Min Hjemløse Mand og Mormor – Jetthe Fabiola\nMin Hjemløse Mand og Mormor\nForestil Dem en midaldrende herre i sort. Velnæret, til den runde side, livsnyder må man tro. Hans ansigt er smukt, mørklødet. Der er et vemod og en smerte. Men når han smiler, gløder hans øjne. Han har en guldtand. Sådan står han hver dag udenfor min købmand og lyser. Sommetider sidder han der med avisen. På en klapstol købmanden har sat ud til ham. Han læser ikke i den, avisen. Han sælger den. Hus Forbi. Og klapstolen, den klapper han sammen og stiller op ad et træ, før han om aftenen går hjem til det hjem, han ikke har.\nPå en måde er det hans kontor, det lille område med træet. Eller hans klinik. Han har nemlig terapeutisk effekt. Han står og lokker skyggen frem i folk. Og derfor var jeg bange for ham.\nSkyggen er alt det, vi har fortrængt fra vores bevidsthed. Det, vi ikke vover at se i os selv, endsige udtrykke. Men let kan se i andre. Vores løgnagtige og svigefulde sider, vores hævntørst, vores liderlighed. Skyggen gør alt det, der strider mod konventionerne. I det skjulte eller i pludselige udbrud. Den gør det, vi aldrig selv ville gøre. Sådan bærer og udtrykker skyggen vores vrede, raseri, nærighed, jalousi, dovenskab, grandiositet og alle vores besættelser. Men også vores usikkerhed, vores depression og vores angst. Og mærk Dem dette: Skyggen bærer også alt det smukke, vi ikke tillader os at være.\nMan kan møde sin skygge i meditationer, i drømme og i dag-drømmerier. Der ser man den personificeret. Somme tider ser man den pludselig i sin virkelige verden. Tag nu mig.\nAt give en mønt til en hjemløs\nJeg var smuttet forbi ham uden at hilse. Det er et trick, jeg har udviklet til perfektion. Lade som om jeg er optaget af noget andet. Når det glipper, bruger jeg et andet trick. Jeg hilser, som det pæne menneske alle ved jeg er, men uden at se ham i øjnene. For det kan jeg ikke bære. Nogle dage køber jeg så avisen. Men den kan jeg ikke udholde at læse. Derfor lyver jeg og siger, at jeg allerede har læst den. Kan han ikke sælge den til en anden? Han svarer hver gang venligt, mange tak, og så giver jeg ham de 20 kroner og skynder mig ind og handler for 100, 200, 300. Disse hundekunster har jeg udviklet for at undgå at mærke forskellige ting, jeg ikke ønsker at mærke. Det er skyggen, der rør på sig.\nNå, men der står jeg altså med ryggen til ham og låser min Hamlet, da jeg hører hendes lyse bedende stemme. “Eeeej, behøver jeg gøre det?” En dyb herre-stemme svarer. “Han bliver så glad, når du giver dem!“Jeg ser op og ser de to. En lille pige på 6-7 år, med brune fletninger, iklædt nøje afstemt gråt og rosa fra top til tå, grå uldstrømper, rosa støvler, grå dynefrakke, rosa hårbånd. Hun ser alvorligt op på den mand, som jeg formoder er hendes far. Også han er nøje afstemt i jakke og bukser, ikke et sæt, men sådan noget pænt brunligt uld med sennepsfarvede nistre, og en sixpence, såmænd. Han frembringer en knirkende lyd, mens han langsomt fører hendes arm opad og ryster den i en sejrsgestus. Hun ler højt. “Faaar,” fniser hun. Og jeg kan både se og høre, det betyder: Ok, så gør jeg det.\nDet var sandt. Han blev så glad. Var man en istap, var man smeltet. Han sad på sin klapstol og var i øjenhøjde, da hun rakte sin åbne hånd med mønten frem. Hun holdt stadig far i den anden. Hun smiler, løfter det ene ben, og står som en genert flamingo, lænet op ad far, mens Min Hjemløse Mand taler til hende. Hun nikker, fniser, sætter flamingo-benet ned. Så siger far noget, mens han skiftevis ser på sin datter og Min Hjemløse Mand. Pludselig pludrer hun længe. Begge mænd lytter, opmærksomt, varmt. Far lægger en arm om hende skulder. Og sådan står de, mens far udveksler flere ord med Min Hjemløse Mand, og jeg ser det: Han er deres, ikke min. Og på en helt anden måde.\nDa jeg kom ud fra købmanden var de borte. Min Hjemløse Mand sad med en latte af den slags, alle går rundt med på Gammel Kongevej. Jeg stak ham 20 kroner og stak af.\nNogen får en pædagogisk lektion\nJeg havde overværet et opdragende optrin. Den kloge far havde givet sin datter en pædagogisk lektion. Og hun havde gjort sig en erfaring. En erfaring for, at den, der er havnet på gaden, ikke er farlig. Den hjemløse er et menneske. Som os selv og vores venner. Hans liv er en menneskelig mulighed. Måske har den kloge far også sagt noget om grunde og omstændigheder. Og om medfølelse. Så hjemløshed ikke truer barnets tryghed, men vækker den medfølelse, som alle børn fødes med. Den Hjemløse fortrænges ikke til skyggen, men bliver en del af hendes bevidsthed.\nOgså jeg modtog en pædagogisk lektion og på cykelturen hjem var jeg flere gange ved at vælte. Ikke fordi min kurv var fuld af varer, men fordi min indre bestyrelse holdt hastemøde. Kritikken haglede ned. Jeg forsvarede mig naturligvis og sagde, at jeg altid køber på tilbud, ikke er spor rig, meget åben og fri. Og Hamlet er så rusten, at det næsten er pinligt i et pænt kvarter. Lige meget hjalp det. Men det var jo heller ikke det, det handlede om, pengene. Det handler om min angst.\nJeg er bange for ham, den hjemløse mand. Ja, ikke for ham, han er elskværdigheden selv, men for det, han repræsenterer i min bevidsthed. Eller mere præcist: I min ubevidsthed. Jeg bryder mig ikke om det ubehag, han bringer op i mig. Det er derfor, jeg finder på alle mine hundekunster, når jeg ser ham. Men det var jeg ikke villig til at se på. (Jeg kaldte det, at jeg ikke havde tid.) Så forsynet arrangerede endnu et møde. En meningsfuld tilfældighed opstod allerede næste dag.\nHan dukkede op, straks jeg ankom til købemandens hjørne, den unge far i det lavmælte kvalitets-tøj. Og med kurs direkte mod min Hjemløse Mand. Han standser, og hilser skønt han ikke har sin datter med, og ergo ingen opdragende opgave. Til min forbløffelse indleder han en samtale. Og jeg kan se det på dem begge, at det er ikke første gang, de fører sådan én. De ligner to kolleger, eller venner, ligefrem. Fordybet i et emne, der optager dem begge. Tæt ved siden af hinanden står de og skiftes til at tale, lytte, nikke med hoveder på sned. Denne pæne Frederiksberg far og Min Hjemløse Mand med den gule Hus Forbi taske og bladbunken i favnen, den sorte flyverdragt, de tindrende øjne, og smilet, smilet.\nJeg vil stille mig op og stirre, men husker mine manerer, går forbi og skæver: Den unge mand lægger en hånd på Min Hjemløse Mands skulder og siger: Nå, men jeg ordner lige det andet først. Så sluger købmandens dør mig.\nPå vejen hjem falder ti-øren: Den mand har et bevidst, åbent og roligt forhold til Min Hjemløse Mand. Det har jeg ikke. Hos mig ligger han i skygge, er noget jeg ikke vil kendes ved, ikke aner, hvad jeg skal stille op med. Når jeg giver ham 20 kroner, giver jeg ud af skyld, ikke af næstekærlighed. Jeg giver for at slippe, har aldrig ført en samtale med manden. Jeg anerkender kun nødtvungent hans eksistens, før jeg skynder mig videre. Som om han var paria. Som om han smittede.\nJeg er bange for det, han står der og er: Hjemløs. Angst for at havne samme sted som ham.\nBlandt kvinderne i min familie flyder en bundløs og ofte grundløs angst for at havne på gaden. Sådan har det været siden min morfar, som jeg aldrig har mødt, formøblede familiens formue og ære bort et sted i de nordspanske bjerge. De flyttede i nattens nådige mørke for at undgå skammen. Men angst og skam som ikke udtrykkes vokser. Og jeg har fået begge dele i vuggegave, ind med modermælken så at sige. Jeg har afluret min mor, som børn nu gør og sanset denne aldrig udtalte angst og skam. Det er ikke en historie, vi taler om.\nFamilieskygger kan være sejlivede. Fløjtende ligeglade med objektive omstændigheder, fortid og nutid, hvem der er voksen, og hvem der er barn. Hvem, der lever og hvem, der er død. Det hele blandes sammen, når skyggen aktiveres, og det gør den under de rette omstændigheder. I dette tilfælde i mig. Og når det sker, bliver jeg kørt rundt i manegen af skyggen. Skyggen er nemlig ikke noget, vi har: Skyggen har os. Den tager os. Besætter os. Styrer. Skyggen styrer, og jeg er robotten, der bliver bange for en hjemløs mand.\nHvis jeg skal være helt ortodoks, så er den hjemløse mand en Animus-figur, der bærer noget, jeg har lagt over på det mandlige. Skyggen har ens eget køn, og min skygge her er min mormor. Det er hende, han lokker frem, når jeg møder ham. Det er mormor, der lader, som om han ikke findes. Mormor, der rædselsslagen gemmer gammelt brød, og ikke går uden for en dør af angst for at nogen skal opdage det, alle i landsbyen ved: At vi havnede på gaden. At vi er paria ligesom ham.\nSkyggen konfronterer os med aspekter af vores psyke, som vi har forkastet og fortrængt til det ubevidste. Den udtrykker alt det, som ikke er velset i vores barndomshjem, og i den større kultur, hvor vi danner vores jeg-identitet. Alt det, der truer.\nLigesom vi hver især har vores private skygger, så findes der kollektive skygger, som hele samfund og kulturer kan blive offer for. De ligger og venter i det fællesmenneskelige mørke og springer op under de rette omstændigheder. Nazisterne pegede på jøderne, vi har flygtningene og indvandrere og en vis præsident har ligefrem fundet på, at ville bygge en mur for at holde skyggen ude.\nMen man kan ikke holde skyggen ude. For skyggen er inde. Inde i os selv. Og det eneste, der kan lindre og forvandle skyggen er lys. Og ja, jeg skrev lindre, for skyggen lider, ligesom vi. Ikke mens den danser fandango i vores liv, ikke mens vi eksploderer, handler i smug, eller opildner hinanden til mørkets gerninger. Der har skyggen en fest. Men bagefter, bagefter lider skyggen i mørket. Og det eneste der hjælper er lys. Også kaldet Bevidsthed. Kærlighed. Accept.\nSkyggen er bedst kendt for sine uskønne sider. Men skyggen kan også være usigeligt smuk og bære vores bedste drømme. Vores kreativitet, vores leg, vores lethed. Vores kærlighed. Vores konstruktive vrede, vores handlekraft og virketrang. Alt, det gode vi ikke tillader os selv. Og derfor, og fordi den uskønne side, kan ødelægge meget for os, er det godt, ja nærmest nødvendigt, at få skyggen ud i lyset. Anerkende den, tale med den, høre hvad den vil. Så den kan forvandles og integreres.\nDe forsvandt i flere uger den hjemløse og den pæne mand. Pist borte begge to. Sikkert også en meningsfuld tilfældighed. For straks efter det andet møde ville jeg hen og stå og tale med ham, den hjemløse. For at konfrontere min skygge, se hvad der skete. Men sådan spillede klaveret ikke. Det handlede jo ikke om, at jeg skulle stå og lave selvudvikling på hans bekostning. Bruge ham i mit projekt. Det handlede om, at jeg skulle indse mit arvegods. Så han ikke skal stå og bære min skygge. Oveni alt det andet, han bærer. Den tyggede jeg så på en tid.\nNu kunne jeg godt runde af med at skrive om den samtale, jeg endelig fik. Om hvordan jeg fandt ud af, hvorfra han kom, og hvad han lavede, før han blev hjemløs. Men det er egentlig ligegyldigt. Pointen er, at jeg har set min angst og set, at han er et menneske, som jeg. Og når min skygge rør på sig, og det kan sagtens ske, så tager jeg Mormor i hånden, ligesom den kloge far og siger: Han bliver så glad, når du giver dem til ham! Og så lægger mormor 20 kroner i hans hånd og smiler.


Medialogi - Spiludvikling.dk\nJoined: 16 Aug 2013, 16:40\nUnread post by Logitechnerd » 16 Aug 2013, 16:41\nJeg ville høre om der er nogen der læser Medialogi og kunne fortælle mig hvordan det er? Jeg synes uddannelsesguiden er dårlig til at beskrive hvordan det endelig er. Jeg er spil interreseret og primært programmering. Dette passer jo fint da man kan komme på DADIU med denne uddannelse. Så hvis en som jeg der er spil programmerings interrseret søger ind, ville jeg så få noget ud af det? Jeg kunne læse mig til at der var lidt programmering men jeg ville endelig gerne høre det fra en insider.\nValget står mellem Medialogi eller Spildatamatiker (En uddannelse i Grenå hvor man lærer lidt ligesom den almindelige datamatiker men dog mere spil orienteret programmering).\nKunne nogen fortælle mig lidt om Medialogi eller jeg burde tage noget andet?\nUnread post by Jesper Kondrup » 16 Aug 2013, 21:16\nJeg har været på medialogi i Esbjerg og den er helt sikkert mest beregnet på programmører. Skal dog ikke kunne sige om den er anderledes i dag, da det er ved at være 5-6år siden jeg gik der. Man kommer rundt om forskellige sprog og en del teoretisk omkring realtime grafik +en masse matematik. Men, der er også en del af uddannelsen der går med andre "ikke spilrelaterede ting", som rapportskrivning, opstilling af tests, lyd, film, tekniske installationer (med sensorer) osv. - Det er meget en blandingsuddannelse hvor man kommer lidt rundt om det hele, men ikke rigtig i dybden med noget.\nHvis du VED at det er spilvejen du vil gå, så tror jeg klart, at du vil få mest ud af uddannelsen i Grenå. Jeg har været underviser på 2 af deres andre uddannelser; 3d college og en weekend på GameIT(HTX). Og jeg ved, at de har en masse fokus på spiludvikling deroppe. Tror du vil få meget mere Hands-on og specifik viden om spiludvikling i Grenå.\nUnread post by Zacker » 18 Aug 2013, 11:58\nUnread post by Christen » 19 Aug 2013, 08:22\nJeg tog en Bachelor i Medialogi (KBH), med ca. samme mål som dig.\nTror jeg var tilstede i tre lektioner med programmering på medialogi KBH, hvorefter jeg konkluderet at læreren ikke viste mere om programmering end hvad han lige havde læst sig til i en "Java for beginners" type bog. Jeg har hørt noget om at han senere er stoppet/blevet fyret, så det kan næsten kun have blevet bedre.\nDu lærer ret meget andet end programmering på Medialogi, som Zacker skriver fagligt bred akademisk uddannelse (hovedsageligt en masse om gruppe arbejde). Hvis dit mål er at kode, find et andet sted.\nUnread post by Møkz » 30 Oct 2013, 00:28\nJeg er igang med 5. semester på Medialogi i Esbjerg.\nFor at være helt ærlig, så er vi mange der på trods af, at vi studerer medialogi faktisk svært ved selv at definere hvad Medialogi i bund og grund er.\nVi havde en snak med vores studies overhoved, fordi det gik os på, og det bedste svar han kunne give os var, at "it is what you make it".\nVi har undervisning i mange forskellige ting, som der allerede er blevet nævnt.\nAf fag har vi indtil videre haft\nIntroduction to programming (programmering med Python)\nProcedural Programming (Også med Python)\nObject-oriented Software Engineering (SCRUM methodology og C# programmering)\nAnimation og Modelling (Teori og praktisk arbejde omkring 2D såvel som 3D animation og modelling)\nMathematics for Multimedia Applications (matrix-regning og den slags)\nPhysical Interface Design (Arduino, Processing og controllers)\nImage Processing (Hvad er billeder, og hvordan fungerer de rent praktisk)\nA/V Production (Teknikken bag kreation af f.eks. musikvideoer, lære om kamerateori og scenografi)\nScreen Media (En masse teori bag film og spil, f.eks. story telling in games)\nPerception (Hvordan opfatter vi forskellige ting, såsom farver, billeder, lyde etc.)\nJeg har måske glemt et fag eller to, men som du kan se er der en del praktiske fag, som programmering og animation, men der gemmer sig også mere "bløde" fag, som Perception, som i høj grad er noget volatile idet det meste i faget bygger på subjektive opfattelser af forskellige ting.\nUdover den normale undervisning, arbejder man hvert semester (halvår) på et semesterprojekt, ud fra et predefineret emne. Vores lige nu er Audio Visual Experiments - Interactive Experiences, og vi er igang med at lave et spil i Unity.\nJeg var sidste år til Åbent Hus på ITU, hvor vi var ovre for at høre om Games kandidaten, da den virker som noget de fleste af os gerne vil. Desværre bliver meget få optaget hvert år, og ITU er det eneste sted i Danmark, som udbyder denne kandidat. Dog virker Medialogi som noget, der klart vil kunne give adgang til f.eks. Game Design linjen af Games kandidaten. Nok ikke så meget Game Technology eller Game Analysis, som er de to andre retninger.\nFor at svare på dit spørgsmål om programmering, så har vi, som du kan se, lidt programmering her os der, men det er spredt ud over de forskellige semestre, og ret beset, så kommer det meget an på underviseren, om det i kommer til at lære kommer til at have omdrejningspunkt om spil. Vi var heldige at vores underviser er et programmeringsgeni, og elsker at lave spil i sin fritid.\nMin egen erfaring er, at man med denne uddannelse kan skræddersy den, til at handle om hvad man har lyst til. Hvis man ønsker at lære en helt masse om spil, så kan man gøre det, gennem sine semester projekter. Så længe ens projekt falder inden for semester temaet, så er alt godt. Programmeringsmæssigt er jeg til gengæld ikke helt overbevist om det er den bedste vej at gå, hvis man gerne vil være decideret spilprogrammør. Desuden er det jo altid en god idé at have en generel programmøruddannelse, så man i fald af arbejdsløshed inden for spilbranchen (som bestemt er en mulighed), har noget at falde tilbage på.\nHåber du har fået en idé til hvad Medialogi er, og at det hjælper dig til at finde ud af hvad du skal.\nHvis du har flere spørgsmål, så skyd endelig.\nUnread post by Pegepinden » 30 Oct 2013, 02:54\nJeg har en Bachelor i Medialogi og kom ind på Games Technology kandidaten som jeg læser nu (Ok, havde også et pænt snit, men stadig..).\nDerimod var der rigtigt mange fra min årgang der søgte ind på game design og tror kun at 10-15% blev optaget. Så det er ikke så nemt.\nUnread post by blaavogn » 30 Oct 2013, 15:08\nHar du nogen ide om hvad der bliver lagt vægt på hvis man søger ind på design linjen? Og sender man overhovedet en motiveret ansøgning?\nJeg håber på at kunne krydse over på den fra softwareudvikling.\nUnread post by Pegepinden » 30 Oct 2013, 15:11\nblaavogn wrote: Har du nogen ide om hvad der bliver lagt vægt på hvis man søger ind på design linjen? Og sender man overhovedet en motiveret ansøgning?\nTror det er 50/50 for dit gennemsnit på din bachelor / en personlig ansøgning (1 A4 side) og hvad du ellers kan showcase.\nSkal lige siges at du også har Game Design og Game Development fagene på Games Technology. De designere jeg arbejder med Gunjitsu på, er ikke altid vildt glade for linjen skal det siges.\nUnread post by blaavogn » 30 Oct 2013, 15:29\nOk. Det kan godt være, at teknologilinjen i sidste ende passer mig bedre. Hvis jeg kender mig selv, så er mine interesser meget anderledes om to år :P\nInden da har jeg dog 15-20 valgfrie ECTS point, som jeg skal finde ud af, hvad jeg vil "bruge" dem på.


Viasat Film kanalerne | Viasat\nLogout Hej, er du allerede kunde hos os? Log ind her for at: Aktivér din tv-boks Få gensendt dit tv-signal Få personlig support Email * Adgangskode * Opret ny brugerGlemt adgangskode? FilmFilmStartsiden for FilmPremiereFilm A-ZEnd of WatchSidste chanceTv-oversigtSportSportStartsiden for SportSport i tvFormel1 i tvGolf i tvHåndbold i tvPremier LeagueUgens sportUgens Live sportFodbold i tvBørnDokumentarUnderholdning[ Erhverv ] Ring til os: 45 100 100\nParabol-tv Tv-pakker- Basis\nStart Tv-pakker Parabol-tv Tv-kanaler - Viasat Film Viasat Film kanalerne\nMed 5 genreinddelte Viasat Film kanaler, Playboy TV og Blue Hustler er der masser af muligheder døgnet rundt. De 10 filmkanaler byder nemlig på film fra de mest populære genrer praktisk opdelt og lige til at gå til for enhver filmelsker. Der er de store Hollywood-succeser, alle de danske biografhits, actionbrag, kultklassikere, familiefilm, erotik og meget mere.\ntaken-3-film.jpg Viasat Film Nu kan du få masser af film oveni din Basis- eller Mellem-pakke. Du får 6 filmkanaler med op til 5 premierefilm hver uge + fri adgang til vores filmarkiv. Og med Viaplay kan du se dem, hvor du vil.\nDe bedste filmkanaler:\nErotik kanalerBlue Hustler - Blød erotik - Sender kl. 00.00 - 04.00\nPlayboy TV - Blød erotik - Sender kl. 23.00 - 04.00\nViaplay - når som helst og hvor som helstMed Viasat Film får du adgang til Viaplay både via computer, tablet, mobil, spilkonsol og tv-boksen. Så har du altid mulighed for at se film, serier og sport (adgang til sport kræver abonnement på Total-pakken), uanset hvor du befinder dig. Læs mere om Viaplay her!\nNår du er i sommerhuset. Når du vil synke ned i sofaen og slappe af. Når hele familien skal underholdes. Når humøret er til at græde eller grine. Når det passer dig.\nFilm skal ses hos Viasat:\nfilm-wolf-of-wallstreet.jpg Viasat Film i din tv-pakke Find flere informationer om de enkelte tv-pakker, hvor i Viasat Film og erotik kanalerne indgår.\nBestiller du online, får du mulighed for at tilvælge Viasat Film, efter at du har valgt den ønskede tv-pakke. Bemærk at Viasat Film kanalerne indgår i Total-pakken.\nFilm kanaler fra Viasat - gå ikke glip af gode film!


Andelsbolig-debat • Vis emne - Fejl ved køkken\nFejl ved køkken\naf liselotteib » 24/10/2012 10:27\nDejligt, at opdage, at der er kommet en hjemmeside som jeres.\nJeg er en 65 årig kvinde, som pr. 1. august 2012 har købt en andelsbolig.\nPris for andelsbevis = 785.000 kr.\nOverpris for forbedringer (nyt køkken, baggang og bad 2011) = 110.000 kr.\nVed overdragelsen var der ingen synlige fejl og mangler med her ca.\n2½ måned efter opdager jeg at stort set alle fliser i køkkenet og baggangen\ner "skrokke". Jeg konsulterer en murer, som konstaterer, at det sikkert kun\ner et spørgsmål om tid før end fliser(ne) vil knække og han vil foreslå omlægning\naf alle fliserne, idet man ikke kan være sikker på at få de samme fliser mere.\nHan mener desuden, at fejlen er opstået fordi man, da man lagde fliserne, havde\ntilsluttet gulvvarmen for tidligt, hvorved bindemidlet er tørret lidt ind.\nJeg retter henvendelse til formanden for andelsboligforeningen, som fortæller mig,\nat problemet udelukkende er mit fordi jeg ikke har gjort indsigelse indenfor 30 dage.\nSamme besked får jeg ved sælger, som i parentes bemærket selv har udført al arbejdet.\nKan det være rigtigt ???\nLise Lotte, Vejle\nTilmeldt: 24/10/2012 10:02\nRe: Fejl ved køkken\naf molan » 24/10/2012 11:07\nliselotteib skrev: Dejligt, at opdage, at der er kommet en hjemmeside som jeres.\nDu kan som udgangspunkt gøre alle fejl og mangler gældende mod sælger indtil 6 måneder fra overdragelsen, i henhold til andelsboliglovens §16 om overpris. Efter udløbet af 6-måneders fristen kan du som udgangspunkt kun gøre fejl og mangler gældende såfremt afslaget udgør mindst 3-10% af den samlede overdragelsessum, jf. reglerne om forholdsmæssigt afslag.\nCitat fra "Lov om andelsboligforeninger og andre boligfællesskaber":\n"§16 Stk. 3. Er overdragelsen sket i strid med §§ 5 eller 11, kan erhververen kræve prisen nedsat og en eventuelt erlagt overpris tilbagebetalt. Kravet om tilbagebetaling forældes 6 måneder fra det tidspunkt, hvor erhververen kendte eller burde have kendt sit krav. Forældelse afbrydes ved sagsanlæg."\naf liselotteib » 24/10/2012 11:32\nTak for sit hurtige svar.\nDet vil altså sige, at jeg juridisk står med en GOD sag. ?\nJeg er jo en fattig pensionist, som ikke har råd til unødigt at hyre en advokat,\nhvis dette skulle være nødvendigt.\naf Admin. Jens Arentoft » 4/11/2012 14:31\nDet har betydning om du har betalt fuld maksimalpris eller om du har fået prisafslag ved købet.\nABL § 16 kan kun benyttes hvis der er betalt fuld maksimalpris.\nDin indboforsikring indeholder muligvis retshjælpsdækning.\naf molan » 15/11/2012 17:28\nAdmin. Jens Arentoft skrev: Det har betydning om du har betalt fuld maksimalpris eller om du har fået prisafslag ved købet.\nJa, det er alt afgørende er om du dermed har givet overpris samlet set eller ej, dvs. hvis du har fået nedsalg i prisen, var nedslaget så nok, var prisen for forbedringer for højt vurderet i forhold den reelle værdi på overtagelses tidspunktet, når de konditionsmæssige uhensigtsmæssigheder er indberegnet.\nDu kan altid få en vurderingsmand til vurder prisen på baggrund af de nye oplysninger (for egen regning naturligvis), og dermed har du et rimeligt grundlag at gå ud fra.\naf liselotteib » 27/11/2012 16:04\nNej, der er IKKE tale om nedslag i prisen. Jeg har betalt FULD pris.\nKøberen har seneste skrevet bl.a.:\n"Med denne information, har vi ligeledes henvendt os til vores advokat,\nsom netop sidder med boligsager, heraf en stor del med andelsboliger.\nDenne advokat giver ret i, at der er en regel (den som du henviser\ntil), som giver køber en reklamationsperiode på 6 md. ved byggesager,\naf særlig karrakter. Efter at vi har fortalt ham om vores sag, mente\nhan, at uanset hvor mange "skrukke" fliser det drejede sig om, så\nburde du have reageret inden for den første månede, som foreningens\nvedtægter henviser til."\nKan det være rigtigt, at en advokat har svaret sådan ?\n"Sidst og ikke mindst, så har vi også talt med Danbolig, og de\nunderstøtter også os i, at du har haft 1,5 md. til at reklamere over\nfejl og mangler, og henviste også til vedtægternes: en måneds\nreklamation over fejl og mangler"\nSå vi må desværre skuffe dig, og kan ikke hjælpe dig med dette.\naf Admin. Jens Arentoft » 27/11/2012 22:31\nABL § 16 Stk. 3. Er overdragelsen sket i strid med §§ 5 eller 11, kan erhververen kræve prisen nedsat og en eventuelt erlagt overpris tilbagebetalt. Kravet om tilbagebetaling forældes 6 måneder fra det tidspunkt, hvor erhververen kendte eller burde have kendt sit krav. Forældelse afbrydes ved sagsanlæg.\nVedtægterne kan ikke reducere de rettigheder du har i henhold til ovenstående lovbestemmelse.\nDu har tilsyneladende betalt overpris og sælger skal så tilbagebetale overprisen.\naf molan » 28/11/2012 13:42\nliselotteib skrev: Tak for jeres tilbagemeldinger.\nLoven siger ud har 6 måneder fra hvor DU kendte dit krav, eller brude have kendt det dvs. at hvis der var gået et år før du fandt ud af det, så have du 6 måneder fra det tidspunkt dvs. 1 år og 6 måneder efter overtagelsesdatoen.\nMen minder at man med rimelighed kan sige at du brude have kendt til det tidligere, så har du retten på din side. Men det er noget en dommer må tage stilling til. Jeg vil umiddelbar få fat i en advokat og køre et civilt søgsmål, og ville ikke accepter det svar du har fået, i øvrigt skal du huske på at sælger advokat jo varetager sælger interesse og derfor vil fortolke til sælger fordel, men det er ikke det samme som at du ikke med meget stor sandsynlighed vil vinde sagen i retten.\nOg som også admin. næver, så kan loven ikke tilsidesættes af vedtægerne, så jeg vil anbefale du finde en advokat med speciale i boligret og tager den derfra.


Bleg Nonne Kostume Large kr. 219.00 - 90 dages returret\nForside / Butik / Home & Garden / Plants / Bleg Nonne Kostume Large\nProduktfakta Bleg Nonne Kostume Large\nLeder du efter den billigste Bleg Nonne Kostume Large på nettet? Mange ender med at finde tilbud her: Gå til shop\nBleg Nonne Kostume Large – Den Perfekte Gave\nBleg Nonne Kostume Large er evig populær i jagten på den perfekte fødselsdagsgave. Home & Garden > Plants er kategorien som de fleste ønsker sig noget fra. CoolStuff.dk er nok Danmarks mest populære online shop, når der skal købe gaver. Varen kommer med en returret på hele 90, ja du læste rigtige, halvfems dage. Er du på jagt efter den perfekte gave til konfirmanden, kan du spille det sikre kort og fylde kurven med Bleg Nonne Kostume Large, gaven vil sprede glæde og smil i selskabet. Det kan siges meget enkelt: denne gadget er en eftertragtet studentergave. Der er ikke noget sjovt ved gadgets, vil kedelige mennesker sige, og det kan være derfor, at nogle, der er bange for at give dem som gave. Men tænk ikke på det, det er ikke nogen grund til at afholde dig fra at give gadgets i gave, alle mennesker, store som små, elsker gadgets og nyder at modtage dem som gaver.\nBleg Nonne Kostume Large ligger på hylden i det store sortiment der er i varegruppen Home & Garden > Plants. Der følger også hele 90 dages returret med din pakke når du køber din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din Bleg Nonne Kostume Large i webshoppen CoolStuff.dk, der har alle de efterspurgte varer i deres sortiment. Vi har håndplukket varerne og blandt dem finder mange det de leder efter, som jo fx kan være denne vare. Ved at købe dine varer i en webshop er priserne mere attraktive end i butikkerne- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nBleg Nonne Kostume Large og online fordelene\nNår du handler online, får du nogle bedre betingelser, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Loven siger, du har ret til at returnere dine varer indenfor 14 dage. efter dit online køb, der er endda shops, der vælger at give mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. Når webshops ligger online, får du med et par klik et stort udvalg , og det giver en god gennemsigtighed på priserne, i den store skov af webshops, der er derude. Din sammenligning kan du rent faktisk lave super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Når du handler online er du også fri for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Shoppen sender din produkter til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Glem alt om at stå i kø, hvor ekspedienten lige skal ringe til en anden for at høre, hvorfor prisen ikke går ind til det rigtige. Når handlen foregår online det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.


Pingprisen – et smertensbarn! - Nummer 9Nummer 9\n11. april 2022 af Thomas Berger\nPingprisen er Danmarks fornemmeste tegneseriepris – men den er også på mange måder forældet, forstokket og forelsket i sig selv. Thomas Berger giver pingvinen et los over skinnebenet.\nTegneserieprisen Pingprisen kan i år fejre ti års jubilæum i sin nuværende form, efter at have holdt pause sidste år – og det er bestemt glædeligt på alle måder. Det er sundt for tegneserier som medie at have en pris som Ping- men så sandelig også Deleuran- og Hanne Hansen-prisen.\nOprindeligt blev Pingprisen indstiftet i 1986 af en række aktører i den danske tegneseriebranche, og havde karakter af en ærespris givet til personer med en særlig betydning for tegneserien i Danmark. Ligesom det er tilfældet med Pingprisens nuværende ærespris.\nDet var Dansk Tegneserieråd der i samarbejde med tegneserietidskriftet Nummer 9 lod Pingprisen genopstå i 2012. Ved den lejlighed blev der tilføjet en række kategorier til prisuddelingen – disse stammede fra den Komiks.dk-pris, som den nye pris også skulle afløse.\nPingprisen – en misforstået pingvin\nEt af de elementer som i mine øjne gør Pingprisen interessant er, at tildelingen af priserne sker i et spændingsfelt mellem kritikere (tidligere blot Nummer 9’s skribenter men fra i år og fremover kritikere fra en række medier), og så en jury udpeget af arrangørgruppen bag prisen. (læs mere om det på Pingprisens hjemmeside.)\nSkribenterne/kritikerne nominerer ved en hemmelig afstemning værkerne i prisens kategorier, uagtet eventuel omtale eller anmeldelser på de medier de nu engang er knyttet til. Dermed sikres en faglig kompetent udvælgelse, som årets udpegede jury så skal vælge en modtager i blandt i hver kategori.\nFor at sikre at fagligheden ikke går fløjten i juryen, stiller både Nummer 9 og Dansk Tegneserieråd hver med et jurymedlem. Selv var jeg, i kraft af at være chefredaktør på Nummer 9 i 2020, forperson for det års jury.\nDet burde således være helt enkelt at forstå, hvordan Pingprisen hænger sammen – og det er det så ikke alligevel. Det kan du forvisse dig om, hvis du har mod på at dykke ned i den meget lange, jævnt underholdende og generelt temmelig faktaresistente tråd fra 2020 på tegneseriesiden Serieland.\nDet er blandt andet i den tråd, at en dansk tegneseriefestivalarrangør kommer med kommentaren: “Jeg synes, man skulle lade Pingprisen være den “smallpress/Indy-comics/Self-publisher” … pris, som tilgodeser den kategori af tegneserier.”\nIkke blot blev der dermed pisset op og ned af ryggen på samtlige nominerede i 2020, men også gjort meget tydeligt, at et af Pingprisens smertenspunkter ligger i at etablere en mere bredt favnende kommunikation/fortælling.\nMen det er langt fra Pingprisens eneste smertenspunkter.\nPringprisen har fra starten haft kategorien “Bedste danske nettegneserie”, der, som navnet siger, tildeles en tegneserie udgivet på internettet – og her skal nettet forstås bredt som i både webside, instagram, Facebook med videre.\nHele fem gange har Stine Spedsbjerg været nomineret til “Bedste danske nettegneserie”\nKategorien er sådan et underligt levn af en fortidsopfattelse, hvor det at være til stede digitalt med sin tegneserie online er noget helt særligt. Der ligger måske i kategorien en forhåbning om, at den digitale læseoplevelse tilføjes noget ekstra i form af interaktivitet eller bevægelse. Men det gør ikke kategorien mindre tåbelig.\nFor i bund og grund handler det om, at der her uddeles en pris, hvor selve udgivelsesformen får plads side om side med indholdet. Det svarer til, at at Pingprisen havde en kategori for tegneserier produceret som kartoffeltryk eller udgivelser kun i sort/hvid.\nKategorien “Bedste danske nettegneserie” bør afvikles, for en god tegneserie er en god tegneserie uanset udgivelsesformen – som det fx illustreres ved at Lars Kramhøfts Working Poor i år rettelig er nomineret i kategorien “Bedste danske tegneserie” trods, at den i første omgang er udgivet på Instagram.\nDet er til gengæld muligt, at der bør være en kategori, som tilgodeser tegneserier i fortløbende udgivelse så at sige – netop nettegneserier, dagstriber og lignende, hvor der ikke nødvendigvis er et afgrænset/udgivent værk at nominere.\nInternationalt udsyn – men kun på engelsk\nFranske Blutchs tegneserie Peplum blev i 2017 nomineret til “Bedste internationale tegneserie” 20 år efter sin oprindelige udgivelse, fordi værket endelig blev tilgængeligt på engelsk.\nDa Pingprisen i 2020 valgte at droppe kategorien “Bedste internationale tegneserie” skete det, som jeg har forstået det, til dels af logistiske årsager. Og det var ingen skade til, for kategorien er mere varm luft end egentligt internationalt udsyn.\nFaktum er, at kun meget få af Nummer 9s skribenter kan læse fx. fransk, spansk eller japansk. Engelsk er der til gengæld ikke noget problem med, hvilket bliver tydeligt, når der tages et kig på de nominerede i kategorien.\nFra 2012 til og med 2022 har der således i alt været nomineret 45 værker. Ved samtlige disse værker, på nær et enkelt, er det den engelsksprogede udgave, der refereres til som liggende til grund for nomineringen. Undtagelsen er Steffen Kvernelands En frivillig død, der var nomineret i 2019.\nSamtidig er selve udsynet blandt Nummer 9s skribenter (mig selv inklusiv) også kraftigt skævvredet mod engelsksprogede udgivelser. Af de 45 værker er hele 34 af dem således skabt af engelsksprogede serieskabere.\nDet er tal, der står i stor kontrast til, hvad der reelt udkommer af tegneserier i Danmark, hvor forlæggerne over en bred kam primært orienterer sig mod at oversætte og udgive europæiske værker på dansk.\nEn af årsagerne til at Nick Drnasos Sabrina ikke modtog en Pingpris for “Årets internationale tegneserie på dansk” i 2020 skyldes, at den engelske udgave allerede havde modtaget prisen året før.\nDerfor er det heller ikke overraskende, at der ud af de 45 værker kun er udkommet otte af dem på dansk. Det skyldes selvfølgelig blandt andet, at læserne også kan engelsk, og det for dem er billigere og hurtigere at få fat på originaludgaven end en eventuel senere dansk udgave.\nEn dansk udgave der så endda skal kæmpe ekstra hårdt for omtale, da der jo allerede har været skrevet om den engelske udgivelse fx i forbindelse med netop en Pingpris. Ligesom det, at en udgivelse tidligere har modtaget en pris, for juryen kan være et argument for ikke at give pris til den danske oversættelse af værket.\nJeg kan fint forstå, at det at have en kategori som “Bedste internationale tegneserie” giver flere tegneserieformidlere en god fornemmelse i maven af at vise vejen frem og pege ud over Danmarks grænser. Men et kig på tallene viser, at kategorien primært peger ned i de amerikanske forlags webshops.\nI 2014 blev kategorien “Årets journalistiske tegner” føjet til Pingprisen, blandt andet med argumenter fra arrangørgruppens side som: “Tegneserien blev i sin moderne form født i pressen” og “… i Danmark har vi en lang og stolt tradition for tegnet satire, underholdning og aviskunst, dybt engageret i sit samfund og sin samtid. Det er denne tradition, vi ønsker at fejre med den nye kategori”.\nI denne kategori er nomineringsprocessen en smule anderledes i og med, at Foreningen af Danske Bladtegnere assisterer ved at indsamle eksemler på tegninger fra mulige nominerede. Givetvis fordi de ofte dagsaktuelle tegninger i avisen ikke på samme måde er tilgængelige i en samlet form, som udgivne tegneserieværker.\nMette Dreyer modtog i 2020 prisen for “Årets journalistiske tegner”.\nMen givetvis også fordi kategorien rammer pladask forbi hovedparten af fx Nummer 9s skribenters interessefelt. Indrømmet, jeg har ikke lavet en regulær dataunderstøttet undersøgelse at hænge min påstand op på. Jeg har så til gengæld heller aldrig hørt nogen snakke om avis/journalistiske tegninger, når tegneseriefolk samles.\nDer er bestemt et historisk slægtskab mellem den journalistiske tegning og tegneserien både i forhold til avisen som distributionsplatform, men selvfølgelig også i brug af visuelle virkemidler som talebobler, fartstreger og til tider ligefrem narrativt forløb.\nDer er bestemt også noget fornuft i kategorien rent PR-mæssigt – fx har fagbladet Journalisten konsekvent benyttet “Årets journalistiske tegner” som deres vinkling, når de har omtalt Pingprisen.\nLigesom ønsket om at knytte endnu tættere bånd mellem bla. Dansk Tegneserieråd og Foreningen af Danske Bladtegnere næppe heller er blevet betragtet som en skidt ting tilbage i 2014.\nLad os tage debatten ved svømmefødderne\nNår nu arrangørgruppen har fået sparket dette års prisuddeling i mål den 28. maj, så bør tiden være inde til at overveje, om Pingprisens efter ti år ikke har brug for at blive nytænkt.\nKategorierne “Årets journalistiske tegner” og “Bedste danske nettegneserie” kunne fint få sparket – førstnævnte fordi den i sammenhængen er uinteressant, og sidstnævnte fordi den simpelthen ikke giver mening. Men lad os i stedet finde en måde at favne dagstriberne/løbende udgivelser på.\nDer er fornuft i at holde fast i en kategori som “Bedste internationale tegneserie”, for netop at bevare et internationalt udsyn – måske ved at inddrage internationale tegneseriekritikere/formidlere i selve kategoriens nomineringsproces.\nDer har også tidligere været forslag om nye kategorier som fx “Bedste genudgivelse” eller “Bedste Smallpress/indie” – om end jeg personligt ville slå mig i tøjret ved udsigten til en pris, der skuer bagud, eller at have en kategori baseret på hvor dårligt trykt, redigeret, distribueret eller produceret en udgivelse er.\nMen først og fremmest lad os tage debatten om, hvad Pingprisen skal kunne fremadrettet, så det bliver en pris for alle danske tegneserieelskere.\nDet bliver nok aldrig en “bred” pris i den forstand – dertil er præmissen for prisen blevet for udskældt og udvandet. Det er de samme gamle mænd og damer der holder på de samme gamle heste år efter år. Og hvert år skal de samme mennesker mødes på Kunststyrelses regning – og endda betale entré – formentlig. Det “samler” ikke branchen på nogen måde – det er meget lidt “inkluderende”. Jeg vil give Berger ret på mange punkter og sige at prisen dog havde potentialet – men intentionen bag, blev brugt til at styrke en bestemt gruppering – og det er ærgelig – for tegneseriescenen i Danmark er meget større.\nPriser er en fin ting – men de er nødt til at blive givet på et sagligt og favnende grundlag – hvis de skal fremstå som en annerkendende udemærkelse. Hvis prisen er forbeholdt en mindre gruppe – er det dog også fint – så skal man bare få deffineret klart hvem der kan modtage og hvem der ikke kan. Kald den i stedet DTR-prisen – for den uddeles kun i DTRs regi og selskab og kun i København.\nPing- figuren var i oldtiden et folkeeje – det synes jeg ikke rigtig prisen er blevet trods ti år med Ping.\nMen jeg giver en stor PING for dog at prøve!\non12. April 2022\nHej Lars, jeg ved godt jeg vader ind i en hvepserede her, men.. Det ærgrer mig lidt, når jeg ser dig skrive “Det er de samme gamle mænd og damer der holder på de samme gamle heste år efter år. ” Nu er jeg jo selv ny i DTR og Ping (ikke i Tegneseriebranchen ;-)), og jeg ved vi prøver aktivt at få andre med, som netop ikke er de samme gamle. J\nOm man føler sig set og hørt i Ping sammenhæng, må være individuelt. Men det er faktuelt forkert, at det er de samme gamle. eg som almindelig deltager været med til nærmest samtlige Pingprisuddelinger og jeg har ikke den samme opfattelse af at det er gamle heste her heller. Tværtimod har jeg ofte set de nominerede og tænkt: “Hvem hulan er nu det? Den tegneserie har jeg aldrig hørt om.” Så selvom det ikke altid er min smag eller foretrukne type bøger der bliver nomineret eller vinder, så synes jeg Ping udvider palletten for hvad man i den brede offentlighed forbinder med tegneserier. Og da det er kritikere, der nominerer og en ny jury, der vælger hvert år, synes jeg ikke man kan sig det er de samme gamle heste.\nDer er masser af ting man kan kritisere Ping for, som Berger også gør her. Det er fint nok og det må man gerne. Jeg kan forsikre for, at der også er diskussioner på møderne og at alle involverede tager deres (ulønnede) job og ansvar alvorligt.\n“Bedste Smallpress/indie” – om end jeg personligt ville slå mig i tøjret ved udsigten til en pris, der skuer bagud, eller at have en kategori baseret på hvor dårligt trykt, redigeret, distribueret eller produceret en udgivelse er.”\nwell, er der en kategori som er baseret på hvor godt trykt, redigeret, bisribueret eller hvor godt produceret en udgivelse er?\nDet er for langt ude at nedgøre tegneserier, som ikke udgivelser på ” store” forlag, på den tamme måde.\nAlle tegneserier skal vurderes på samme måde.\nDesuden er det utroligt usmageligt, hvordan du ,Thomas, hænger det beskidte vasketøj til skue, uden selv at nævne din rolle.\n1/ Har du data at dele omkring Nummer9, og nu den udvidede kreds af kritikere, i forhold til alder og kønssammensætning. Eller er “gamle mænd og damer” blot et hofteskud?\n2/ Hvad mener du med “samme gamle heste år efter år” … der nomineres jo kun værker udgivet inden for det seneste år, hvis vi ser bort fra kategorien “Bedste internationale tegneserier”?\n3/ Mener du, at et hvilket som helst arrangement, der har fået støtte fra Kunststyrelsen, være gratis at deltage i uagtet om udgifterne overstiger støttebeløbet?\n4/ Du skriver “intentionen bag, blev brugt til at styrke en bestemt gruppering” – hvilken gruppering og på hvilken måde er det helt konkret sket?\n5/ En pris bør gives på “på et sagligt og favnende grundlag” – hvorledes mener du ikke Pringprisen er blevet det. Og hvad kunne du foreslå for at forbedre dette?\n6/ Du skriver “man (skal) bare få deffineret klart hvem der kan modtage og hvem der ikke kan” … Det er defineret i Pingprisens fundats, men lad os høre hvem du mener, IKKE kan få den?\n7/ Du skriver, at Pingprisen “uddeles kun i DTRs regi og selskab” … Som du har læst i fundatsen, så har DTR rent faktisk ikke alverdens indflydelse på hverken nomineringerne eller hvem der modtager prisen. Og selve prisfesten har jo deltagelse af en bred vifte af tegneseriefolk – væsentligt flere end der er medlemmer i DTR – omend du har fravalgt nogensinde at deltage?\n8/ “og kun i København”\nSom du fik forklaret, da du ikke havde held med at få Pingprisen til at holde uddelingen på Art Bubble, så skyldtes det dengang blandt andet at hele infrastrukturen omkring prisen og de tilknyttede frivillige befandt sig i København.\nSamme år indstiftede du jo selv den fremragende Hanne Hansen-prisen, uafhængigt af afslaget fra Ping påstår du. Tænker du ikke, at det havde været overordentlig skidt rent PR-mæssigt at have to prisuddelinger på den samme tegneseriefestival?\nDu skriver: “Er der en kategori som er baseret på hvor godt trykt, redigeret, bisribueret eller hvor godt produceret en udgivelse er?”\n… Nej, det er der heldigvis ikke, for heller ikke det har betydning for om en tegneserie er god eller dårlig. Således nedgør jeg fx ikke udgivelser på små forlag overhovedet, men siger tværtimod ligesom du, at de uden nogen form for særbehandling kan og skal konkurrere ligeligt om nomineringerne – og gør det.\nOg min rolle, som du kalder det, er, at jeg blandt andet har skrevet kritisk om fx Art Bubble og engang anmeldt en bog. Det er en rolle som er helt åbenbar, hvis du som læser klikker på min skribentprofil under blogindlægget. Mængden af lort der som følge heraf er blevet hældt ud over mig i diverse fora, Facebook-tråde med videre, er knap så veldokumenteret.\nJeg mener det fb opslag du lavede på din private side, hvor du skrev grimme ting personen.\nFind det, vis det frem, og jeg skal svare på din kritik. Jeg kan ikke forholde mig til “jeg tror nok jeg engang har set, hørt, følt noget”\nDet er sgu svært at finde noget du har slettet.\nOg debatten ruller …\nJeg kommer ikke til at svare på alt det der – jeg har andre og sjovere ting at lave. Men at Hanne Hansen prisen skulle være lavet fordi Ping prisen ikke ville på Art Bubble er noget du selv har fundet på. Du lever vist i en anden virkelighed. Det er i hvert fald ikke længere den samme som min. Hver gang jeg udtrykker mig offentligt er du der som en havørn – og overanalyserer alt hvad jeg gør – det er sq lidt trættende efterhånden – find dig et job.\nAnders har også helt ret mht til dine ofte slettede opdateringer. Brug dog din tid på en positiv tilgang til tingene – bare et råd.\nJeg er selvfølgelig på debattens vegne ærgerlig over, at du ikke ønsker at være konstruktiv, saglig og faktuel, men blot vælger at skyde fra hoften med en lang række ikke underbyggede påstande mod adskillige aktører i tegneseriebranchen. Det er da om noget hverken en positiv tilgang eller fællesskabsbyggende.\nJeg reagerer vitterligt sjældent på dine offentlige ytringer, tror faktisk den seneste gang er i den i blogindlægget nævnte to år gamle tråd. Så interessant er du simpelthen ikke.\nPåstanden om “ofte slettede opdateringer” er en virkelig underlig påstand grebet ud af den blå luft og på grænsen til det injurierende. Og tak, jeg har et job, som selvstændig.\nJeg er enig i, at kategorierne trænger til et eftersyn.\nDog ville jeg beholde bladtegnerkategorien stadigvæk, og så ville jeg have en for billedbøger.\nPå sigt håber jeg det giver mening at lave en kategori for interaktive tegneserier/spilbare tegneserier eller hvad man nu vil kalde den til den tid.\nInteraktive/spilbare tegneserier: Måske? Mig bekendt kommer der meget få af dem pt., men det kunne jo ændre sig!\nProblemet med en billedbogspris bliver hurtigt det samme som Berger påpeger omkring bladtegnerprisen: Der er begrænset overlap mellem folk med interesse for tegneserier og så folk, der følger med i strømmen af billedbøger …\nMen ja, jeg er tilbøjelig til at være enig i, at Bedste nettegneserie begynder at virke antikveret.\nOg ja, Bedste internationale har åbenlyse begrænsninger, men er efter min mening stadig bedre end ingenting …\nDer er jo en spændende ide med en prisuddeling der favner tegne- / illustrationskunsten mere bredt – tegneserier, billedbøger, artikelillustrationer, satiretegninger, spilbare tegneserier, måske animation. Det giver jo nogle helt andre muligheder for pressedækning, finansiering, synergi mellem brancher, mm. Og i praksis arbejder de fleste tegnere jo på tværs af udtryksformer. (F.eks. syntes jeg at jeg genkendte stregen i den oscarnominerede danske animationsfilm ”Flugt”, og da jeg kiggede efter, var det da også tegneserietegneren Mikkel Sommer der havde stået for figurdesignet…)\nMen der er også åbenlyse ulemper ved det. Dels risikerer tegneserien at få mindre plads blandt større aktører (der bliver nok ikke syv tegneseriekategorier), men især synes det at være en kæmpe logistisk og organisatorisk udfordring. F.eks. vil man skulle køre med en række separate nomineringskorps, fordi tegneseriekritikere simpelthen ikke er kvalificerede til at nominere børnebøger, computerspil, osv. Måske også separate juryer. Det kan ikke rummes indenfor det opbygning Pingprisen har i dag.\nDet kan selvfølgelig lade sig gøre, men det vil uvægerligt ende som noget der er noget helt andet end det Pingprisen er i dag. Nyt navn, ny prisstuktur, ny organisering osv. Så det kunne være spændende, men det skal nok være noget nyt, og ikke noget som Pingprisen organisk udvikler sig til.\nSom jeg ser det, er en af udfordringerne med tegneserieland at vi for nemt lukker os om os selv, så ja – at der er muligheder i at få bedre presse, finansering og synergi mellem brancher, synes jeg er en absolut god grund til, at ryste posen med Ping godt og grundigt.\nBerger påpeger, at kategorierne trænger til et eftersyn. Jeg er helt enig. Pingprisen har også brug for en ny organisering, fordi holdet der står bag i år, er næppe et blivende hold som jeg har forstået det, så der skal alligvel findes nye mennesker, så det er en oplagt mulighed for at komme bredere ud. Der er ingen grund til at finde på et nyt navn, bare fordi man lige drejer sig 90 grader og ser, om der skulle være nogle nye, spændende legekammerater rundt om hjørnet.\nJeg er ikke overbevist om, at det ville være et problem, at tegneserien ikke ville få 7 kategorier i en større pris. En større og bredere pris vil favne flere forskellige mennesker = flere mennesker der kan have interesse i tegneserier. Som du selv nævner, så arbejder flere tegneserietegnere allerede i andre brancher. Charlottes nylige interview viser, hvordan der er muligheder i spilbranchen.\nBåde animation for voksne og billedbøger er smalle kunstarter i den brede befolkning, og som kunstart har begge dele mange problemstillinger tilfælles med tegneserier, som fx synlighed og anderkendelse (“vi er ikke kun for børn” har animation også som udfordring).\nDer bliver udgivet meget få danske billedbøger ift hvor mange billedbøger der udgives i Danmark, fordi det er alt for dyrt at sætte i gang, hvis man ikke ved, at de vil sælge på forhånd. De er _også_ udfordrede.\nJeg er med på, at det er forskellige kunstarter, med forskellige tekniske tilgange, men i sin kerne er de alle tre visuelle fortællinger. Det er historier hvor billedside i samspil med ord udgør en fortælling. Animation, tegneserier og billedbøger har langt mere tilfælles end de er forskellige.\nLige med de her tre kunstarter vil jeg altså ikke mene, at man ikke kan finde kvalificerede jurymedlemmer, så forskellige er de tre kunstarter simpelthen ikke. Troldspejlets stab kan finde ud af at anmelde animation, spil, tegneserier og bøger. Komiteen for Årets Bedste Bogarbejde består af historikere, fotografer, produktionsfolk, grafikere, forlæggere og tekstforfattere.\nPings EGEN jury består jo i år ikke af folk der alle er tegneserieeksperter, der er endda en spiludvikler med på holdet.\nJeg tror ikke på en fælles pris for tegneserier og billedbøger. Det vil næppe vække begejstring i “billedbogsland” (for nu at bruge den jargon), der har lang tradition for deres egne, fine priser, f.eks. Illustratorprisen. De har ikke noget at vinde ved at blive bundlet med tegneserier og computerspil.\nAt tegneserien hurtigt kan drukne, hvis den blandes sammen med for mange andre kunstarter til et prisshow, oplevede vi til fulde, da Danske Tegneserieskabere sponsorerede Karen Blixens tegneseriepris, der kostede kassen og kastede nul omtale og opmærksomhed af sig.\nMener du Kulturministeriets Illustratorprisen? Fra Strid fik den i 2009 til 2020 har der været 4 tegneserier der har fået den (Pssst!, Zenobia og I morgen bliver bedre). Det er hver tredje – og prisen har ikke ændret navn, den har bare evnet at favne andet end den udtryksform de fleste forbinder med billedbog.\nJeg kender ikke til andre priser for illustration. Hvad er det for nogle?\nMht Blixenprisen, så er tegneserier stadig en lilleput i den litterære verden, hvilket jo præcis er derfor, jeg foreslår, at vi kiggere bredere end vi hidtil har gjort.\nBlixenprisen er jo også primært en pris for bøger uden billeder, og er derfor ikke den slags beslægtede kunstarter jeg mener.\nHvorfor tror du ikke billedbøger har noget at vinde ved at tænke anderledes? Alternativet er at fortsætte som vi hidtil har gjort og historisk set er det ikke på den måde der foregår nogen form for udvikling.\nAh, havde glemt IBBY, det har du ret i. De fleste andre er ophørt? Listen er ikke opdateret, så det kræver lidt googling at hitte ud af, hvad der faktisk kører stadigvæk, før vi kan bruge det som indspark i debatten.\nJeg har selvsagt heller ikke kontaktet Illustratorgruppen for at høre hvordan de forholder sig til ideen, det er kun strøtanker. De har dog folk som medlemmer der også laver tegneserier.\nÅrets Bedste Bogarbejde udtager ikke altid en børnebog til Den danske bogdesignpris, fordi kvaliteten ikke altid er høj nok. Sidste år (mener jeg) havde vi fx ikke nogen. Den pris går så heller ikke på illustrationer alene.\nI forhold til presseomtale ifm Blixenprisen (og alt mulig andet), så er tegneserier jo begavet med en stærk visuel side, modsat almindelig litteratur. Fra den erfaring jeg har med at sætte aviser og magasiner op, mangler man altid – som i altid – fede billeder, og helst noget der ikke er fotos. Hvis tegnere og forlag gjorde sig umage med lave mere pressemateriale i god kvalitet nemt tilgængelig, ville det være et skridt på vejen for omtale. Måske tænke i andet end en jpg af en tegneserieside. Mange layoutere ville dø for at få en fritlagt figur med transparent baggrund. Det er fuldt ud muligt at skamride en pris hvis man bruger krudtet på det – bare se, hvordan bogbranchen bruger bogbloggere.\nJa, og Danske Tegneserieskabere har medlemmer, der også laver billedbøger, mig selv inklusive. Jeg har desuden siddet i bestyrelsen i Dansk Forfatterforenings illustratorgruppe for en del år siden, kender mange bogillustratorer og vores foreninger arbejder ofte tæt sammen i spørgsmål om biblioteksafgift, VISDA mm.\nDet må selvfølgelig komme an på en prøve, om Bogillustratorerne har lyst til at deltage i et bunkebryllup. Jeg synes dog, det er symptomatisk, at Bladtegnerne genoplivede deres egen pris (der havde ligget i mølpose i 10 år) året efter, at Pingprisen begyndte at uddele priser på deres resort.\nOm det lige er altafgørende, at Pingprisen har syv tegneseriekategorier, skal jeg ikke gøre mig klog på. Andre priser klarer sig med færre, Seriejournalens Netkåring havde 12, da det gik højest (men dog altid med fokus på tegneserier). Men hvis tegneserien, billedbogen og computerspillene går sammen om en fælles pris, ved jeg godt, hvad medierne vil fokusere på.\nDet er jo ikke fordi medierne har overrendt tidligere vindere af Pingprisen, så hvis det at indlemme animation og billedbøger får pressen til at skrive om vinderne, er det bedre end det er nu.\non14. April 2022\nBare kort på det praktiske; Jeg er sikker på at man sagtnes kunne finde en jury der kunne bedømme det hele kvalificeret, men i forvejen er det en stor opgave for Pingjuryerne at tygge sig igennem 35 tegneserier (og bladtegninger). Tilsæt 15 børnebøger, 10 animationsfilm og 10 computerspil, og opgaven vil i praksis være uoverkommelig.\nMen udfordringen er især på nominør-niveau, for du VIL skulle have separate nominørkorps, fordi det kræver folk der har overblik over feltet. Jeg har god forstand på tegneserier og et fornuftigt overblik over hvad der udkommer på dansk, men det har jeg slet ikke ift. de andre udtryksformer vi taler om.\nJeg savner en gennemgang af de forlag, hvis udgivelser er nomineret, igennem tiden. Der tegner sig et kedeligt billede.\nDesuden kunne man overveje at få andre jurymedlemmer end fra nr9 og DTR, da de er to sider af samme mønt. Hvis man vil sikre at Ping eller bliver for indspist, kunne man få et jurymedlem fra flere dele af branchen. Feks fra Art-bubble eller måske Zine fest/Nørrebronx. Så havde det måske været mere interessant at følge prisen, og måske mere autentisk.\nHej Anders, jeg tror du roder lidt sammen her.. Juryen består ikke af folk fra DTR og Nummer 9. Det er Nummer 9 (og som noget nyt også andre anmeldere) der nominerer og en jury bestående af ét medlem af DTR og resten udefrakommende (hvilket der bestemt også er nogle, der er kritiske overfor!) som afgør vinderne. Du kan se hele 2022 juryen her: http://pingprisen.dk/juryen/\nNår DTR og Nummer 9 hver har en fast plads i juryen, så skyldes det ganske enkelt, at prisen er stiftet af de to – og de to i fællesskab står for al logistikken omkring prisen. Derudover består juryen jo hvert år af en række nye personer både fra branchen og udefra, som netop sikrer mod at det bliver indspist – og tro mig disse “eksterne” jurymedlemmer har holdninger til de nominerede værker og en ekstrem stor indflydelse på, hvem der modtager priserne.\nNår du nu “savner en gennemgang af de forlag, hvis udgivelser er nomineret” … hvad så om du tog dig sammen, lagde vejen forbi Pingprisens webside, og selv lavede den optælling i stedet for bare at skyde dovent fra hoften med et “Der tegner sig et kedeligt billede.”\nMen jeg har så lavet en samlet nomineringsoptælling for dig, som dækker kategorierne:\nAben Maler: 20\nHøst og Søn: 9\nFaraos Cigarer: 4\nForlaget ABC: 2\nG. Floy Studio: 2\nEget forlag: 2\nMaren Uthaug: 1\nMax Press: 1\nUncivilized Press: 1\nThe Outer Zone: 1\nGrønningen 1: 1\nOptællingen tager ikke hensyn til, om værker har været nomineret i mere end en kategori (hvilket ofte er sket), ligesom den heller ikke kan afspejle hvor længe forlagene har været aktive eller hvor mange udgivelser, de er kommet med i de enkelte år.\nOg som altid kan tal læses og/eller vendes, så de passer med ens hypotese eller præmis. Således kan du, Anders, vælge at læse dem som udtryk for en favorisering af bestemte forlag (hvilket vitterlig ikke er tilfældet) – mens jeg kan vælge at læse dem som et udtryk for, hvilke forlag der udgiver gode tegneserier (pudsigt, jeg kan ikke se Afkom på listen).\nWell, jeg mente at jeg savnede en gennemgang i din artikel, så ingen grund til at blive så offensiv.\nAt du begynder at hentyde til at jeg bare er jaloux, fordi mit forlag ikke er på listen, er skudt helt ved siden af. Ping rummer ikke antologier og slet ikke den slags jeg udgiver, så hvis jeg skulle forvente at komme på den liste, ville det svare til at jeg ville spille basketball på en fodboldbane.\nAt du mener at jeg udgiver dårlige tegneserier, skal du da være velkommen til at mene.\nDet undre mig bare at du bliver så offensiv over min deltagelse, da hele præmissen for din artikel er debat på Ping.\nAt der ikke er en sådan gennemgang i mit blogindlæg (ikke artikel) skyldes ganske enkelt, at jeg ikke ser et problem i nomineringsfordelingen. Du antydede, at der var det, uden at have datagrundlag – et sådan har jeg nu forsynet dig med.\nDer har været indtil flere antologier nomineret til Pingpriser – såvel samlet som for enkeltbidrag til dem. Igen, må jeg opfordre dig til at faktatjekke, før du skyder.\nEndelig kan jeg ikke hjælpe dig med også at læse og forstå. Jeg skrev, at jeg KUNNE vælge at fortolke tallene sådan – IKKE at jeg gør det. Jeg har intet ment om dine udgivelser, men var så ret sikker på, at du ville bide på provokationen 🙂\nJeg beklager, hvis du opfatter mine svar til dig som offensive. Du ønsker at deltage i en debat, men du virker ikke til at gide bruge tiden på at tjekke fakta og data inden du åbner munden. Og ja, så er det jeg bliver lidt tvær …\nJep, du har helt ret i at du er super provokeren, det medgiver jeg dig.\nDin liste over forlag er også beviset på min fornemmelse af, at få forlag er mere repræsenteret til prisen, så ingen, du behøver ikke være så kæk.\nHvis du ikke vil have at jeg skal opfatte dine svar til mig som offensive, så må du jo formulere dig anderledes. Det burde du jo kunne finde ud af, ik.\nMåske kan du blive bedre til at debatere på andre måder, end at gå efter manden.\nHvis man analyserer på Bergers tal ved at sortere forlagene ind i grupper, så er det nemmere at få et klart billede.\nDen danske forlagsbranche udgøres af nogle få meget store spillere (Gyldendal osv), dernæst et spring ned til mellemlaget (her finder vi Cobolt) og så endnu et spring ned til forlag der udgiver en del, ift at de er drevet af meget få personer (Fahrenheit, Forlæns etc). Herunder kommer endnu et lag af mikroforlæggere der ofte kun er én person og har en håndfuld udgivelser om året, og som rosinen i pølseenden finder vi selvudgivere, zineskabere og lignende.\nFahrenheits titler udgør 22%, Cobolts 20% og Aben Maler og Forlæns udgør respektivt 10%.\nDet er ikke specielt mærkeligt, at de fire absolut største, rene tegneserieforlags udgivelser udgør 62% af udgivelserne. Alle fire forlag har udgivet mange titler, der får gode anmeldelser (også andre steder end på Nummer9), som er tilrettelagt, redigeret, oversat og udgivet efter den model man bruger i den etablerede bogbranche.\nDet ville være mere mystisk hvis disse fire forlags titler _ikke_ udgjorde så stor en procentdel.\nDe næste i rækken, Carlsen/Egmont, Høst og Søn/Rosinante, Politiken og Gyldendal er alle blandt landets absolut største forlag, og tegneserier er på ingen måde en del af deres kerneudgivelser. Deres andel står for 1-6% respektivt, samlet 18% af titlerne. Men det er landets største spillere på forlagsmarkedet, og derfor bliver de udgivelser de laver, også nomineret – fordi det er udgivelser af høj kvalitet.\nFaraos Cigarer, G.Floy Studio og Zoom står for 1-2% hver, i alt 5%. Det er godt klaret, når de primært udgiver oversatte, og derfor ikke har lige mange titler med i kateorierne som de fire første.\nForlaget ABC, Alvilda, Alinea, Tellerup, Turbine, Grønningen og Gladiator er mellemstore danske forlag som primært udgiver andet end tegneserier og udgør 7%.\nBasilisk, Calibat, Escho, Uro og Plot er mikroforlag og udgiver alle primært andet end tegneserier, de udgør 5%.\nFiesta, Fredag og Maren Uthaug er forlag stiftet til at udgive en bestemt udgivelse (det er “eget forlag” måske også, er ikke gået i dybden her), de udgør også 5%.\nBaggårdsbaroner har udgivet meget få titler og er et nyt forlag og står for 2% – det har med stor sandsynlighed noget at gøre med kvaliteten af deres udgivelser som også flere gange er blevet udtaget til Årets Bedste Bogarbejde. Der er øvrigt også flere af de nominerede titler fra de fire store tegneserieforlag + de etablerede der bliver udtaget til Årets Bedste Bogarbejde.\nThe Outer Zone, Max Press, Uncivilized Press og Fantagraphics har jeg ikke styr på hvem er, men de udgør ca. 4%.\nDet korte af det lange: Der er ikke rigtig noget mystisk i hvilke forlag der har fået flest titler nomineret. Tallene giver efter min mening fuldstændig mening I forhold til, hvilke forlag der udgiver flest tegneserier og hvor gode de er til kunsten at udvælge og producere en bog.\nSå er datagrundlaget komplet.\nImponerende opgørelse, Thomas Berger – dejligt med nogle tal til at kvalificere debatten. Hvis man så skal forstå tallene, synes jeg det er relevant at se på, hvilke parametre der styrker en dansk-udgivet tegneseries muligheder for at blive nomineret til en Pingpris.\nHer er der i mine øjne tre væsentlige parametre:\n1. Den er god.\nDet er selvsagt den vigtigste grund, for det er det eneste parameter de danske tegneseriekritikere forholder sig til, når de nominerer. Man nominerer det bedste man har læst. Slut.\nSå lyder en flittig indvending, ikke kun mod tegneseriekritikere, men også mod fx musik-, film, litteraturkritikere og andre, at de har særlig smal og højpandet smag. ”Jeg elsker Jussi-krimier, Maroon 5 og Star Wars, men de får sgu’ aldrig nogen priser. I stedet går det til noget sort-hvidt Bulgarsk socialrealisme…”\nJeg ser anderledes på det: som kritiker er det er en del af jobbet at holde sig bredt orienteret. At læse i alle genrer og holde sig up to date med hvordan feltet udvikler sig. De læser simpelthen meget mere end den gennemsnitlige forbruger, og har derfor en bredere smag, hvor der både er plads til Star Wars og bulgarsk socialrealisme. Eller Pondus og Sabrina. Og de er nok også i højere grad end gennemsnitslæsere på udkig efter noget nyt, noget der rykker kunstformen nye steder hen, fordi alt den læsning jo har gjort dem en smule blaserte 😉\nMen synes du tegneserieanmelderne har en bestemt smag, kan jeg ikke gøre noget ved det. Ud over at påpege at Pingprisen om ikke andet i år har spurgt anmelderne på alle danske medier der har en seriøs og kontinuerlig dækning af tegneserier om de vil være med til at indstille/stemme til Pingprisen. Noget man også vil fortsætte med at gøre.\n2. Den er dansk\nDet er ikke uvæsentligt. Langt de fleste tegneserier der udgives i Danmark er oversatte – et slag på tasken er mindst 75 %.\nMen Pingprisen hædrer særligt danske tegneserier, og således kan de oversatte serier kun komme i betragtning i 1 ½ kategori: Bedste oversatte og Bedste B&U. Mens danskproducerede tegneserier kan komme i betragtning i 2 ½ kategori: Bedste danske, Bedste debut og Bedste B&U (samt bedste netserie, men de er i sagens natur ikke udgivet af forlag).\nLidt hovedregning på de tal viser, at en dansk tegneserie har ca. fem gange så gode muligheder for at blive Pingprisnomineret som en oversat tegneserie.\nDet betyder at flittige forlag som fx Shadowzone, E-voke, Zoom og Faraos Cigarer har svært ved at få Pingprisnomineringer, alene fordi de udgiver meget få danske tegneserier. Mens forlag som Fahrenheit, Cobolt, Forlæns og salig Aben Maler har bedre chancer fordi de udgiver masser af danske tegneserier.\n3. Den er blevet omtalt og (vel)anmeldt\nDe burde jo, men ingen anmeldere læser alle tegneserier i Danmark (eller i verden!). Og en forudsætning for at anmeldere nominerer et værk, er jo at det er læst. Og nu tror jeg ikke, at der er forlag der er bitre over ikke at få Pingnomineringer, men: hvis man har et værk, som man tror og håber på kan få en nominering til Pingprisen eller en hvilken som helst anden pris, så er det en god ide at sørge for at den får omtale, og bliver anmeldt hvor det kan lade sig gøre. For er der noget anmeldere læser, så er det anmeldelser, og det er den måde man holder sig orienteret ift. om der er spændende ting man skal have læst op på.\nJeg har f.eks. i år nomineret Shadowzone-serien ”Dyreriget”, som jeg synes er skide god, men jeg har ikke set den anmeldt eller omtalt nogen steder, og det samme med børneserien ”10 knive i hjertet” fra Turbine. Det mindsker selvsagt chancen for at de serier bliver nomineret i deres respektive kategorier.\nSå når jeg kigger på Bergers forlagsopgørelse gennem de briller, ja så synes jeg faktisk, og sagt i al respekt for alle dygtige forlag og forlæggere, at tallene giver meget god mening. Det var bare det.\nJeg er lidt nysgerrige på, hvilke medier du hentyder til i punkt 3?\nDet er primært etablerede medier, hvor der er en redaktionel styring og kvalitetskontrol. Især dagbladene (Belingske, Weekendavisen, Politiken, Information, osv), men også fx Nummer 9, Troldspejlet og Radio Rackham.\nBlogs og Facebookgrupper betyder mindre, fordi de er så fanbårne, og man tit har fornemmelsen af at skribenterne ikke har lyst til at skrive kritisk eller negativt om givne værker (og derfor kan mange forlag godt lide dem 😉 ).\nSer man på årets nominerede i Bedste danske, så har serierne af Pisket, Stjernfelt, Ryberg/Bødker og Krarup alle fået gode anmeldelser og omtale i dagbladene. Jeg er lidt usikker på Kramhøft, men hans forrige ”Noget frygteligt er altid ved at ske”, fik jo massiv omtale og vandt en Pingpris, så han er en man holder øje med. I debutkategorien har etablerede medier også omtalt og anmeldt i hvert fald Pseudo, Sexmagasinet og Men er det sjovt.\nDet er selvfølgelig et svært nåleøje at komme igennem som forlægger. Men f.eks. et ganske lille forlag som Eudor har med professionel og offensiv PR været gode til at få deres værket omtalt og anmeldt i medierne. Ørsted-tegneserien især, men også Sussi Bechs andre serier og Punk Life Crisis.\nDet er dælme svært at få de medier til at anmelde tegneserier, så på den måde bliver pingprisen ret så lille, hvilket jo er synd, synes jeg.\nHvorfor gør man ikke som f.eks DTS prisen, og samler en liste i fællesskab, så breder dele af ” Branchen” kan blive repræsenteret?\nHvordan kan det så være, at Eudor ikke er på listen, hvis de har succes med at blive anmeldt de rigtige steder?\nJeg gad virkelig godt, hvis Ping lavede en gennemsigtig gennemgang af hele processen, så ingen var i tvivl om hvordan det hele foregik. Også dem som er med til at nominere tegneserierne, så der ikke opstår alle mulige forestillinger.\nDer udarbejdes såmænd en komplet liste over samtlige danske tegneserieudgivelser udgivet i nomineringsperioden, som alle der er med til at nominere får tilsendt forud for, at de afgiver deres stemmer … helt ligesom det sker med Deleuran-prisen.\nHvordan kan det så være, at det er så vigtigt at de er blevet anmeldt i større medier?\nEr det så bare fordi at de frivillige ikke læser dem alle, men skal kunne danne sig en holdning ud fra en anmeldelse?!\nDet er jo generelt vigtigt – Pingpris eller ej. Jo mere omtale du som forlægger kan skaffe, jo mere hype du kan opbygge, jo mere opmærksomhed du skaber omkring dine udgivelser – jo bedre klarer de sig hele vejen rundt.\nInklusive det med at være tilstede i bevidstheden hos og blive læst af de tegneseriekritikere, som er med til at nominere. For selvfølgelig har ingen mulighed for at nå at læse alt, og som med alle andre læsere benytter kritikere sig også af omtaler og anbefalinger til at udvælge hvad de bruger tid på at læse foruden det, de skriver om.\nSelvfølgelig er det vigtigt som forlægger, men nu taler jeg kun om pingprisen.\nDet virker bare besynderligt, at man sætter så meget arbejde i en pris, bruger 50.000 støtte kroner, for kun at inddrage en del af ” branchen”.\nDer må være en bedre måde at lave en pris på, som gavner en langt større del af branchen.\nDet som også lige slår mig, er at flere af dem som anmelder for de større aviser, har eller har haft lavet arbejde for Nr9 eller DTR, så det burde være nok at blive anmeldt i nr9.\nDerfor ville det være mega dejligt med en guide til, hvordan Nr9 vil modtage henvende omkring udgivelser til anmeldelse. Men det er nok en helt anden snak.\nProcessen er forklaret her: http://pingprisen.dk/om-pingprisen-2/vores-historie/\nKriterierne som nominørkorpset nominerer efter står her: http://pingprisen.dk/om-pingprisen-2/kategorierne/\nJeg synes det er ganske enkelt og gennemskueligt forklaret – det skal vist ond vilje til, for ikke forstå det.\n– Som Thomas siger: Nominørkorpset får en liste over alle tegneserier udgivet på dansk i nomineringsperioden. Tillige en liste over de netserier vi kan opstøve.\n– Som Thomas siger: God PR er ikke en nødvendighed for noget som helst, men det øger chancen for at anmelderne er opmærksomme på dine serier – og derfor læser dem, hvad der igen er en forudsætning for at de vil overveje at stemme på dem.\nI sidste ende er mit punkt 1 selvfølgelig det vigtigste: at flest mulige i nominørkorpset synes at din tegneserie er en af allerbedste i sin kategori.\nPingprisen er jo ikke en pris der skal gøre alle forlæggere eller tegnere glade. Den skal hylde de allerbedste tegneserier. Ellers skulle vi jo dele en pris ud til alle. Eller finde dem med lodtrækning.\nNu tror jeg at du prøver at finde spøgelser.\nJeg er en del af miljøet, så derfor høre, ser og taler jeg med folk fra miljøet. Jeg ser at der er flere som undre sig over prisen og hvordan det kan være at de aldrig bliver nomineret.\nDen forvirring, lad os kalde det det, som jeg oplever, er den jeg prøver at få en forklaring på, da teorierne om hvordan man kan vinde en ping, er mange og fantasifulde.\nJeg er bare for hippie – Lad os alle være med – agtig, til denne form for branche.\nMan skal heller ikke glemme hvor god reklame det kan være at vinde en ping, både for skaberne og for forlagene, så selvfølgelig vil man gerne have sådan en under vesten, da man selvfølgelig tager tegneserier dybt alvorlig. Derfor kan det være dybt frustrerende at føle sig udenfor, som er den følelse jeg tillader mig at tolke flere i bla den tråd på serieland har.\nDet er en følelse jeg synes man fra ping og Nr9 skal tage dybt alvorligt.\nJeg tror bare at en total gennemsigtighed ville gavne miljøet langt mere, så jeg håber at dem fra Serieland-tråden, selv følger de links du har smidt op.\n@Ja, jeg undrer mig også nogle gange over, at det er lykkedes Pingprisen at undgå at nominere en eneste af de 26 tegneserier, Eudor har udgivet siden 2012, men sådan er der så meget. Til gengæld har vi fået gode anmeldelser og med “Ørsted” vel slået salgsrekorden for danske tegneserier i nyere tid, og det er vel trods alt det vigtigste: At nå ud til publikum og blive læst.\nJeg er enig med Berger i de to udskilte kategorier – selv om jeg er rigtig glad for bladtegningerne. Og det er i det hele taget en god regel ikke at have flere kategorier end højest nødvendigt.\non15. April 2022\nDer er heller ingen af Fabels udgivelser nævnt – ikke mindre end 8 dansk tegnede og producerede tegneserier – Fabel udgiver oversatte udenlandste højt prisnominerede serier. Eudor omtales ligefrem som et “ganske lille” forlag. Man fristes til at tro Ping har mistet jordforbindelsen. I øvrigt – hvad spiller det ind hvilken størrelse forlaget har? Tegneserier er for alle – hvorfor skal den være omtalt i en københavneravis for at være god – denne her debat er i den grad præget af smalsporet hed og total mangel på forståelse af denne branche – og tegneseriepublikummet i HELE danmark er gidsler- ingen gider da at høre på det vrøvl her – jeg savner i den grad at Ping og DTR vågner op og ser sig om, – Høj skum!\nINTERVIEW - Kan man spille en tegneserie? Nummer 9 taler med Ida Hartmann om den interaktive tegneserie Stilstand, der udfordrer...


Fotografi med 45 Gigapixels - RASMUS BRØNNUM – en Arkitektur Blog\nFotografi med 45 Gigapixels\nby Rasmus Brønnum on 11. maj 2010 in Film, Fotografi, Hardware, Software with 0 Replies\nAlt hvad der er automatisk er super fedt – længe leve dovenskaben… Egentlig ville det nok mere være det vildeste dovenflid hvis man selv gik igang med at sammensætte 4.250 enkeltbilleder til ét stort panorama. Ikke at jeg helt ved hvad man dog skal bruge et billede til i denne størrelse.\nMen på samme måde, som at de fleste er super glade for tricket med at ’sammensætte’ 49 skærmbilleder af Google Maps med (næsten) et click, så er det da fedt at man kan mounte sit kamera på en GigaPan Epic Pro dims, og så ellers stå og hoppe som et lille barn ved siden af mens kameraet systematisk panorerer rundt i udsigten.\nI det aktuelle 45 gigapixels store billede, fra Dubai, blev der brugt et pænt almindeligt Canon 7D kamera monteret med et 100-400 mm f/4.5-5.6 L objektiv sat til 400 mm. Og så tog “kun” omkring 3 timer og 30 minutter at tage de 4.250 billeder.\n– Der findes en pænt kedelig youtube video af kameraopstillingen (spol frem til slutningen)\nTagged with: 45 gigapixelCanon 7DGigaPan Epic Promega store billeder\nPrevious Post Udstilling & debat om Arkitekturfotografiet\nNext Post FROM ‘LOW2NO’ CO2


Husejere kæmper mod vandmasser: "Den står på bimmelim udenfor og bummelum ved naboen" | Sjælland | DR\nHusejere kæmper mod vandmasser: "Den står på bimmelim udenfor og bummelum ved naboen"\nHuse på Sydsjælland og Lolland er omgivet af vand og holder beboere indendørs, mens landmænd bygger diger.\nNicola Brandt, Anne-Marie Dynes Møller og Ann Smed Madsen\n13. mar. 2018 kl. 18.01\nSiden årsskiftet er der faldet 135 mm nedbør i form af regn, hagl og sne. Lige nu tør sneen og efterlader naturen meget våd og smattet. Nogle steder så våd, at vandet flere steder ligger som små, nye søer på landmændenes marker.\nVed Maribo på Lolland måtte landmand, byrådsmedlem for Venstre i Lolland Kommune og tidligere fødevareminister Henrik Høegh i aftes ud for at bygge et dige på sine marker. Vandet er nemlig ledt fra markerne ind omkring Henrik Høeghs hus og har oversvømmet både kloakker og familiens biologiske rensningsanlæg:\n- Så er man jo lige pludselig upopulær i familien, når hverken bruser eller toilet kan bruges.\nDerfor var Henrik Høegh og hans søn Anders Høegh i går aftes ude at bygge et dige af træ, plastik og en masse sand. Nu har de to pumper i gang og ifølge Henrik Høegh ser det ud til, at vandet langsomt begynder at synke omkring huset.\nMen selvom vandet synker, så betyder det ikke, at alt igen fungerer, forklarer Henrik Høegh:\n- Jeg var ude at besigtige dyrene klokken halv seks i morges og syntes, at vandet var sunket lidt, så jeg sprang glad og fro i bruseren. Det skulle jeg ikke have gjort, for det betød en større optørring og jeg måtte bære vand ud af huset.\nMen vanskelighederne handler ikke kun om brusebad:\n- Toiletterne forsøgte vi at bruge i går. Det var heller ikke populært, så den står stadigvæk på bimmelim udenfor og bummelum ovre ved naboen.\nI går aftes måtte landmand, tidligere minister og nuværende byrådsmedlem i Lolland Kommune Henrik Høegh (V) igang med digebygning mod en tilstødende mark. (Foto: Anders Høegh © (c) DR)\nHenrik Høegh håber, at pumperne ved huset kan sænke vandet så meget, at toilet og bruser igen kan bruges. (Foto: Anders Høegh © (c) DR)\nMagtesløs mod vandmasserne\nSmeltevandet giver også udfordringer på Sydsjælland. Beredskabsstyrelsen i Næstved måtte i nat sende mandskab ud for at pumpe vandet væk fra huse to steder på Sydsjælland.\n- Når sneen bliver til vand, bliver den ret koncentreret ret hurtigt, fordi det smelter ret hurtigt. Derfor svarer det til et meget stort regnvejr nogle steder, forklarer chefvagt i Beredskabsstyrelsen Martin Vang Nielsen.\nLæs også:Overset klimaproblem: Vores undergrund kan ikke følge med al den regn\nEt af de steder har den optøede sne ligefrem fanget familien Bøge Jensen i deres hjem og ingen af familiemedlemmerne har kunnet komme på arbejde eller i skole i dag.\n- Det startede søndag, da vandet begyndte at stige ved søen ved siden af, hvor vi bor. Det blev meget vådt i hestefolden og til sidst gik sø og hestefold ud i ét. Vi smed pumper ud og pumpede vand hele natten, fortæller Winni Bøge Jensen fra Lundby på Sydsjælland.\nMandag morgen pumpede familien stadig vand væk, da alle kørte i skole og på job, men da Winni Bøge Jensen kom hjem fra arbejde så hun, at det var helt galt:\n- Vi tænkte, at det kan vi ikke selv klare, siger hun.\nFamilien fik fat i både brandvæsen, Beredskabsstyrelsen og forsikringsselskabet. Nu er Beredskabsstyrelsen i fuld gang med at pumpe vand væk.\n- Jeg føler mig mest magtesløs. Vi kan ikke stille noget op andet end at lade tiden arbejde for os. Tiden og så Beredskabsstyrelsens folk, siger Winni Bøge Jensen, der har målt vandet til 31 centimeter dybt.\nBeredskabsstyrelsen dræner vand fra Winni Bøge Jensens grund i Lundby nord for Vordingborg. (Foto: Henrik Bøge Jensen © (c) DR)\nBeredskabsstyrelsen i Næstved er rykket ud til to adresser i Sydsjælland, for at dræne store mængder vand. (Foto: Henrik Bøge Jensen © (c) DR)\nDer står rigtig meget vand ved familien Bøge Jensens hus i Lundby. (Foto: Henrik Bøge Jensen © (c) DR)\nFor nogle år siden var hele familien Bøge Jensens hus oversvømmet. Dengang valgte familien at lægge dræn og lave en jordvold rundt om huset. (Foto: Henrik Bøge Jensen © (c) DR)\nVandet bliver ledt fra markerne ned mod huset, men familien Bøge Jensen er sluppet for vand inde i huset denne gang. Til gengæld måtte de alle blive hjemme fra arbejde i dag. Beredskabsstyrelsen har frarådet familien at køre derfra i bil. (Foto: Henrik Bøge Jensen © (c) DR)\nSøen ved siden af huset i Lundby flød søndag ind i hestefolden. (Foto: Henrik Bøge Jensen © (c) DR)\nSommerhusområder er truet\nTilbage på Lolland kæmper kommunens Park og Vej-afdeling også med vandet. Afdelingen er løbet tør for skilte, der advarer om, at vejene ikke er farbare, da der er så mange oversvømmede veje i kommunen.\nMåhavevej syd for Holeby ligner mere en å og en sø end en vej. (Foto: Lolland Kommune © Lolland Kommune)\nHaldsvej i Maribo i Lolland Kommune er oversvømmet efter sneen er smeltet. (Foto: Lolland Kommune © Lolland Kommune)\nHyldtoftevej ved Rødby står også under vand. (Foto: Lolland Kommune © Lolland Kommune)\nVandet giver også store udfordringer i sommerhusområder og lavtliggende områder.\n- Nu er det heldigvis holdt op med at regne. Nu begynder det at løbe den rigtige vej. Men på hele Sydlolland har vi store problemer med at pumpe ude i sommerhusområderne, forklarer Allan Thage, der er driftsleder i Park og Vej i Lolland Kommune.\nKombinationen af smeltet sne, regn og en frossen jord betyder, at vandet ikke kan komme væk fra særlig de lavtliggende områder på Lolland.\nPark og Vej regner med, at vandet er forsvundet om en uge.


Revanche-tid mod SønderjyskE onsdag kl. 19.30 i Gigantium - Aalborg Håndbold\nRevanche-tid mod SønderjyskE onsdag kl. 19.30 i Gigantium\nOnsdag kl. 19.30 indtager Jesper Jensens mandskab igen hal-gulvet i Gigantium. Første kamp i anden halvdel af Boxer Herreligaen på den bane, hvor vi endnu ikke har tabt i ligaen i denne sæson. Klar til 23. betydende kamp på tre måneder.\nMostanderen er SønderjyskE, og opgaven er ikke til at tage fejl af: To point - og dermed også revanche for nederlaget på 27-21 i Sønderborg i onsdags. Her spillede vi under niveau, mens SønderjyskE var tilbage på sporet efter en mindre spillemæssig down-periode.\nPå onsdag er der os, der skal tage teten og spille kampen på vores præmisser. Vi spillede en god kamp i søndags i Kielce, men tabte mod det stærke polske hold. De gode takter skal fortsættes mod SønderjyskE, der råder over et stærkt mandskab, men vi skal sikre os de to point for at bevare placeringen på en delt andenplads.\nTruppen lander mandag eftermiddag i Aalborg efter rejsen til Polen, og i morgen, tirsdag, er der forberedelser til kampen mod SønderjyskE. En træning, der ligeledes vil vise, hvilke spillere der er klar til kampen onsdag.\nVi forventer igen 3.000-3.500 tilskuere til kampen på onsdag, en kamp, der dømmes af Mads Dahl Hermann og Jesper Madsen.\nDet er fortsat muligt at købe billet til kampen på www.aalborghaandbold.dk og ved indgangen.


Helikopteren kommer til Saltum › Blokhus Avis\nHelikopteren kommer til Saltum\nNår den nye og fjerde akutlægehelikopter kommer til Jammerbugt Kommune får Nordjyderne langt hurtigere lægehjælp fra Saltum.\nDet bliver Saltum-området i Jammerbugt Kommune, der bliver hjemsted for den fjerde akutlægehelikopter i Danmark. - Med en ny akutlægehelikopter i Jammerbugt Kommune ved Saltum styrker vi akutberedskabet i den nordlige del af Danmark, så borgerne kan være trygge ved, at der kommer den nødvendige hjælp, hvis de kommer ud for en ulykke eller bliver akut syge, siger sundhedsminister Ellen Trane Nørby til Tv2Nord.\nDet glæder borgmester Mogens Christen Gade fra Jammerbugt Kommune, at den nye og fjerde akutlægehelikopter kommer til Jammerbugt Kommune: -Placeringen af akutlægehelikopteren i Jammerbugt Kommune er til gavn for alle borgere i Nordjylland og i særdeleshed borgerne i Jammerbugt Kommune. Med helikopteren får vi en markant kortere udrykningstid. Det gælder både den nordligste del af Vendsyssel, Læsø, Thisted og Morsø kommuner og den østlige del af Himmerland, som har lang køretid til Aalborg Universitetshospital, siger Mogens Christen Gade.\nEndelig placering i Saltum\nDen endelige base for akutlægehelikopteren i Saltum bliver besluttet i samarbejde mellem Sundheds- og Ældreministeriet og Jammerbugt Kommune. Etableringen af basen i Saltum bliver finansieret af Staten. Den nye helikopter går i drift 1. januar 2019. I første omgang midlertidigt fra Aalborg Lufthavn, indtil basen i Saltum-området er anlagt.


Gymnasieelev: Så tal dog dansk, unge\n»Jeg ser med stærk bekymring på tendensen, hvor det danske sprog internationaliseres.« Fold sammen\nSøndag d. 09. februar 2020, kl. 17.00\nSå tal dog dansk\n»Må jeg ikke sige det på engelsk, det er meget nemmere?« Disse og mange tilsvarende udsagn har jeg hørt hundredvis af gange. Som sproglig gymnasieelev har jeg en enorm interesse for andre sprog og kulturer end den danske, men til stadighed synes jeg, at det har en enorm værdi som lille land at holde fast i vores fantastiske sprog.\nFør jeg startede i gymnasiet, havde jeg et helt anderledes syn på det. Min dansklærer ændrede dog min holdning fundamentalt, da han sagde: »I har det mest primitive ordforråd på nuværende tidspunkt, men jeg agter at udvide det til det firdobbelte de næste tre år«. Det gik op for mig, hvor mange måder, man kan beskrive en pæn pige på, hvor præcist man kan beskrive hende. Ikke bare ved at anvende anglicismer som »hot«. Nej, der findes mange danske ord. Hvorfor bruger vi ikke ord som elegant, tækkelig eller yndefuld?\nJeg ser med stærk bekymring på tendensen, hvor det danske sprog internationaliseres, for det kunne da være fantastisk, hvis en masse andre mennesker lærte dansk. Jeg vil hellere end gerne unde Danmarks udenlandske arbejdskraft, au pair-pigerne og udvekslingsstudenterne dette, for det er så fantastisk et sprog. Men når vi begynder at inkorporere engelske ord i det danske sprog, så selv mine midaldrende forældre har svært ved at forstå sammenhængen, er der noget grundlæggende galt. Hvis vi snart kommer til et punkt, hvor unge mennesker i dagens Danmark ikke engang kan udtrykke sig ordentligt på deres modersmål, mener jeg, at vi ser en tendens i vores samfund, som vi ikke skal være stolte af.\nJeg ser det som vigtigt at huske på, at vi er danskere, og det skal vi være stolte af og værne om. Hermed ikke sagt, at det at være dansker er noget exceptionelt, for kan man tale dansk, er man dansker, men vi må også forholde os til den virkelighed, som indtræder med globaliseringens indtog. Det medfører, at vi i høj grad bevæger os væk fra et homogent samfund, og tættere på et multikulturelt samfund. Det er et faktum, og til det må vi tilpasse os. Lad os være bevidst om den massive indflydelse, vi får fra USA og ikke mindst resten af Europa, men lad det ikke påvirke vores sprog. Julie Zacho Thorball, elev på Bagsværd Kostskole og Gymnasium\nI Danmark er der bred enighed om at begrænse CO2-udledningen. Et af midlerne er at erstatte flytrafik med togtrafik i Europa på strækninger, hvor det giver mening.\nJeg var selv med tog fra København til Stockholm to gange i efteråret. En fin tur med et svensk hurtigtog, en rejse på fem timer.\nI København foregik afgang og ankomst hver gang på spor 26. Fra hallen er der ifølge DSB en spadseretur på 15 minutter til spor 26, man skal følge pilene. Undervejs skal der forceres trapper op og ned, den ene gang var elevatoren ude af drift, og det er jo alle passagerer med bagage. Efter den strabadserende tur ankommer man til en vindblæst perron under åben himmel.\nVed hjemkomsten, eller for udlændinge ankomsten, er der ingen pile. De ankommende gæster står ganske rådvilde, når de har forceret den første trappe. De fleste ender i Tietgensgade, vel målløse over denne »velkomst« til København. På Stockholms centralstation har dette tog ankomst og afgang på spor 10, som er den fineste perron med direkte tilgang til hallen. Jeg følte mig velkommen.\nI sin tid blev stationerne i Helsingør og Gedser bygget i udsøgt arkitektur og kvalitet, for her modtog vi udenlandske gæster, som skulle se, hvad Danmark formåede.\nTogforbindelsen til Stockholm foregår i dag fra den tarveligste og fjerneste perron i København. Det er uforståeligt, at dette kan passere og en hån mod passagererne. Skånetrafikken kører fra spor 7, med direkte adgang til hallen. De ansvarlige må handle, den internationale togtrafik skal fremmes, og passagererne skal behandles anstændigt. Den nuværende tilstand kan DSB og Danmark ikke være bekendt. Erik Ebdrup, Kalundborg\nSå raser diskussionen endnu en gang om penge fra de såkaldt rige kommuner til »udkants-kommunerne«. Er det dog ikke muligt med lidt større gennemsigtighed både for de ydende kommuner og for os givere (læs: skatteydere). Opret en central fond hvortil pengene indbetales. Kræv at »udkants-kommunerne« indsender en detaljeret ansøgning om, hvilke projekter de ønsker finansieret. Ansøgningen har naturligvis en tidsramme og et udspecificeret budget.\nEn tværpolitisk fondsbestyrelse kan herefter godkende og bevilge penge til det beskrevne projekt med efterfølgende opfølgning fra centralt hold. Da man forhåbentlig har lært lektien fra Britta Nielsen-sagen, burde det ikke være svært at nedsætte en effektiv kontrolgruppe, der løbende holder fondsbestyrelsen opdateret. Sten Hansen, Allerød