rådgivning ikke medfører et økonomisk tab for dig.\nAt din rådgiver kan drages til ansvar, hvis rådgiveren begår fejl, er ligeledes med til at sikre dig en væsentlig kvalitet i den rådgivning, du modtager som køber.\nSørg altid for at underskrive en købsaftale med et advokatforbehold. Med et advokatforbehold er du sikret, at købsaftalen først er endelig, når din advokat har godkendt aftalen.\nAlternativt kan du vente med at underskrive købsaftalen, indtil aftalens dokumenter er gennemgået af din juridiske rådgiver.\nI forbindelse med boligkøb er spørgsmålene talrige. Hos TVC Advokatfirma anbefaler vi, at du anvender en advokat i forbindelse med dit næste boligkøb, således at du er sikret en kompetent køberrådgivning.\nMed TVC Advokatfirma er du som køber sikret juridisk tryghed i hele processen. Vi har et hold af erfarne specialister siddende klar til at hjælpe dig med din næste bolighandel.


Kultur | Page 4 | DSR\nSygeplejersken 2006 ; (3): 20-22. Øvrige artikler\nModelfoto: Thomas Tolstrup\nDe kan være en belastning, men også en ressource. Pårørende til patienter med indvandrerbaggrund fylder godt i sygeplejerskernes hverdag. Og mange af de sygeplejersker, som har deltaget i en undersøgelse, Sygeplejersken har foretaget i samarbejde med analysebureauet Catinét, synes, de kræver meget.\nI undersøgelsen siger næsten tre ud af fire sygeplejersker, at de opfatter relationen til de pårørende som anderledes end relationen til pårørende til patienter med dansk baggrund.\nUd af de sygeplejersker, der finder relationen anderledes, siger ni ud af 10, at de finder relationen belastende i en eller anden grad. Undersøgelsen siger til gengæld også, at lidt under hver 10. ikke mener, at de pårørende er mere krævende end andre.\nTværtimod, siger en anonym sygeplejerske i undersøgelsen:\n"Jeg er imponeret over deres omsorg for hinanden."\nDe sygeplejersker, der opfatter de pårørende som en belastning, synes, de fylder meget i afdelingerne, stiller mange krav til pleje og behandling og retter sig ikke efter hospitalets rutiner.\nEn sygeplejerske skriver, at det kræver meget mere arbejde at skulle passe en patient med indvandrerbaggrund, fordi hele familien er medindlagt.\nDet formulerer en anden sygeplejerske i undersøgelsen sådan:\n"De pårørende er en større belastning end patienten selv."\nSygeplejerskerne i undersøgelsen har bl.a. forholdt sig til spørgsmål om antal af pårørende, de pårørendes forståelse for hospitalets rutiner og retningslinjer, deres krav og deres støtte til indlagte familiemedlemmer.\nEn markant forskel på danske pårørende og pårørende til indvandrere er den helt overvældende interesse, indvandrerne viser de indlagte familiemedlemmer. Ikke alene møder de talstærkt op, de er også meget lidt tilbøjelige til at forlade\nhospitalet igen. Det virker forstyrrende for både pleje og behandling, for medpatienter og det indlagte familiemedlem selv, fremgår det af undersøgelsen.\nAnalysebureauet Catinét har for Sygeplejersken undersøgt, hvordan sygeplejersker møder patienter med indvandrerbaggrund og deres pårørende. Ud af 2000 repræsentativt udvalgte sygeplejersker har de 746 besvaret det udsendte spørgeskema i perioden 11. august -12. september 2005. Det giver en svarprocent på 36. Besvarelserne er anonyme. 689 af de udfyldte spørgeskemaer indgår i den endelige rapport om undersøgelsen.\nSprogproblemer, manglende respekt for hospitalets rutiner og forskellige opfattelser af sygdom og sundhed er nogle af hovedtendenserne i de mange svar, som blev behandlet i artikler i Sygeplejersken nr. 2/2006 samt i dette nummer (nr. 3/2006).\nKilde: Sygeplejerskens undersøgelse af patienter med indvandrerbaggrund\n"Det kan være svært at pleje en patient, hvis de pårørende er på døgnet rundt," skriver en sygeplejerske i undersøgelsen.\nDet er især antallet af pårørende, der kan virke overvældende. 10-20 familiemedlemmer ad gangen er ikke noget særsyn:\n"Der var utrolig mange pårørende - 15-20 stykker - og de forstod ikke, at de ikke alle sammen kunne være inde på en lille intensiv stue med en alvorligt syg ung mand," fortæller en af sygeplejerskerne i undersøgelsen.\nFor patienter med indvandrerbaggrund er familie et udvidet begreb, hvilket kan betyde, at alle med en eller anden relation til familien dukker op på hospitalet. En sygeplejerske taler om en hel klan, en anden har oplevet, at besøgende fra hele Europa kom strømmende til og ikke kunne forstå, at ikke alle kunne komme ind med det samme, når de nu var rejst så langt.\nDe mange besøgende kan også være en belastning for medpatienterne. Undersøgelsen rummer talrige udsagn om uro på stuerne, når indvandrerpatienternes pårørende dukker op:\n"Der er ingen forståelse for, at de skal forlade stuen, når der skal arbejdes med patienten ved siden af," skriver en sygeplejerske.\n"Medpatienterne kan ikke få en middagslur på grund af de pårørende," skriver en anden.\nIfølge sygeplejerskerne i undersøgelsen ender det ofte med, at en patient med indvandrerbaggrund får enestue. Det bliver af flere kaldt positiv særbehandling og får enkelte til at fundere over, hvorfor lige netop indvandrerpatienter skal have fordele, når deres sygdom i øvrigt ikke berettiger til det. En af dem forklarer:\nNæsten tre ud af fire sygeplejersker (70 pct.) i Sygeplejerskens undersøgelse opfatter relationerne til de pårørende til patienter med indvandrerbaggrund som anderledes end relationerne til pårørende til patienter med dansk baggrund.\nNi ud af 10 af dem, der opfatter relationerne anderledes, ser de pårørende til en patient med indvandrerbaggrund som en belastning i en eller anden grad.\n"Det er svært at håndtere mange pårørende på flersengsstuer. Egentlig bliver det til en slags omvendt diskrimination, da vi ofte ender med at give disse patienter enestuer, så hele familien kan være der." Særbehandling kan også give sig udslag i, at sygeplejerskerne "bøjer" afdelingsreglerne for at imødekomme indvandrerfamilierne:\n"Når enestue ikke er muligt, lader jeg de pårørende sove i weekendseng ved siden af patienten, også selv om det generer medpatienten," fortæller en sygeplejerske.\nOverholder ikke regler\nUd over postyr og uro på stuerne oplever mange sygeplejersker, at de pårørende ikke vil følge hospitalets rutiner:\n"De respekterer ikke personalets anvisninger og overholder ikke afdelingens regelsæt," lyder det samstemmende fra flere af sygeplejerskerne i undersøgelsen.\nDet drejer sig især om besøgstider og antal af pårørende.\n"Jeg har mødt pårørende, som har følt sig forfulgt og diskrimineret, da de høfligt blev bedt om at tage hjem, fordi der var patienter, som gerne ville sove. Klokken var da 23 om aftenen," fortæller en sygeplejerske.\nAndre sygeplejersker fortæller, at pårørende dukker op på alle mulige tidspunkter af døgnet. Det er ikke ualmindeligt, at 10-11 pårørende dukker op ved 22-tiden og ofte medbringende børn. Det sidste får en sygeplejerske til at fortælle:\n"Der sættes ingen grænser for mindre børn. De slår ofte eller sparker ud efter personalet. De larmer og roder. Forældrene stopper dem ikke. De er tilsyneladende ligeglade."\nEt andet forhold, nogle sygeplejersker finder belastende i dagligdagen, er de pårørendes selvfølgelige omgang med hospitalets ressourcer:\n"De tager mad og drikkevarer fra patientvognen. De tømmer afdelingens køleskab. De vil have penge til busbilletter," lyder det.\nOmsorg fra familien\nI mange af de hjemlande, indvandrerne kommer fra, er det en selvfølge og en nødvendighed, at familien tager sig af deres syge familiemedlem under en hospitalsindlæggelse. Det gælder både med hensyn til pleje og forplejning. Den tradition har mange indvandrere bragt med sig til Danmark:\n"De pårørende forlanger eller forventer at blive en del af sygdomsforløbet."\n"Pårørende forventer ofte anden behandling end den tilbudte."\n"De pårørende bestemmer ofte, hvad patienten må give af oplysninger," er nogle af udsagnene fra undersøgelsen.\nDe pårørendes interesse omfatter også maden. Nogle dukker op med patientens livretter og kan ikke forstå, at hospitalet ikke kan opbevare maden i dagevis.\nNogle sygeplejersker har erfaring med, at mødre begynder at give deres nyopererede børn slik, så børnene kaster op. I det hele taget er det svært at få familien til at holde igen, når patienten skal faste, understreger andre i undersøgelsen.\nKnap hver 10. sygeplejerske (9 pct.) finder, at de pårørende ikke er nogen særlig belastning i deres arbejde, snarere en ressource:\n"Vi danskere kunne nok lære noget af dem," skriver en sygeplejerske.\n"Det er dejligt at se den store omsorg for deres familie. De pårørende er ofte mere støttende."\n"Det er vigtigt hele tiden at have den, der bestemmer i familien, med i samarbejdet."\n"Bedsteforældrene bestemmer alt i familien og sætter dagsordenen."\n"Derfor er det," som en af sygeplejerskerne konkluderer i undersøgelsen, "en udfordring at få de pårørendes tillid og forståelse."\nIrritation. Frem for at blive irriteret over indvandrerpatienters opførsel og ønsker kan plejepersonalet lære at se på sig selv som en gruppe, der reagerer ens i mange situationer. Ved at gøre irritationen til et fælles anliggende kan den bearbejdes i fællesskab, og indvandrerpatienten kan mødes professionelt.\nSygeplejersken 2006 ; (2): 48-51. Sygeplejefaglige artikler\nAnna Fasting , cand.mag., Kultur- og Sprogmøde Studier samt Kommunikation, RUC\nBliver du irriteret, hvis patienten er indvandrer, og vedkommende ikke forstår, hvad du siger, eller modsætter sig de råd eller den vejledning, du giver? Påvirker det, hånden på hjertet, dit forhold til andre indvandrerpatienter?\nJeg sætter i denne artikel fokus på plejepersonalets egen rolle i mødet med den besværlige indvandrerpatient.\nI 2003 blev der i Sygeplejersken bragt fire artikler om muslimsk tankegang og traditioner (1). Formålet med artiklerne var, at mødet mellem sygeplejersker og muslimer kunne blive præget af forståelse frem for fordomme. Jeg vil som et supplement sætte fokus på plejepersonalets negative følelser og irritation, når indvandrerpatientens opførsel eller ønsker er uforståelige, eller de ikke stemmer overens med personalets forventninger og ønsker om et normalt indlæggelsesforløb.\nNår snørebåndet knækker\nNår vi binder vores sko, kan vi tænke på noget andet samtidig. Men hvis snørebåndet knækker, bliver vi irriterede over, at det ikke bare fungerer, som vi havde regnet med. Og det er helt normalt at blive irriteret, når noget går én imod, eller det ikke er, som man lige forventer det. Når man bare passer sit arbejde, og hverdagen fungerer, koncentrerer man sig ikke så meget om hver detalje i det, man laver, fordi det meste kører på rutinen.\nAlle, der arbejder i plejesektoren, ved dog godt, at der kan ske mange uforudsigelige ting. Men med danske og ressourcestærke patienter er der for det meste en vis grad af forudsigelighed, som betyder, at arbejdet kan glide, som man ønsker og forventer det.\nMan kan bedst kommunikere med de mennesker, som ligner én selv, også selv om man er god til at leve sig ind i andres behov. Men når tingene pludselig ikke længere glider ubesværet, eller når man oplever, at ens grænser for, hvad der er god eller normal opførsel, bliver overtrådt - når snørebåndet knækker - er det normalt at blive irriteret.\n"Man passer meget på, hvad man siger."\nOrdene kommer fra en social- og sundhedsassistent, som åndede lettet op efter et gruppeinterview med to andre ansatte på en fødeafdeling. Interviewet handlede om konflikter med indvandrere og flygtninge. Sygeplejersker, jordemødre, social- og sundhedsassistenter og andet plejepersonale kan alle komme ud for besværlige og ressourcekrævende patienter, eller patienter som bare er meget svære at forstå. Indvandrerpatienter kan nogle gange opleves sådan, fordi de ofte har andre forventninger til et normalt indlæggelsesforløb og andre normer for, hvordan man opfører sig som patient eller pårørende på et hospital. Der er også mange sproglige og kulturelle forskelle, som kan betyde, at man taler helt forbi hinanden.\nVil ikke være racister\nBliver man irriteret på en indvandrer eller flygtning, taler man ikke gerne åbent om det. Det stemmer ikke overens med mange ansattes selvopfattelse, at man bliver irriteret på patienter, som er afhængige af ens professionelle hjælp, og slet ikke på indvandrere, fordi de regnes for mere udsatte i samfundet. Men problemet handler også om noget andet og mere generelt. Det stemmer nemlig heller ikke overens med hele den danske selvopfattelse, at man bliver irriteret på indvandrere eller flygtninge "bare fordi de er det," som én sagde til mig.\nDanskere har generelt meget ubehagelige associationer til racisme og etnocentrisme, fordi vi historisk forbinder det med Ku Klux Klan i USA, apartheidsystemet i Sydafrika og nazismen og 2. Verdenskrig i Europa. Disse eksempler står som skræmmebilleder på, hvad racisme kan føre med sig. Hvis man bliver irriteret på en indvandrer eller flygtning, kan man derfor hurtigt blive bange for, at andre skal tro, at man er racist, og derfor udtrykker man helst ikke de negative følelser, man kan have. De kan måske i stedet sætte sig som en uformuleret irritation. Paradokset er, at man sagtens kan være stærkt irriteret på indvandrere sideløbende med mange gode intentioner om ligeværd og mangfoldighed og god og empatisk pleje til alle patienter. Men den irritation, der ikke tales om, kan alligevel også komme til at påvirke kvaliteten af den pleje, man giver indvandrerpatienten.\nBrud med normer\nPlejepersonalet kan blive irriterede, når indvandrere gør og siger ting, som de synes er mærkelige eller endda forkerte: Man kan blive irriteret, når en mandlig pårørende kræver en urimelig særbehandling, eller hvis han insisterer på at føre ordet for en kvindelig indlagt, som måske ingenting siger, og som vender blikket væk, hver gang man prøver at få kontakt med hende.\nMan ved måske godt, at der er nogle kulturelle forskelle, som man skal tage hensyn til, men nogle gange bliver det hele blandet sammen i én pærevælling, og man kan ikke finde ud af, hvad der er kultur, og hvad der ikke er. Man ved med andre ord ikke altid, hvordan man skal handle i situationen, fordi man vakler imellem sin faglige viden om, hvad der er godt, og patientens usynlige behov.\nDet kan være svært at gennemskue, hvad en kvindelig patient ønsker, hvis hun ingenting siger, eller hvis man skal tolke alting igennem et kulturelt filter, som man ikke kender godt nok. Når en indvandrer- eller flygtningepatient både opfører sig på måder, man ikke forstår, og måder, man ikke kan lide, kan der derfor hurtigt ske en distancering til patienten og de pårørende, fordi man synes, at hele forskelligheden bliver forkert. Man kan, uden at ville det, komme til at sammenligne deres normer med vores, og man kan blive irriteret over, at de ikke bare bliver ligesom os.\nDen norske antropolog Marianne Gullestads mange undersøgelser viser, at skandinaver har en tendens til at synes, at de mennesker, man omgiver sig med, helst skal være ligesom én selv (2). Vi omgiver os med mennesker, som socialt, politisk og kulturelt ligner os selv.\nKommunikationsforsker Jens Hjort Andersen mener tilsvarende, at forskellighed for mange danskere i sig selv føles lidt ubehageligt. Ubehaget bliver forstærket, når forskelligheden er stor, og man er fysisk tæt på hinanden (3). Flere personalemedlemmer på et sygehus har givet udtryk for, at de ikke altid ved, om indvandrerpatientens adfærd i samvær med andre er gode normer i deres egen kultur, eller om de i situationer, som har virket uforståelige, netop har brudt deres egne normer. Andre har givet udtryk for, at man ikke altid ved, hvad de kan finde på, og én fortalte mig, at hun syntes, at nogle arabere kunne være som tikkende bomber. Det kan både være udfordrende og give "lidt liv," at man oplever så mange forskelle, som en sygehjælper sagde, men det kan altså også opleves som meget frustrerende. Forskelligheden kan for nogle personalemedlemmer blive så overvældende, at man næsten giver op og slet ikke har lyst til at samarbejde og kommunikere med patienten.\nSkandinaver er generelt ikke særlig gode til at vise frustrationer åbent, fordi vi hellere undgår konflikter og konfrontationer for at få tingene til at glide let og ubesværet. Ofte siger vi ikke noget, hvis vi bliver irriterede, men lader måske med indirekte tegn den anden forstå, at vi er det.\nNår en dansk ansat på et sygehus bliver irriteret på en indvandrerpatient, bliver det endnu sværere at sige noget, end det plejer at være. En jordemoder fortalte mig, at hun godt kunne finde på ikke at sige noget til en gæst, der er indvandrer, hvis vedkommende står og drikker patienternes saftevand uden at lægge penge for det, for, som hun sagde: "Nogle gange er det bare lettere ikke at sige noget."\nMange danskere ser sig selv som åbne og tolerante. Det stemmer ikke overens med vores selvopfattelse, at man kan blive irriterede på indvandrere, bare fordi de er forskellige fra én selv. Men hvis man ikke bliver bevidst om den irritation, man har, kan den, uden at man lægger mærke til det, komme til at betyde, at man har mindre lyst til at arbejde med indvandrerpatienter. For nogle kan de dårlige erfaringer blive ved med at overskygge de gode, og det kan få den konsekvens, at man uden at ville det generelt betragter alle indvandrere og flygtninge som besværlige, mindre givende eller simpelthen uforståelige.\nEn jordemoder fortalte om en svær situation med en somalisk patient for over seks år siden, der betød, at hun i lang tid ikke havde lyst til at gå ind på en stue, hvor der lå en patient med et udenlandsk navn. Hun havde haft mange gode oplevelser med somaliere i sit arbejde, men de følelser, den konkrete situation havde vakt, sidder stadig i hende.\nVigtigt at se indad\nDet er en god idé at konfrontere sine negative følelser og fordomme, fordi de kan fortælle én noget om, hvorfor man reagerer, som man gør. De siger også noget om én som dansker og som ansat på en bestemt afdeling på et bestemt sygehus. De måder, man reagerer og tænker på, er ikke unikke. De bestemmes også af de sociale og kulturelle rammer, man er en del af. Man kan altså finde ud af, at ens kolleger tænker og oplever mange ting, ligesom man selv gør.\nMan kan få meget udbytte af at se på sig selv som en del af en gruppe, f.eks. som danske kolleger, i stedet for kun at fokusere på de andre som gruppe. Man kan samtidigt tillære sig kompetencer i konfliktløsning sammen med sine kolleger; disse redskaber kan i øvrigt bruges i alle livets relationer. På det danske Center for Konfliktløsning afprøver man kompetenceredskaber på kurserne, og man lærer at fokusere på sin egen rolle i konflikter og svære situationer.\nJeg har i mit eget arbejde fokuseret på en videreudvikling af denne selvransagelse, fordi jeg mener, det er vigtigt at formulere de negative emotioner og kropslige ubehag, man kan have i konfliktsituationer. Det er væsentligt, at man taler sammen om, hvad der sker, når ens grænser bliver overtrådt af f.eks. indvandrere eller flygtninge. Det er vigtigt, fordi det er et socialt tabu, som man næsten aldrig taler om med nogen.\nVed at turde tale sammen om det kan man måske også lære at se sine frustrationer og måder at handle på som et fælles vilkår, man deler med mange andre. Man kan måske finde ud af, hvordan det kan lade sig gøre, at man som danskere kan blive så irriterede på dem, selvom man ser sig selv som en del af et tolerant og åbent folkefærd. Det er vigtigt at prøve at forstå baggrunden for sin irritation, så man kan gå mere åbent og konstruktivt ind i kommunikationen med de mennesker, som opfører sig så uventet.\nSom gruppe kan man lære noget nyt om "os," og den viden kan man måske bruge til at blive bedre til at ændre nogle af de måder, man opfører sig og tænker på i de besværlige situationer. Sådanne metoder kan udvikles på mange måder, og man kan selv eksperimentere sig frem i netværksgrupper, på kurser eller på temadage på sin arbejdsplads.\nDet vigtigste perspektiv er, at man prøver at forstå sig selv og hinanden ved at se indad, i stedet for at man kun ser i retning af de andre og dermed, med skjult irritation, kun forholder sig til alt det fremmede, som skiller sig ud.\nAnna Fasting er cand.mag. i Kultur- og sprogmødestudier samt Kommunikation. Hun har udarbejdet et pilotkursus i konfliktløsning sammen med undervisere fra Center for Konfliktløsning, www.konfliktloesning.dk i København. Anna Fasting er ansat som ekstern lektor ved studienævnet for Kommunikation, RUC.\nMeldgaard A. Kulturkløft kræver adfærdsændring. Sygeplejersken 2003;(2):14, Oberleitner M. Grundlæggende doktriner i islam. Sygeplejersken 2003;(19):24-7, Oberleitner M. Kroppen dør, sjælen lever. Sygeplejersken 2003;(21):26-8, Oberleitner M. Glem ikke mennesket. Sygeplejersken 2003;(22):20-3.\nGullestad M. The art of social relations. Essays on culture, social action and everyday life in modern Norway. Oslo: Scandinavian University Press; 1992. Gullestad M. Det norske sett med nye øyne. Kritisk analyse av norsk innvandringsdebatt. Oslo: Universitetsforlaget; 2002.\nAndersen JH, Jensen ADR. Etniske minoriteter. Kulturmøder i sundhedsvæsenet. København: Munksgaard; 2001.\nFasting A. Immigrant patients should be met professionally and without prejudice. Sygeplejersken 2006;(2):48-51.\nThe focus of the article is on the roles of nursing staff in their encounter with difficult immigrant patients. The reason why staff find this category of patient irritating is often that a patient's behaviour or wishes are difficult to understand or do not harmonise with the expectations of the staff. But this does not harmonise with the Danes' self-perception of being irritated by immigrants or refugees. This irritation is therefore often repressed for fear of other perceiving them as racist.\nIt is therefore extremely important to be aware of why one is irritated, since negative emotions and prejudices cannot be corrected, nor conflicts solved, until staff venture to tackle their own role and part in the conflicts by means of self-examination and reflection. The staff must talk about their irritation and to a higher degree attempt to understand the background for it by discussing the issue in network groups or on theme days.\nKeywords: Immigrants, irritation, prejudices, conflict-solving.\nSygeplejersken 2006 ; (2): 38-39. Øvrige artikler\nDet kniber med forståelsen og dialogen på de danske sygehuse, når plejepersonale og indvandrere og deres pårørende møder hinanden.\nSygeplejerskens undersøgelse blandt sygeplejerskerne viser, at ni ud af ti finder, at patienter med anden baggrund end dansk er en belastning. Hver fjerde sygeplejerske har oplevet diskrimination fra indvandrere. Hvordan hænger det sammen, og hvad kan man gøre ved det?\nOsman Farah: "En oplagt ide er at nå indvandrere i deres forskellige foreninger." Foto: Thomas Søndergaard\nSygeplejersken har spurgt tre repræsentanter fra indvandrermiljøet. "Det er de ressourcestærke, der må tage initiativet, hvis tingene skal ændres," siger Osman Farah, fuldmægtig i Århus Kommune og bestyrelsesmedlem i Somalisk Forum.\nHan mener, det må være de professionelle, der først og fremmest må bidrage med løsninger på problemerne, og peger på læger og sygeplejersker, som har den naturlige autoritet. "Man skal tænke på, at rigtig mange indvandrere er fikseret på det sundhedssystem, de kender hjemmefra, og som er meget anderledes end det danske. Det er meget hierarkiske systemer, som bestemt ikke er dialogbaseret som det danske sundhedsvæsen."\nOsman Farah mener, det kunne være en oplagt idé at prøve at nå de enkelte indvandrergrupper gennem de forskellige foreninger, så de etniske minoriteter medinddrages.\n"Jeg er helt sikker på, det vil blive modtaget meget positivt, hvis en sygeplejerske dukker op her i Somalisk Forum og holder et oplæg om, hvordan man gebærder sig i det danske sundhedsvæsen. Et sådant opsøgende arbejde vil sende et godt signal om, at man er interesseret," siger han og peger på gode erfaringer i Århus Kommune.\nHer har der længe været tradition for, at de professionelle selv er opsøgende i forhold til indvandrerne. "Men især er sundhedsområdet et sted, hvor der er behov for en indsats," understreger han.\nBünyamin Simsek: "Man skal ikke begynde at gradbøje tingene, men holde fast i værdier og regelsæt." Foto: Thomas Søndergaard\nKontakt til foreninger\n"Informationen må komme fra jer fagfolk," siger Bünyamin Simsek, der har en tyrkisk baggrund og er politisk ordfører for Venstre i byrådet i Århus. Han tror også, der skal mere oplysning til. Og ligesom Osman Farah peger han på indvandrerforeningerne som et indlysende sted at gå hen.\n"I indvandrerforeningerne er det muligt at komme i en fornuftig dialog med folk. Det tror jeg er mere givtigt end brochurer på fremmedsprog. Indvandrere har generelt stor respekt for fagfolk, herunder læger og sygeplejersker, så hvis de dukker op i en forening, vil der blive lyttet," siger Bünyamin Simsek og peger på, at mange indvandrere nok ikke selv er klar over, at deres adfærd på sygehuset er et problem for personalet.\nHan opfordrer til, at man kontakter foreningens bestyrelse før et eventuelt besøg: "Det er vigtigt at have opbakning fra lokale folk, der er anerkendte og respekterede i miljøet, så man som fagperson ikke står alene med sin information. Jeg er helt sikker på, at foreningens medlemmer vil dukke op og være med til at diskutere problemerne, især hvis det tydeligt fremgår, at det ikke er indvandrerne som borgere, man er træt af, men at man har nogle problemer i forhold til det at kunne udføre sit arbejde på sygehuset."\nTil gengæld tror Bünyamin Simsek ikke, det vil være en god idé at inddrage imamerne i dette dialogarbejde. "Man skal ikke blande religionen ind i det her," siger han.\n"Det ville være en god idé, hvis der blev lavet vejledninger på forskellige sprog om, hvordan man opfører sig i sundhedsvæsenet," siger Fatih Alev. Foto: Thomas Søndergaard\nEn af de fremtrædende imamer i Danmark er Fatih Alev, der bl.a. er aktiv i Islamisk-Kristent Studiecenter i København. Han tror modsat Bünyamin Simsek, at det kunne være en god idé, hvis der blev produceret materiale på forskellige sprog om, hvordan man opfører sig i sundhedsvæsenet. Det kunne så udleveres til patienter og pårørende, når det blev aktuelt.\n"Jeg vil meget gerne gøre mit til, at mennesker med indvandrerbaggrund får en god oplevelse af sygehusvæsenet, og at de får mulighed for at sætte sig lidt ind i tingene på forhånd," siger Fatih Alev og henviser til, at Islamisk-Kristent Studiecenter har et løbende samarbejde med Rigshospitalet og i det hele taget står til rådighed for sygehuspersonale med information.\nBünyamin Simsek efterlyser mere konsekvens fra det selv samme sygehuspersonale. "Man skal ikke begynde at gradbøje tingene, men holde fast i værdier og regelsæt. For er det muligt at få sundhedspersonalet til at imødekomme ens særønsker, ja, så er der nogle, der vil benytte sig af det. I stedet bliver man nødt til at stå fast og ikke bøje af - af skræk for så at blive beskyldt for at være racist."\nSygeplejersken 2006 ; (2): 38.\nPå medicinsk Akutcenter, Sydvestjysk Sygehus, Esbjerg, har sygeplejerske Gitte Hvidberg oplevet at blive beskyldt for at være racist, når hun har bedt de pårørende til patienter med indvandrerbaggrund om at dæmpe sig eller møde mindre talstærkt op.\n"Men generelt er der en pæn holdning til at efterkomme afdelingens ønsker," fortæller Gitte Hvidberg. "Bliver der problemer, tager vi en snak kollegerne imellem om, hvordan vi opfatter situationen, hvorefter vi prøver at tale personen til rette. I øvrigt bruger jeg af og til mandlige kolleger til at klare problemerne, fordi jeg som kvinde kan opleve, at min information ikke bliver taget helt så alvorligt, som hvis den kommer fra en mand."\nSammen med kollegerne har Gitte Hvidberg netop færdiggjort retningslinjer for pårørende til en patientgruppe, som kræver særlig ro og derfor ikke skal opleve det meget store antal besøgende, som ofte tropper op hos især patienter med indvandrerbaggrund.\nAfdelingen har en del især unge mennesker indlagt med forgiftninger, både indvandrere og patienter med dansk baggrund, og her er det vigtigt, at der ikke bliver for meget uro. "Det er patienter, der ofte har nogle voldsomme problemer, og for nogle af dem handler det jo om, at det er deres egen familie, der er problemet," siger hun.\nDe nye retningslinjer på afdelingen er generelle og gælder for alle indlagte patienter med forgiftning og deres pårørende.\nSygeplejersken 2006 ; (2): 37. Øvrige artikler\nBent Hansen: "Vi kan finde mange løsninger ved at være lidt smidige."\nUndersøgelsen er udtryk for, at forskellige kulturer mødes, vurderer Bent Hansen (S), der som formand for Amtsrådsforeningens Sundhedsudvalg repræsenterer ejerne af landets sygehuse.\nForventningerne og væremåde er forskellige. Det giver problemer, og det kræver, at begge parter virkelig lægger sig i selen, hvis det ikke skal eskalere, mener han.\n"Indvandrere på danske sygehuse er nødt til at erkende, at de nu befinder sig på et helt anderledes hospital, langt fra det land hvor de kommer fra. Samtidig skal vores personale være opmærksomt på, at man skal pleje og behandle med forståelse og indføling, så man så vidt muligt undgår at "træde" over ømme tæer," siger Bent Hansen.\nDet er en vanskelig situation, og vi vil nok aldrig kunne finde patentløsninger på problemerne, vurderer han. "Vi er nødt til at lave kurser for vores personale. Vi må sørge for at oplyse dem, der bliver indlagt med en fremmed baggrund, at forholdene er anderledes end der, hvor de kommer fra."\nAmtsrådsforeningens sundhedsudvalgsformand lægger vægt på, at sygehusejerne i størst muligt omfang inspirerer hinanden, så man ikke laver de samme oplysende pjecer 10 eller 15 forskellige steder. Bent Hansen mener, at det er en god idé, at sygehusejerne også husker at give informationer videre til indvandrernes foreninger.\n"Vi ved, at der nogle steder nærmest er tradition for, at man har hele familien med, når man bliver indlagt. Det er ikke traditionen i Danmark. I en vis udstrækning kan pårørende være med og være tæt på, men der er grænser."\nBent Hansen mener også, at der kan være problemer mellem kønnene. Hvad sker der, når kvinder med indvandrerbaggrund møder en mandlig gynækolog eller en mandlig sygeplejerske, der skal vaske hende? "\nDet kan man godt tage hensyn til på den enkelte afdeling, men vi kan ikke garantere, at den slags situationer ikke opstår - f.eks. i akutte situationer - og det skal vi heller ikke. Sådan er forholdene. Der er mange ting, der skal tages hensyn til, og vi kan finde mange løsninger ved at være lidt smidige. Det er nok den vej, vi skal prøve at færdes ad i fællesskab."\nKlar tale. Patienter med indvandrerbaggrund skal have klar besked om spilleregler, og hvad de kan forvente som patienter i det danske sundhedsvæsen. Integrationsminister Rikke Hvilshøj (V) mener, at ledelsen på hospitalerne må tage problemet på sig.\nSygeplejersken 2006 ; (2): 36-37. Øvrige artikler\nKulturbarrierer i sundhedsvæsenet kræver aktiv handling hos ledelsen. Det er ledelsens ansvar at sørge for, at sygeplejerskerne har de nødvendige redskaber til at overvinde disse barrierer. Det mener integrationsminister Rikke Hvilshøj (V), konfronteret med resultaterne af undersøgelsen af sygeplejerskernes opfattelse af patienter med indvandrerbaggrund.\n"Den enkelte sygeplejerske skal ikke stå alene med problemerne. Hun skal vide, at hun har ledelsen i ryggen," siger integrationsminister Rikke Hvilshøj (V). Arkivfoto: Scanpix\n"Kulturforskellene skal kunne håndteres. Jeg har selv mødtes med grupper af sygeplejersker, og jeg ved, at Dansk Sygeplejeråd også har fokus på disse forhold. Det er vigtigt, at sygeplejerskerne får de nødvendige redskaber," understreger Rikke Hvilshøj.\n"Når man støder på problemer, såsom at en kvinde med udenlandsk baggrund ikke vil behandles af en mand og vice versa, så må ledelsen på det pågældende sygehus forholde sig til problemerne, og så må man udstikke en linje for, hvordan man tackler problemerne: Sådan er det, og det er ikke til diskussion, eller i andre tilfælde, hvor en pragmatisk løsning kan findes.Vi skal selvfølgelig kunne behandle folk af anden etnisk baggrund i vores sundhedssystem. Sygeplejerskerne skal vide, hvordan de skal forholde sig, når problemer af denne art opstår."\nDer er eksempler på, at sygeplejersker er blevet direkte forulempet af patienter med indvandrerbaggrund? "Det er selvfølgelig helt uacceptabelt. Derfor skal der være klare retningslinjer for, hvordan vi tackler den slags problemer. Den enkelte sygeplejerske skal ikke stå alene med problemerne. Hun skal vide, at hun har ledelsen i ryggen. Man skal også gøre sig klart, hvad meldingen er til patienten i den slags situationer, og hvad reaktionen er," siger Rikke Hvilshøj og tilføjer:\n"Det er ikke overraskende, at der i undersøgelsen peges på sprogproblemer, og de berører jo både sygeplejerskerne og patienter med indvandrerbaggrund. Det er da mere anstrengende for alle parter at skulle kommunikere, når der er problemer med sproget. For indvandrerne på et sprog, de ikke behersker, og for sygeplejerskerne, der skal anstrenge sig lidt mere for at være sikre på, at de forstår og selv er blevet forstået. Det er også derfor, vi har sat ekstra fokus på, hvor vigtigt det er at lære det danske sprog."\n"Undersøgelsen viser, at der er tale om et massivt problem, som der er al mulig grund til at stoppe op ved og få gjort noget ved," siger integrationsordfører Henrik Sass Larsen (S). Arkivfoto: Scanpix\nVi skal ikke finde os i at blive diskrimineret, mener Socialdemokraternes integrationsordfører Henrik Sass Larsen (S).\n"Undersøgelsen viser, at der er tale om et massivt problem, som der er al mulig grund til at stoppe op ved og få gjort noget ved."\nEfter Henrik Sass Larsens mening er det fornuftigt, at der kommer mere uddannelse blandt sygeplejerskerne for at få udbredt erfaringerne med patienter med indvandrerbaggrund. Han peger på, at det lader til, at indvandrerne har urealistiske forventninger eller i nogle tilfælde en forkert indgangsvinkel til, hvad det vil sige at være patient og borger i det danske sundhedssystem.\n"I de tilfælde er vi nødt til at oplyse dem om, hvad det går ud på. De er nødt til at have nogle realistiske forventninger til, hvad det danske sundhedsvæsen kan. Og hvis det generelt drejer sig om, at folk ikke opfører sig ordentligt, så må vi også sige til dem, at det skal de! Det er helt uacceptabelt, hvis sygeplejersker udsættes for, at der spyttes efter dem, eller de bliver kaldt det værste. Det skal vi ikke finde os i," siger Henrik Sass Larsen.\nOm sprogvanskelighederne siger Henrik Sass Larsen, at de synes at være et alvorligt problem, men man kan ikke have en tolk siddende ved siden af en patient, som er indlagt, døgnet rundt.\nHan peger på, at der i stedet må udarbejdes informationsmateriale på en række forskellige sprog, som forklarer, hvad det vil sige at være patient i det danske sundhedsvæsen. Hvilke rettigheder har man, hvilke krav kan man stille, hvordan skal man forholde sig som patient. Det danske sundhedsvæsen er et tilbud. Folk må også selv tage ansvar, siger Socialdemokraternes integrationsordfører.\n"Hvis Dansk Sygeplejeråd eller andre kunne komme med andre gode ideer, så vil vi gerne se positivt på, hvordan vi kan være med til at finansiere det," siger han.\n"Hvis læger og sygeplejersker fortæller indvandrerpatienter om sygehusets spilleregler, opnår man, at alle kan være her." siger Jesper Langballe, integrationsordfører for Dansk Folkeparti. Arkivfoto: Scanpix\nSådan er spillereglerne\nUddannelse er ikke hele løsningen, der må bedre retningslinjer til, mener integrationsordfører Jesper Langballe (DF). "Undersøgelsens hovedresultater kan godt siges at være rystende, men vil nok ikke komme bag på dem, som har prøvet at være patienter f.eks. på Hvidovre Sygehus, hvor der er mange fødende kvinder, både danske og udenlandske."\nJesper Langballes egne oplysninger om problemerne på de danske sygehuse er fra danske kvinder. "Det kunne være meget interessant at høre om problemerne også fra de udenlandske kvinder. Der kan eksempelvis være tilfælde, hvor en muslimsk kvinde forlanger, at hendes kvindelige danske medpatients mandlige besøgende skal forlade lokalet, for ellers er hun nødt til at tilsløre sit ansigt. I sådanne situationer forstår de udenlandske patienter ikke rigtig, hvor de befinder sig."\nSelvfølgelig skal man tage hensyn så langt, man kan. Men man overskrider en grænse, hvis det hensyn betyder, at det bliver helt utåleligt eller urimeligt for de danske medpatienter, mener Jesper Langballe. Han mener desuden, at det vil være mere nyttigt, at man afdeling for afdeling på sygehusene laver retningslinjer for, hvordan den slags problemer tackles, snarere end at der råbes på uddannelse:\n"Hvis læger og sygeplejersker har mod og rygrad til at tage tyren ved hornene og fortælle patienter med indvandrerbaggrund, at her er spillereglerne sådan og sådan, så vil man opnå, at alle kan være her. Det vil være godt med noget mere faglig myndighed."\nJeg tror, at den slags information især vil batte noget i en indlæggelsessituation. Lægen eller sygeplejersken ved jo godt, hvad det er for situationer, der rummer konfliktstof."\nSprogbarriere. Tolken kan virke forstyrrende i mødet med den syge, mener Margrethe Heering, der arbejder som sygeplejekonsulent i Frederiksborg Amt.\nSygeplejersken 2006 ; (2): 34. Øvrige artikler\nMargrethe Heering: "Jeg er meget imponeret over den store tiltro og gæstfrihed, indvandrerne møder mig med."\nSom konsulent i distriktspsykiatrien har Margrethe Heering skullet vænne sig til at have klienter med indvandrerbaggrund. For hende er det største problem sprogbarrieren:\n"Jeg har ikke tolk med, hver gang jeg kommer på hjemmebesøg, og det kan være problematisk, fordi ikke alle familier kan tilstrækkeligt dansk til, at vi kan få etableret en god kommunikation. Og når der er tolk med, så synes jeg, det kan virke forstyrrende for min opfattelse af, hvordan den syge egentlig har det," siger Margrethe Heering, der på den anden side er imponeret over den store familieopbakning, hun møder.\n"Der er mange, der gerne vil være til stede, når jeg kommer. Det gode ved det er, at familien er så engageret, det dårlige - at det kan tage meget tid," siger hun.\nFamilieinteressen kan også være så overvældende, at Margrethe Heering må insistere på at tale med sin patient alene for at kunne danne sig et indtryk af patientens tilstand. Men det sker heldigvis sjældent.\n"Generelt er jeg meget imponeret over den store tiltro og gæstfrihed, indvandrerne møder mig med. Sådan tror jeg, det også må have været i Danmark for år tilbage," siger hun.


Mc2 - Ultimate Lab Kit - BabyKidz\nForside / Legetøj / Project Mc2 / Mc2 – Ultimate Lab Kit\nUdfør eksperimenter derhjemme eller på farten – ligesom pigerne fra Project Mc2. Denne smarte og mega store laboratorie taske indeholder masser af forskelligt tilbehør, så du kan udføre kemiforsøg eller andre videnskabelige eksperimenter. Det ægte mikroskop sørger for timevis af sjov og fantastiske opdagelser.\nInkluderer: ægte mikroskop, mere end 30 forskellige dele, inklusiv: 3 små glasplader, 2 forsøgsglas med stander, tragt, reagensglas, 3 laboratorieflasker, 15 pH strimler, pipette, petriskål, sikkerhedsbriller, Project Mc2 ring, 2 klistermærkeark og 1 booklet.\nVarenummer (SKU): 0035051528821 Kategorier: Legetøj, Project Mc2 Tag: Project Mc2\nEr du klar til flere videnskabelige eksperimenter, når du har klaret dem, der følger med sættet? Så besøg www.ProjectMc2.com.\nMy Little Pony Sengetøj 299,00 DKK 179,00 DKK\nBabyTown Badebukser 99,00 DKK 49,00 DKK


MASSAGEFORMER - Düwald\nWellness massage. Hos Düwald i Kolding er det massage i rolige omgivelser.\nVores wellness massage er til dig der vil nyde en time i rolige omgivelser. Vi spiller afslappende musik og tilbyder en time i himmelen under Heidis kyndige hænder.\nVi tilbyder wellness massage som enkelt behandling.\nVores massage er incl håndklæde, vand og lagen.\nWellness massage er for dig der trænger til at koble HELT af. Vi tilbyder Wellness massage i rolige omgivelser, duftlys og beroligende musik. Wellness massagen er en kropsmassage med metoder der stammer fra udlandet. Heidi går i dybden, MEN det vil på ingen måder gøre ondt. Dette er en massage, hvor mange falder i søvn og vågner som et helt nyt menneske helt udhvilet. Wellnessmassage er en wellness oplevelse ud over det sædvanlige! Wellness massage til dig, der vil forkæle dig selv, afstresse og koble helt af for en stund. Wellnessmassage virker meget beroligende og faktisk så beroligende at mange af vores kunder falder i søvn eller befinder sig i en trancelign tilstand. Du vil opleve en wellness massage som et energiboost du kan mærke i mange dage efter. Wellness massage bliver du afhængig af og vi glæder os til at byde dig velkommen til varme dyner og beroligende musik.\nWellnessmassagen går ikke så dybt som den regulære massage. Dog adskiller man alligevel mange affaldsstoffer. Så som ved alt slags massage, er det meget vigtig, at man drikker vand efter endt behandling. Vi serverer selvfølgelig et glas når du er færdig


a + k = ♥: Markelmadder, vidunderlig weekend og Den eneste ene\nMarkelmadder, vidunderlig weekend og Den eneste ene\nJeg vågnede op med en ubærlig trang til noget med Thomas Helmig. Og til chokoladekage. Jeg aner ikke, hvor det kom fra - men Thomas og kage måtte jeg have. Okay, den med kagen er vist mere en generel ting, heldigvis var der kagerester i køleren. I et forsøg på, at lokalisere noget Helmig faldt jeg over soundtracket til Den Eneste Ene. Så fedt, fjollet og nostalgisk. Så jeg har danset grimt og leet til den helt store guldmedalje. Nu er det kagetid. Burde nok egentlig gå ud og hente noget ægte voksenmad - men er bare for glad og magelig. Denne her weekend har bare været smukkere end smuk. Og det bliver om muligt endnu bedre. Igår delte jeg en flaske vin (og et par store øl), for første gang siden foråret, med en af dem som jeg bedst kan lide. Typen der får otte timers selskab til, at føles som verdens bedste kvarter. Der er bare aldrig tid nok.\nI aften skal jeg spise middag hos den sødeste A - og hende savner jeg. Vores skemaer har ikke været så kompatible de sidste uger. Så en hel aften med hende er tiltrængt.\nOg i morgen suser jeg afsted på mikro-sommerhustur med pænt selskab, gaver, bobler og tusinde kilo mad. Jeg kan næsten ikke vente.\nTorsdag, som er næste arbejdsdag, føles ret langt væk lige nu. Ved dog godt, at jeg ikke skal blinke ret mange gange før det er tid.\nSå nu vil jeg nyde min makrelmad og kageresterne - kan jo ikke nøjes med kage til morgenmad, og makrel kan vel ikke blive for gammelt. Det er faktisk overraskende svært, at spise den slags med en hånd og bloggen med den anden.\nSkrevet af A + K = ♥ kl. 13.41.00\n♥: jeg glæder mig, K, snaksnak\nmade by mary 23. oktober 2016 kl. 20.50\nHaha, well, det är konstigt det där när man får sug efter något. Ingen idé att fundera på vart det kommer ifrån, bara att stilla suget efter vad det nu är man vill ha. Chokladkaka är ju dessutom aldrig fel ;)\nA + K = ♥ 25. oktober 2016 kl. 14.41\nDet er det nemlig ikke - chokolade kage er altid godt (;\nMusicIsMySecret 24. oktober 2016 kl. 16.57\nJeg er nok også lidt af den holdning, at alt hvad der smager godt, også kan spises sammen. Forstår godt, hvis makrelmaden trods alt blev spist inden kagen, men jeg kan ikke blive forarget over, at de deler tallerken. Nyd din sommerhustur!\nA + K = ♥ 25. oktober 2016 kl. 14.42\nTak, Tine - det gør jeg (:


LED-PLAFOND FLEUR KLAR 48 CM - GLOBO - GLOBO - Varemærker\nLED-PLAFOND FLEUR KLAR 48 CM - GLOBO\n/ LED-PLAFOND FLEUR KLAR 48 CM - GLOBO\nNæste LED-PLAFOND FLEUR KLAR 48 CM - GLOBO\nTræk i billedet for at vise flere billeder (2 billeder tilgængelige). Dobbelklik for at zoome LED-PLAFOND FLEUR KLAR 48 CM - GLOBO\nElegant plafondlampe med kromfarvet base og satineret skærm dekoreret med akrylsten, der giver en flot lyseffekt. Lampen er blandt andet ideel til gang eller soveværelse og leveres inkl. LED-lyskilde med et...\nLED-plafond Fleur klar 48 cm - GloboElegant plafondlampe med kromfarvet base og satineret skærm dekoreret med akrylsten, der giver en flot lyseffekt. Lampen er blandt andet ideel til gang eller soveværelse og leveres inkl. LED-lyskilde med et lavt energiforbrug og en lang levetid. Produktinformation: Mål: 48 x 28 x 5 cm (L x B x H)Materiale: metal/glas/akrylFarve: krom/klar/satineretEffekt: 20 wattSpænding: 64 voltLysstrøm: 2150 lumenFarvetemperatur: 4000 kelvinEnergiklasse: A Navn\nLED-PLAFOND FLEUR KLAR 48 CM - GLOBO Antal *


Gothia Akademi - 622 billeder - 1 anmeldelse - Uddannelse\nTypisk varer en hel uddannelse 3 år. Nogle uddannelser kan tilrettelægges på fuld tid over et år. Akademiuddannelserne henvender sig til voksne med erhvervserfaring. Du skal desuden have en erhvervsuddannelse eller en gymnasial uddannelse. For at blive optaget på en akademiuddannelse skal du opfylde ét af følgende adgangskrav: En relevant erhvervsuddannelse En gymnasial uddannelse fx hf, hhx eller htx En relevant grunduddannelse for voksne En anden relevant uddannelse på mindst samme niveau som de ovenstående En akademisk overbygningsuddannelse er en helt ny type af uddannelse for dig, der har en akademisk bacheloruddannelse og gerne vil læse videre. Der er tale om en forskningsbaseret fuldtidsuddannelse, som kan gennemføres på kun ét år.\nDer er tale om en forskningsbaseret fuldtidsuddannelse, som kan gennemføres på kun ét år. Artiklen beskriver job og arbejdsfunktioner, der trækker på akademiske kompetencer eller på anden vis ligger i forlængelse af en akademisk uddannelse. I det meste akademiske arbejde indgår analyse, reflektion, selvstændighed, initiativ, udvikling, viden, væsentlighed og overblik. Akademiker - Virksomhederne får ofte nye kompetencer ved at ansætte Akademisk uddannelse af sygeplejersker.\nAkademisk faglige specialister. Visse opgaver, fx planlægning af forskellig art, kræver Uddannelsens kombination af teoretisk, akademisk undervisning og praktisk erfaring fra erhvervslivet giver dig et solidt og stærkt fundament, der styrker din karriere. En HD-uddannelse er en sikker investering i din fremtid!\nPlaner och Budget 2016 - Sida 78 - Google böcker, resultat\nFöreläsningsserien En akademisk kvart presenterar hela spännvidden i den forskning som bedrivs Malmö högskola, från lärarutbildning till EPALE - Internetplatform for voksenuddannelsesområdet i Europa Mäntynen började studera vid Öppna universitetet vid Åbo Akademi, akademiske uddannelser og forskning i sygepleje i Danmark. Center for Videreuddannelse, Viborg Amt, Del I- II, 1997, 2 rev. uppl.\nUddannelse for de mange - Lars Olsen - E-bok - BookBeat\nDet er ikke en naturlov, at universitetsuddannelser er et storbyfænomen. Alligevel er det nærmest påkrævet, at man som ungt mennesker må flytte fra sit lokalområde og ind til en af de store byer for at tage en akademisk uddannelse. KL er en interesseorganisation for Danmarks 98 kommuner. Overenskomster Akademikere. Overenskomst for akademikere i KL omfatter alle, som har en akademisk uddannelse på bachelor- … Akademisk Forlag udgiver i dag dansk og oversat faglitteratur – hovedsageligt henvendt til professionelle og til studerende på de mellemlange og videregående uddannelser. Mange af vores bøger har mere almen interesse og kan forhåbentlig være med til at stimulere den kulturelle, sociale og politiske debat. Dine generelle akademiske kompetencer er – som overskriften siger – generelle.\nNogle uddannelser kan tilrettelægges på fuld tid over et år. Akademiuddannelserne henvender sig til voksne med erhvervserfaring. Du skal desuden have en erhvervsuddannelse eller en gymnasial uddannelse. En akademisk grad eller en universitetsgrad er en uddannelsesgrad, som et universitet eller en anden højere læreanstalt på universitetsniveau (f.eks. kunstakademierne og musikkonservatorierne) tildeler enkeltpersoner efter disses gennemførelse af en universitetsuddannelse eller et universitetsstudium eller efter afsluttet forskning sammesteds.\nErfaringer, der har givet dig gode forudsætninger for at være studerende på en akademisk uddannelse Dispensation er ikke garanti for en studieplads Selvom du får dispensation til at søge optagelse, er du ikke garanteret en studieplads, men dispensationen sikrer, at din ansøgning vurderes på lige fod med andre ansøgere, der har opnået dispensation, i kvote 2. ”Akademisk skrivning bruges til at dokumentere videnskabeligt funderede undersøgelser og pro-blemstillinger. Akademisk skrivning er kendetegnet ved at være problemorienteret og vidensud-viklende. Det vil sige, at formålet med akademisk skrivning er at skabe ny viden til brug i det fag-fællesskab, forskeren eller den studerende tilhører. Historisk har det måske givet mening, da akademisk uddannelse Det er ikke en naturlov, at universitetsuddannelser er et storbyfænomen. Alligevel er det nærmest påkrævet, at man som ungt mennesker må flytte fra sit lokalområde og ind til en af de store byer for at tage en akademisk uddannelse. Hvis fremtidens sygeplejekultur skal forandres fra en overvejende erfaringsbaseret til en evidensbaseret praksis, og ”kløften” mellem teori og praksis mindskes for sygeplejestuderende, er det nødvendigt, at uddannelse af kliniske vejledere er på et højere akademisk niveau.\nHensigten er at skabe et sammenhængende Er du voksen med erhvervserfaring, og har du brug for en fleksibel uddannelse, som du kan gennemføre i dit eget tempo? Så tag en akademiuddannelse på En Akademiuddannelse (AU) er for dig der gerne vil tage en videregående uddannelse, men uden at skulle på SU; en uddannelse du tager på deltid sideløbende Når man er HK'er og pludselig oplever, at man kan tale med om de ting, dem med en akademisk uddannelse taler om – det har rykket mig. Jeg vil helt sikkert E n akademisk uddannelse er ikke nogen garanti mod arbejdsløshed. Siden finanskri- sens indtog er ledigheden blandt akademikere steget i alle. EU-lande, og En akademisk overbygningsuddannelse er en helt ny type af uddannelse for dig, der har en akademisk bacheloruddannelse og gerne vil læse videre.\nVision. Arkitektur skal påvirke verden og skabe bæredygtige rammer for de mennesker, der lever i den. Derfor uddanner vi arkitekter, der med nye ideer og relevante løsninger kan Den Sundhedsfaglige Kandidatuddannelse bygger en akademisk uddannelse på din sundhedsfaglige professionsbachelor som eksempelvis sygeplejerske, fysioterapeut, bioanalytiker, bandagist, ergoterapeut, jordemoder, tandplejer eller inden for ernæring og sundhed. Uddannelsen har været længe ventet, mener lektor i praktisk teologi og en af underviserne på uddannelsen Hans Raun Iversen. Sjælesorg er en god indfaldsvinkel til, hvad kristendom er, og vi har brug for en akademisk videregående uddannelse i, hvordan præster bedst møder mennesker i sorg.\nAkademikernes A-kasse hjælper dig uanset om du er studerende, uddannet eller Här hittar du utbildningar inom "akademisk, Distans". Gå igenom listan för att hitta en utbildning som passar just dig. Vill du veta mer om någon av dem? Toppen! Sådan lister du din uddannelse på cv'et · CV.dk Foto. Et ambitiøst erhvervsakademi for studerende, der både kan og vil Foto.\nIslam & uddannelse, nr. 3 - 2008 - Tidsskrift for Islamforskning\nDerfor finder Dansk Magisterforening det Farmaceutuddannelsen på Københavns Universitet og Syddansk Universitet åbner døre for en spændende uddannelse, hvor kemi og medicin er i fokus, 4. feb 2015 Selvom hovedparten af de nyuddannede akademikere kommer fra hjem, hvor ingen af forældrene har en akademisk uddannelse, så er det dog Efteruddannelse er kurser, temadage og diplomuddannelser. Videreuddannelse er master-, kandidat- og ph.d.-uddannelse. Download som PDF; Tip en ven 2.


Handel via nettet bliver kun mere populært - Dykkerudstyr til dykning og snorkling\nEn stor portion internet varehuse foreslår i øjeblikket et bredt udvalg af leveringsformer. Førstevalget hos mange er for nærværende at få sendt til en pakkeshop, så du selv kan hente din nyindkøbte vare lige præcis når det passer ind i din kalender. Fragtmetoden er nemlig særligt fleksibel, og desuden også den mest prisbevidste slags levering.\nLeveringsdygtigheden er vældig vital om vi absolut skal bruge dine nye varer med det samme, så derfor er det jo passende at vi studerer den estimerede leveringsdato for den respektive vare.\nEn række shops på nettet stiller garanti om levering efter en enkelt hverdag på utallige varenumre, men vær obs på at det kræver at ordren køres igennem forud for et fastsat tidspunkt, med hensynstagen til at de højst sandsynligt kan nå at få varerne klar inden personalet har fyraften.\nNogle få internet handler garanterer levering uden omkostninger, men oftest er det under betingelse af at man aftager for en konkret sum. Derudover kunne man udvælge den billigste leveringsmanér, som mange gange – uanset om man bor tæt på Hørsholm, Varde eller Hadsten – er at få dem til at bringe ordren til en pakkeshop.\nDet er godt at du beser internet forhandlerens kritik\nDet er jo temmelig uproblematisk for internetbrugere at prissammenligne fra diverse netbutikker og af den grund har masser af forretninger på nettet ikke kunne lade være med at nedskære salgsværdien på mange af deres varer – til babyer og børn, og samtidig til damer og herrer – betydeligt, og endda nogle gange tilbyde levering uden gebyr.\nDerfor kan det til hver en tid blive lukrativt at kigge forbi nogle få internet varehuse i Danmark efter udsalg før du gennemfører din bestilling, således at du er garanteret at indhente den billigste pris.\nMan bør ikke desto mindre være obs på, at hvis en internet virksomhed tilbyder varer til en salgspris som kan virke uhørt tiltalende, kan det mange gange være en indikation på en uærlig butik. Handler med kort er dog omsluttet af en vedtægt, hvilket forsvarer folk overfor falske internet firmaer.\nVi anbefaler kortbetalinger eller MobilePay. Alternativt burde du vælge en afbetalingsløsning fra for eksempel ViaBill, i tilfælde af at du higer efter at betale regningen over tid.\nForud for at nogen bestiller i en shop kan man i reglen betragte dens regler, dog er det mange gange et tidskrævende arbejde.\nEn anden mulighed kunne måske være at kontrollere om e-shoppen er tilsluttet e-mærket, eftersom det er et bevis på at online firmaet understøtter de opstillede regler, foruden at den tit undersøges af sagkyndige der har den nødvendige knowhow om reglementet på området. Derudover tilbydes du chance for at få bistand, såfremt du får vanskeligheder i processen med din ordre.\nOvervåges af specialister som forstår reglerne\nTrustpilot bringer dig super fordelagtige chancer for at betragte en stor gruppe forhenværende forbrugeres domme og af den grund støtter vi, at du eftergår internet webshoppens vurderinger forud for at du færdiggør din shopping.\nFacebook giver dig også de facto pålidelige metoder til at få indsigt i e-forhandlerens kundefokus. Her ser vi endda online forretninger som giver kunderne mulighed for at offentliggøre en anmeldelse af deres køb, hvilket tilmed må bruges til at bedømme tidligere kunders oplevelser.\nVores side er annoncefinansieret. Vi har et tæt samarbejde med et hold af internet shops i Danmark når vi publicerer forretningernes varer, og tager imod godtgørelse hvis en bruger fra vores side foretager et indkøb.


Dacia Jogger | 7-sæders vaskeægte, rummelig fritids- eller familiebil\nHjem > Dacia > Dacia Jogger\nDACIA TIL SALG | BOOK PRØVETUR | PRIVATLEASING\nDacia Jogger er den nyeste familiebil fra Dacia med dimensioner fra en stationcar, kabineplads fra en fritidsbil tilsat fordelene ved en familie SUV.\nDacia Jogger erstatter den rummelige varevogn Logan samt den første 7-sæders bil Dacia Lodgy. Bilen her er en vaskeægte familiebil med plads til 5 eller 7 voksne\nJogger en sikker familiebil\nTakket være det samme platform som kendes fra Renault Captur er den aktive og den passive sikkerhed i top. Den nye 7-personer bil fra Dacia kommer med seks airbags som standard ligesom Emergency Breake Assist, Blind Vinkel assistent samt parkeringsassistent.\nNykonstruerede sæder med væsentlig bedre ergonomi og blød armpolstring øger komfort og køreglæde.\nMultimediesystemer findes i tre varianter. Basis, Media Nav og Media Display.\nDacia Jogger er 4,55 meter lang og har en frihøjde på 200 mm med nem ind- og udstigning. De bagerste sæder kan foldes op eller tages ud. På denne måde har man plads til 708 liter bagage – hvilket igen understreger, at dette er en familiebil, hvor der også er 24 liter fralægningsplads i kabinen samt seks kopholdere.\nPå taget kan den smarte tagræling klare 80 kilo i vægt ligesom der kan trækkes 1200 på krogen.\nDacia eksperten hos CB AUTO RIBE\nSalgskonsulent Dacia og Renault\nJogger fås i hele tre forskellige udstyrsvarianter. Oplev dem alle herunder og find den variant, der passer dine behov og ønsker.\nAutomatisk lys høj/lav\nJogger Essential - se mere\nJogger Comfort - se mere\nNy Jogger Extreme 7-sæder\nAEBS Automatisk panikbremse\nFartpilot og farbegrænser\nJogger Extreme - se mere\nDacia Jogger Highlights\nFamiliebilen bliver hybrid\nI året 2023 kommer Dacia Jogger i en hybridvariant med en 1,6 liters 140 hK hybrid – som allerede kendes fra den nye Arkana Hybrid. Jogger kommer med automatgear og flere hk end den nuværende benzinbil, der har en seks trins manuel gearkasse og en 110 hk benzinmotor.\nBlind Spot vinkel\nHybridbiler - læs mere\nDacia til salg


Royal copenhagen figurer priser – Hvordan laver man væger til lys\nRoyal copenhagen figurer priser\nJuly 7, 2016 July 7, 2016 Freja\nMenneske Figurer fra Bing. Masser af gode TILBUD på. Figur , Forskellige bjørne spørg til pris Den store der sider på halen 6kr Søgeord: royal copenhagen , royal copenhagen figur , royal copenhagen porcelæn, kgl figur , kgl porcelæn, kongelig figur , kongelig porcelæn, rc figur , den kongelige porcelænsfabrik, bing og grøndahl, bing og grøndal, b og g, b og g figur , bg, bg . Amagerpige med strikketøj.\nDreng med badebold 5900kr.\nRoyal Copenhagen figurer til stk pris fra. Vi har mange figurer på lager, der ikke er vist på DBA. Henvendelser på telefon besvares hurtigst. Porcelænsfigurer hos QXL. Cirkus elefant porcelænsfigur i serien af Mini cirkus figurer.\nKlik på et billede for at se beholdning, beskrivelse og priser. Vis under- kategorien, Kgl.\nOverglasur figurer Juliane Marie. Spørg efter pris fra 20- Købt som beset – ingen returret . Klik her og find den bedste pris nu! Stjernetegnene sætter et personligt præg og vi giver den gode service og hurtige levering. BG Julerose opsats nr.\nDesignet af Svend Jespersen. Hyrdedreng med siddende hund. Se en snur-rundtfilm af figuren. Kongelig Figur , Killing.\nBjørnefamilie bestående af: . Besøg vores Factory Outlet, hvor du kan finde fristende tilbud på 2. Biscuit figur af Venus med æblet. Sælges Dansk annonce, Figur nr. Har en skade på vingen eller i god stand.\nPris 400kr Lille Rødkælk. Find de bedste royal copenhagen figur priser et samlet sted. Måske Danmarks BEDSTE tilbud HER.\nFerm living juletræstæppe tilbud


Blomsterlyst: maj 2014\n...rundt om i haven lige nu. Resultatet af, at jeg gennem de sidste par år har drysset lidt frø rundt i hjørnerne, samtidig med lidt forspirring, viser sig nu. Aldrig har der været så mange, og de er dejligt forskellige i farve og form. - Helt enkle og fine dobbelte.\nDe hvide med de lange "haler" hedder Aquilegia, White Star. Forspirret 2012\nDen gule er en Mckana aquilegia caerulea, som blev forspiret tilbage i 2010. Den kom også i en hvid og violet udgave.\nDe blå og rosa har jeg ikke navn på, men håber at de selvsår sig. Nogle har stået i haven i mange år, men andre er fremme for første gang. De er meget velkomne.\nEt sted har de dog selvsået sig lidt for velvilligt - nemlig i det hvide bed. De overlevede sidste år, men er i år blevet meget kraftige med stor bladmasse, så nu må de ryge til fordel for noget andet.\nJeg vil forsøge at grave dem op, men p.g.a. pæleroden er det nok usikkert om de klarer det?\nSidste år købte jeg for første gang en akeleje til udplantning - Aquilegia vulgaris 'Green Apples' . Jeg kan se rundt om på bloggene, at jeg ikke er den eneste der er faldet for den. Den står lige ved siden af den hvide løjtnantshjerte, og de komplementerer hinanden flot i både løv og blomst. (Det har jeg desværre ikke fået et billede af)\nGlædelig Kristi Himmelfartsferie. Efter et par dages fri, er det nu blevet min tur til at arbejde. Men dejligt har det været at få sået det sidste i haven og ryddet lidt op rundt hjørnerne.\nEtiketter: hvidt bed, Akeleje, Green Apple\n..blev en lidt rodet buket, hurtigt plukket lørdag morgen, inden den årlige hyttetur med 7.c.\nStorkenæb, Iris og Akelejer dominerer nu i haven i smukke violette og blå farver. Her sat sammen med Lodden Løvefod, Sporebaldrian og Reseda. Jeg var ikke helt tilfreds med det endelige udtryk, men måtte lige have fyldt en vase inden vi skulle ud af døren.\nNu er det blevet søndag aften, og det har været en skøn weekend, med sol, sommer og godt selskab. Det blev en god hyttetur, der i år var lidt speciel, da to klasser skal slåes sammen til en.\nEn spændende "øvelse" for børn og forældre, men det ser rigtig lovende ud:-)\nFjernsynet kører i baggrunden med sidste nyt fra valget, og jeg sidder glæder mig over buketten på bordet. Det sjove er nu, at udtrykket er helt forandret. Reseda'en (de hvide spir) og Iris'en har rejst sig, og buketten er nu meget mere harmonisk og fin.\nHåber jeg når at tage et billede af den i morgen.\nEtiketter: hvidt bed, buketter, Iris, Reseda, storkenæb\n...runder nu 3 år, og vokset godt til.\nEtiketter: hvidt bed, Tulipan Super Parrot


Også Tyskland blev ramt af bots under migrantdebat - Tysklandheute\nHjemPolitikOgså Tyskland blev ramt af bots under migrantdebat\nOgså Tyskland blev ramt af bots under migrantdebat\n17. december 2018 Politik\nGrafik: Eric Fischer, licens CC BY 2.0\nMasser af bots var på arbejde i Tyskland under debatten om FN’s Migrationspagt udløser forslag om mærkning af bots.\nDet vakte opsigt i Danmark, da Altinget kunne afsløre, at en række bots – profiler på sociale medier som var drevet af robotter – såkaldte bots. Det kom til antydninger af, at Altinget nok var blevet offer for regeringens spin: Regeringen havde plantet historien i Altinget for at aflede opmærksomheden fra kritikken af Migrationspagten. Samtidig var der tilsyneladende kun tale om et\nMen Tyskland blev ramt poå nøjagtigt samme måde, og her var der endda angiveligt tale om et meget stort antal bots.\nAvisen Welt har skrevet om sagen (bag betalingsmur) på grundlag af en undersøgelse af Twitter-konti foretaget af konsulentvirksomheden Botswatch.\nBotswatch har analyseret 800.000 tweets om Migrationspagten i perioden 24. november til 2. december. 28 procent af dem stammede fra bots. Det sædvanlige bots-niveau i tysksprogede diskussioner på sociale medier ligger angiveligt på 15 procent. Bots-niveauet i debatten om Migrationspagten er det højeste, man har set siden forbundsdagsvalget i september 2017. Angiveligt var omkring 2.000 bots-konti aktive og udbredte en blanding af sande og falske oplysninger om Migrationspagten.\nDe mange bots bliver også i Tyskland set som en hindring for den demokratiske debat, ikke kun fordi de til tider spreder falske historier, men fordi man ikke ved, hvem der står bag dem. Senest har avisen Frankfurter Allgemeine Zeitung bragt et forslag om at indføre mærkningspligt for bots, på samme måde som sponserede indlæg i dag mærkes af de sociale medier.\nMindre økonomisk vækst, men stadig et robust arbejdsmarked\nAKK giver fremgang til CDU/CSU


Budding med karamel - Buddingfra Dr. Oetker\nDr. Oetker Familie-Pakke Budding er desværre udgået, men der vil være restpartier i butikkerne så længe lager haves.\nKaramel er det nye sort, og det samme gælder for Dr. Oetkers budding med lækker og kraftig karamelsmag.\nBuddingen tilberedes med 1 l letmælk og 80 g sukker og rækker til 8 portioner.\nDr. Oetker Familie-Pakke Budding med karamel fås i pakker med 2 breve á 160 g.\nPrøvesmagning og al ekstra tilsætning, (f. eks. mandler, nødder og lign.) SKAL ske mens buddingen stadig er i kog.\nIngredienser Budding med karamel\nMajsstivelse, 3% karamelliseret sukkersirup, naturlig aroma (indeholder MÆLK), maltodextrin, salt. Kan indeholde spor af: GLUTEN og ÆG.\nTilberedning Budding med karamel\nEt brev buddingpulver hældes i en skål, blandes med 80 g sukker og røres til en jævning i 2 dl letmælk.\nLad buddingen koge op under kraftig omrøring mindst 1 minut.\nHæld buddingen i en skål, der er skyllet i koldt vand og stil den i køleskabet mindst 4 timer, inden den vendes ud på en tallerken.\nNæringsindhold Budding med karamel\nFedt 0.2g 1.4g\nheraf mættede fedtsyrer 0.1g 0.9g\nKulhydrat 86g 18g\nheraf sukkerarter 3g 12g