Det er på tide at gøre op med tabuet fra den danske koncentrationspolitik, mener selvstyrets finansminister Palle Christiansen.\nBygden Moriusaq i Nordgrønland har en far og en søn som de eneste indbyggere. Sønnen passer det lokale selvstyreejede kraftværk, der leverer strøm til deres huse. Indtil for nylig boede hans bror, der arbejdede på byens forsyningsdepot, også i bygden, men han blev skudt i nødværge i en familiefejde. Nu er der altså kun to indbyggere tilbage, hvoraf den ene - faren - har erklæret, at han aldrig vil flytte. Det koster hvert år det grønlandske selvstyre to millioner kroner at holde liv i bygden.\nMoriusaq er et skrækeksempel på Grønlands mislykkede bygdepolitik, mener Demokraternes Palle Christiansen. Han vakte stor debat under den grønlandske valgkamp, da han foreslog, at det for alle bygder med under 100 indbyggere skal vurderes, om de har en fremtid.\nNu er Palle Christensen blevet finansminister og har iværksat et større projekt for at reformere Grønlands bosætningspolitik.\n13. oktober, 2009 - 23:03\nDet har aldrig været nogen succes at stuve folk sammen i bunkers.\nHidtil har det slet ikke været en solstrålehistorie i Grøndland, at folk blev bosat i lejligheder,når de heller ikke havde noget at foretage sig.\nDer har været flere tv udsendelser om emnet gennem de seneste år.\n14. oktober, 2009 - 08:04\nDet er jo heller ikke nogen succes at holde dem fastlåst i et fangersamfund med subsidier. Det svarer til, at man holdt Danmark fast i et samfund fra før mageskifterne.\nMen nu hvor Fogh har kastet Grønland i grams for Big Oil, er det jo bare et spørgsmål om, at man sælger råvarekoncessionerne i een samlet pakke for en rund million kroner per grønlænder pro anno, det er halvtreds milliarder om året for eet af verdens største uudnyttede råstofsdepoter.\nAlle er glade, Big Oil får råstofferne til foræringspris, folk har råd til at blive boende i bygderne og vi slipper for at høre mere grief om, hvordan Danmark har spoleret Grønlands oprindelige stenalderkultur.\n14. oktober, 2009 - 10:51\nJeg vil gerne slå til lyd for stenalderkultur som et positivt alternativ til den forhåndenværende danske...\n14. oktober, 2009 - 10:59\nGør du bare det, der findes næppe nogen livsstil, der slider mere på naturkapitalen, end den hos 'oprindelige' folk.\n14. oktober, 2009 - 12:40\nIndianerne i Nordamerika jagede bison ved at jage en flok ud over en klippe. Så skar de så meget kød fri, som de kunne bære, og så lå der et bjerg af bison og rådnede.\nNaturfolk har ikke 'respekt' for naturen, de anser naturen for en uudtømmelig kilde, et overflødighedshorn. Forestillingen om, at naturen er noget vi skal passe på, er opstået i hovederne på intellektuelle byboere.\nIkke at det i sig selv gør den forkert - intellektuelle kan jo også finde et korn engang imellem - eller at indianernes indstilling til naturen var forkert, men vi har ikke længere råd til at leve som jægere og samlere, hvad grønlandske bygdeboere er, når man altså ser bort fra subsidierne.\nGrønlænderne er notorisk ligeglade med alt hvad der hedder naturbeskyttelse. De jager truede fuglearter, skyder isbjørne, hvalrosser og slagter babysæler, de dræber hvaler. For et par år siden hørte jeg en reportage fra Grønland, hvor en hel fjord var forurenet af døde sælkroppe. LAndsstyret gav 50 kr. i støtte per skind, og kroppen var der ikke brug for, den blev smidt i havnen.\nSkindene? Well, fabrikken kørte ikke så godt, oprindelige folk er lidt for glade for deres frihed til at udgøre gode arbejdsmyrer, så skindene lå og rådnede på kajen.\nOg jeg har altid synes det var dybt racistisk at støtte bygdepolitikken. Skal Grønland være et frilandsmuseum? Det gælder sgu' da om at få de unge mennesker ind på universiteterne, ikke om at give statsstøtte til trommedans.\n14. oktober, 2009 - 12:56\nHører så lige med til historien at det er alle andre end grønlænderne der har forårsaget at ovennævnte dyr er truede..\nJamen, inuitterne udgør en større trussel per næse end noget andet folk på jorden. For at hive et tal ud af luften, så lad os antage at en rigtig, oprindelige fanger, dræber fem tusind sæler, tyve hvaler og fem isbjørne i løbet af sit liv, plus, med sit kinesiske haglgevær, tredive tusind fugle, mange fra truede arter.\nEn moderne bybo, uanset hvor meget han ellers putter glødelamper i fatningerne, forårsager ikke een procent af dette blodbad. Okay, der ryger nogle køer og nogle grise, men det er jo en fornybar ressource. Inuitterne jager vilde dyr, den mest ekstensive måde at udnytte naturen på. Hvor mange mennesker tror du, der kunne leve i Danmark, hvis vi allesammen skulle leve af jagt?\nJeg tror det var Motzfeldt, der i et interview indigneret afviste, at Grønland skulle have et CO2-problem. Når man målte på arealet, udledte de jo faktisk mindre end Danmark...\n14. oktober, 2009 - 23:08\nAntallet af fangere er ca. 1100 fultidsfangere i Grønland, babysæler bliver der ikke skudt på Grønland, da den eneste "fastboende sæl er netsiden". Fjorden fyldt af sæler er overdrevet, støtten per sæskind er højere. Prærieindianere slagtede ikke bisoner på den måde, se på antallet af bison okser i 1800 tallet. Lidt saglig omgang med tal, vil gøre debatten lidt mere jordnær.\n15. oktober, 2009 - 00:41\nSom sagt var anekdoten med sælerne nogle år gammel; jeg bemærker mig at du ikke anfægter selve historien , eller det forhold at en fanger slider langt mere på naturkapitalen end en bybo. Gudskelov, kan man sige, at der ikke er flere fangere.\nOg nåh, ja, så var der den med indianerne:\nThe typical hunting method was to drive a herd off of a cliff, and butcher them after they died at the bottom of the cliff. Similar methods were used in ancient Europe.\n15. oktober, 2009 - 11:08\nErik Bramsen - udgydelser om fangerfolk og Grønland er ikke andet end en bunke pladder som ingen behøver at tage alvorligt. Forøvrig så siger Palle Christiansen fra Naalakkersuisuts at Information har fordreget hans ord.Se: http://www.knr.gl/index.php?id=183&tx_ttnews[tt_news]=49358&tx_ttnews[ba...\n15. oktober, 2009 - 11:18\nDet er muligt, og det er jeg glad for at høre, men jeg læser stadig, at han vil gøre op med bygderne.\nGodt for ham, godt for Grønland, for det er bagstræberisk natur-romanticisme at bibeholde bygdestrukturen, og den eneste grund til at Danmark gjorde det var, at så havde man en legitim grund til hævde overhøjhed over hele Grønlands territorium, man kunne hævde at hele Grønland var beboet og ikke terra nullius.\nMen det var jo i gamle dag, dengang Grønland stadig var en del af kongeriget . Nu, hvor der er (langsigtet) udsigt til at Grønland selv skal betale for bygderne, er det klart at der opstår en vis eftertanke i det grønlandske establishment.\n15. oktober, 2009 - 11:35\nStenaldermentalitet er stadig det moderne menneskes mentalitet overlegen på alle punkter...\n15. oktober, 2009 - 11:36\n15. oktober, 2009 - 13:05\nHer er nogle kommentarer til Erik Bramsen eskapader. For det første generalisere han således, at vi får: Indianeren og Grønlænderen per se – og det med stort I & G. Lad mig minde om at alene i Canada findes der mere end 700 indianske grupper med forskellige livs værdier, forskellige kulturer og sprog. I grønland er der også stor forskel på folk og det er meningsløst og racistisk at hævde at grønlændere gør sådan og sådan! Sidste år udspillede der sig en lystig episode i Nanortalik, da der blev ser nogle isbjørne der var fanget i storisen. De lokale fangere styrtede af sted med noget sælkød som de fodrede isbjørnene med for til sidst, at fotografere dyrene til minde om denne dags oplevelser! Det havde Knud Rasmussen aldrig gjort! Pointen er at folk er forskellige til forskellige tider og på forskellige steder! Grønland er et heterogent samfund ligesom vores eget – glem ikke det! Bramsen udtagelser om jagtmetoder i forhistorisk Amerika kan have noget på sig i nogle tilfælde, men vi ved intet om at der skulle have ligget bjærge af kød og rådnet, som han påstår. Derimod ved vi at de to store bison flokke der migrerede omkring på de amerikanske stepper var på omkring 40.000.000 stykker år 1800. I forsøget på at ødelægge grundlæget for indianernes økonomi, udrydde man på nogle få årtier hovedparten af disse flokke. Da myrderierne tog slut var der nogle få tusinde dyr tilbage af de oprindelige 40.000.000! (I samme periode blev der udryddet mindst 2. millioner indianer. Det er hvad kongressen har vedtaget som historisk sandhed, men indianske forskere mener, at antallet er over det dobbelte!).\nHvis et sælskind skal indhandles skal det være intakt, for at det kan være det salter nogle dem ned, men det korte ved det lange er, at transporten til opkøberen er så lang og besværligt at det er formålsløst for de fleste, at forsøge at afsætte sælskind. At få afsat sælskind afhænger altså af hvor i Grønland man bor. Man skal huske på at Grønland har en kystlinie så lang som fra Oslo til Rom.\n15. oktober, 2009 - 22:55\nHvis et sælskind skal indhandles skal det være intakt, for at det kan være det salter nogle dem ned, men det korte ved det lange er, at transporten til opkøberen er så lang og besværligt at det er formålsløst for de fleste, at forsøge at afsætte sælskind.\nJust my point. Man slagter sælen, smider kroppen i fjorden og lader skindet rådne. Danske skatteydere betaler for denne beskæftigelsesterapi for Grønlands symbol-indianere.\nI Grønland er der folk nok til at befolke een (1) provinsby. Selv om alle grønlændere flyttede til Nuuk, ville de ikke have en urban klasse, der var stor nok til at drive en dansk kommune, endsige en selvstændig nation. Et grønlandsk universitet? Fuhgettaboutit!\nGrønland er kastet i grams for Big Oil, et nyt amerikansk territorium 1880-style. Og Danmark betaler for såvel forsvar (dvs. fiskeriinspektion) som de geologiske undersøgelser, der skal understøtte Grønlands territorialkrav og hjælpe amerikanerne til at finde de gode olielommer.\n15. oktober, 2009 - 23:00\nOg nåhja. Den satans bison:\nWhat is not disputed is that before the introduction of horses, bison were herded into large chutes made of rocks and willow branches and then stampeded over cliffs. These Buffalo jumps are found in several places in the U.S. and Canada, such as Head-Smashed-In Buffalo Jump. Large groups of people would herd the bison for several miles, forcing them into a stampede that would ultimately drive many animals over a cliff.\nOg så har jeg i øvrigt selv levet i et hvalfangersamfund, der var sgu' ikke meget økologisk bevidsthed, de unge knægte drømte hede drømme om den dag, hvor en Greenpeace-aktivist ville vise sit blege fjæs i bygden. Dette skete naturligvis aldrig, Greenpeace-folk bevæger sig kun ud af caféen, hvis der er kameraer i farvandet.\n15. oktober, 2009 - 23:13\nPaul Watson kom forbi engang, han havde lige været i Island, hvor han havde bombet nogle hvalfangere, og nu havde han så udset sig næste mikroskopiske offer: Færøerne. Han forsøgte at sejle et par småbåde ned, og flåden, Gud velsigne dem, jagede ham ud og truede med at han ville få en torpedo, hvis han bevægede sig så meget som en millimeter ind i dansk territorialfarvand.\nWell, Watson holdt sig udenfor demarkationslinien, men han sendte et hold ind med en speedbåd, hvis opgave det var at sprænge et eller andet i luften.\nDe glade amerikanere havde knap sat fødderne på færøsk grund før, duh! - nogen opdagede at de var amerikanere og lagde to og to sammen. Politiet måtte redde dem.\n16. oktober, 2009 - 00:04\nAccording to historian Pekka Hämäläinen, Native Americans also contributed to the collapse of the bison. By the 1830s the Comanche and their allies on the southern plains were killing about 280,000 bison a year, which was near the limit of sustainability for that region.\n17. oktober, 2009 - 12:11\n@Erik Bramsen. du skriver: Just my point. Man slagter sælen, smider kroppen i fjorden og lader skindet rådne.\nSvare til at jeg går på Indkøb bruger en masse penge på daglig vare, og på vejen hjem smider jeg det hele i skrallebøtten. Selv en jubel torsk, kan da regne ud at sådan er der ingen der gør. Når en fanger eller fritidsfanger skyder en sæl ( som der er alt for mange af) så er det for at få et udbytte. Dette udbytte er enten i kød eller skind eller måske i begge dele. Kan fangeren ikke indhandle skindet bliver det smidt ud igen i naturen hvor andre dyr spiser det og det indgår således i fødekæden. Jeg kender masser af familier i Grønland der spiser sæl hver dag, og jeg spiser gerne selv sæl suppe, sæl steg og tørrede sælkød – alt sammen noget man kan købe på brættet, og i forretningerne i Grønland. Hvis der er rigtigt, at kødet ligger og rådner, så kan det ikke på samme tid ligge til salg i køledisken i butikkerne!\n17. oktober, 2009 - 12:15\nJeg forstår ikke hvorfra du har det indgroede had til de indianske kulturer og jeg er også pisse ligeglad, for dine argumenter bygger på fordomme og misinformation. I USA skal du vide er der en hel industri der fabrikere løgne om indianerne hver dag. Løgne der skal dulme den dårlige samvittighed og løgne der skal legitimere den undertrykkelsens politik som man nu har ført i 500 år. Jeg har arbejdet med indianske anliggender, gennem det meste af mit liv og jeg kan garantere dig for at forholdene ikke er så sort – hvide som du fremstiller dem!\n17. oktober, 2009 - 12:23\nSvare til at jeg går på Indkøb bruger en masse penge på daglig vare, og på vejen hjem smider jeg det hele i skrallebøtten. Selv en jubel torsk, kan da regne ud at sådan er der ingen der gør.\nHvis jeg fik en halvtredser, hver gang jeg købte for fyrre kroner i supermarkedet, ville min skraldebøtte hurtigt blive fyldt.\nPointen er at statsstøtten medfører at der fanges flere sæler end der spises, samtidig med at skindene ligger og rådner, fordi der enten mangler efterspørgsel eller et fungerende produktionsapparat for sælskind.\n17. oktober, 2009 - 12:30\nJeg tror nu mere på Wikipedia end jeg tror på dine garantier.\n17. oktober, 2009 - 12:32\nJeg er desværre ikke noget gennem alt det ævl, du har skrevet i din profil, men hvis du har beskæftiget dig med indianske anliggender det meste af dit liv, ved du sikkert også hvem Meriwether Lewis var. Han beskriver en bøffeljagt:\n"one of the most active and fleet young men is selected and disguised in a robe of buffalo skin... he places himself at a distance between a herd of buffalo and a precipice proper for the purpose; the other Indians now surround the herd on the back and flanks and at a signal agreed on all show themselves at the same time moving forward towards the buffalo; the disguised Indian or decoy has taken care to place himself sufficiently near the buffalo to be noticed by them when they take to flight and running before them they follow him in full speed to the precipice; the Indian (decoy) in the mean time has taken care to secure himself in some cranny in the cliff... the part of the decoy I am informed is extremely dangerous."\n17. oktober, 2009 - 12:33\n18. oktober, 2009 - 16:33\n@Erik Bramsen. Der er ingne subsidier på sælfangst så jeg forstå ikke hvad du taler om! Du kan jo læse en af mine artikler om fangst i Grønland:\n18. oktober, 2009 - 17:00\nJamen hvad er det dog også for noget satans djævelskab med de der naturfolk. Det må være dem der er skyld i, at jeg ikke kan forbruge som jeg vil og har penge til, uden at blive klandret for overforbrug.\n18. oktober, 2009 - 17:02\nSom jeg vist fik nævnt, stoler jeg ikke meget på dine påstande. Her er hvad Michael Rosing mener om sagen.\nSælskind er en af hjørnestenene i tilskudserhvervene. Hjemmestyret bruger penge og kræfter på at holde sælskindsproduktionen i gang selvom det bliver sværere og sværere at sælge dem på det internaionale marked. Vi kan ikke engang konkurere med de canadiske skind. De har en bedre kvalitet, er væsentligt billigere, og drabsmetoden er langt mere human (uanset hvad europæerne ellers går og bilder sig ind). Så hvorfor bliver vi ved?\nDet tog mig ti sekunder. Surt med Google, hva'?\n18. oktober, 2009 - 17:19\nMin pointe er at naturfolks levemåde ikke er bæredygtig. Hvis vi alle skulle leve som naturfolk, ville jorden maksimalt have plads til en halv millard mennesker, for nu at hive et tal op af hatten.\nProblemet er, at de har adgang til geværer, motorbåde og statsstøtte: hvis de holdt sig til kajakker og harpuner, var der sikkert ikke noget problem.\n18. oktober, 2009 - 17:27\nOg, nåjah, Claus, her er et lille citat fra dit egen (ældgamle) artikel:\nDet skal nævnes at der findes en del tilskudsordninger f.eks. tilskud til fangsrejser, tilskud til indhandling af sælskind, tilskud til produktionsanlæg i bygder.\n18. oktober, 2009 - 17:29\nJeg græmmer mig over, at mine skattekroner er gået til at 'uddanne' dig.\n19. oktober, 2009 - 10:06\n@ Erik Bramsen. Jeg tror at selv med et middel mål af forstand, må det være begribeligt at der kun bliver givet subsidier til skind der indhandles d.v.s. skind der har en bestemt kvalitet. De skind du taler om som smides ud af fangerne, går lige så stille op i naturens store kredsløb, og ingen i hele verden betaler en krone til dem! Kødet derimod lander på familiens middagsbord – hvad er der galt med det?\nPS: Du skal ikke skamme dig over, at dine skattekroner er blevet brugt til at uddanne mig, for det har sat Danmark på verdens kortet mange gange, gennem de adskillig internationale konferencer og høringer samt netværk jeg gennem årende har sat op!\n19. oktober, 2009 - 10:28\nEr du masochist eller hvad?\nJeg gen-citerer lige dig selv:\nSælkød kasseres i meget stort omfang i Grønland – særligt i Sydgrønland, som er udenfor hundeslædedistriktet. Herom kunne man fx læse på KNR i april 2008 hvor mere end 2000 sælkroppe var kasseret på 14 dage i Paamiut. (...) Der er ingen direkte kobling mellem indhandlingen af sælskind og eksporten – hjemmestyret har gennem årtier opkøbt sælskind uanset om de kunne eksporteres eller ej. Enorme mængder af skind er kasseret på dumpen i Qorqortoq gennem mange år. Den dag tilskuddet forsvandt, ville skindindhandlingen også uddø. Den er en social støtteordning, hvilket også blev indrømmet af ledende grønlandske politikere i efteråret 2008.\n('Dumpen' er nordatlantisk for 'lossepladsen.')\nOg en lille dessert:\nDe grønlandske sælfangstmetoder endnu mere problematiske end de canadiske. Dette er et udsagn fra det grønlandske hjemmestyres ledende dyrlæge, da Great Greenland i 2006 blev afsløret i af handle med canadiske sælungeskind: I Grønland skyder man, som du ved, sæler med rifler, eller drukner dem i garn. Det er uendeligt få af de 350.000 sæler i Grønland, der fanges på traditionel manér – dvs med harpun. Mht riffelfangsten er tabene ved fangsten meget høj – 25-32% af sælerne synker jf hjemmestyrets egen undersøgelse af sælfangsten. En undersøgelse, der blev fremlagt på et NAMMCO møde i København i 2006. Dvs der er meget store tab i Grønland under denne form for fangst. I Canada er tabene noget nær 0%, da alle ungsæler der slås ned med hakapik, flænses. Endvidere medfører anskydning i Grønland store lidelser for de ramte dyr. Tilsvarende anskydningsprocenter går igen i den grønlandske fangst af fx småhvaler og hvalros. Mht fangsten i sælgarn, foregår der en bevidst drukning af sælerne (tilsvarende fangstmetode bruges også på hvidhvaler i Grønland). Denne form for fangst er direkte undtaget fra den grønlandske dyreværnslov, mens man i resten af verden (herunder Danmark) gør sig store anstrengelser for at undgå at fx marsvin drukner i fiskernes garn.\n(...)narhvaler nedlægges og kun spækket og tænderne tages med, mens kødet efterlades på øde strande. En sådan sag blev senest omtalt i bl.a. danske medier i 2008.\nJeg tror du skal holde dig til at studere trommedans, Claus.\nGoogle er een af årsagerne til, at man ikke ser så mange fagfolk kommentere steder som her. I humaniora og samfundsfag beror 'eksperternes' ekspertise på, at de har priviligeret adgang til information, og en god samfundsforsker er een, der i årevis har opbygget et stort bibliotek med et systematisk og omfattende noteapparat, som sætter ham i stand til altid at hive et relevant citat op af hatten.\nMen i dag hvor man har Google og Wikipedia, er denne kapital kraftigt devalueret, og samfundsforskere foretrækker derfor at kloge sig i offline-sammenhænge, hvor man kan slippe af sted med at komme med udsagn, der kun er underbygget af en henvisning til titlen på ens visitkort.\n19. oktober, 2009 - 11:11\nClaus Oreskov demonstrere på bedste vis rød-racismen: han romantiserer små brune menneskers 'oprindelige kultur' på en måde, han aldrig ville gøre hvis sagen drejede sig om f.eks. blegdanskere, der skamskød rådyr eller kun skød dem for skindets skyld.\nJeg gentager for god ordens skyld mit aksiomatiske udgangspunkt:\nSkal Grønland være et frilandsmuseum? Det gælder sgu’ da om at få de unge mennesker ind på universiteterne, ikke om at give statsstøtte til trommedans.\nEller sælfangst, kunne man tilføje.\n19. oktober, 2009 - 11:17\nOg fordi jeg er sådan en led satan, poster jeg lige teksten fra Claus' profil:\nFødt 1947 - og i min alder er ens biografi, lige så langt som ens synderegister, og tro mig det er langt. Jeg skal imidlertid gøre det kort. Mit tvetydige liv begyndte i 1947 hvor jeg kom til verden i en ateistisk proletar familie. Jeg er født i byen og opvokset på landet og vendte tilbage som 9 årig, til et sted midt mellem by og land, i Bamudatrekanten mellem Løjdegårdsvej, Kongelundsvej og Englandsvej på Amager. Dengang var der grøfter og folk boede i bræddehytter og gamle togvogne. Flakkede ledt omkring gik i 8. forskellige skoler, inden jeg forlod skolen som 14.årig og arbejdede på forskellige fabrikker indtil jeg blev 15. hvor jeg tog ud og sejle. Da jeg var omkring 19. år var jeg godt træt af livet ombord, og gik i land for at leve som hippi ved det store stygge Storkespringvand. Arbejde som ufaglært indenfor snart alt og eksperimenterede samtidig med, at skrive i diverse undergrundsblade bl.a. Superlove, hvor jeg redigerede ”Det indre trip” en side om overtro og trolddom, som jeg i parentes troede på dengang. Blev under en rejse i Indien bekendt med problemerne for de tibetanske flygtninge, og indsamlede penge til dem i årende derefter. Levede en del år som hippie, stenbros vagabond og kultursnob. Hang ud sammen med provoer, bumser, adelige, kommunister, nudister, buddhister, højkirkelige, russiske emigranter og grønlandske studenter samtidig med, at jeg læste og studerede alt og intet på egen hånd. Indså håbløsheden i den autodidakte flagrende omkring, og sætte mig på skolebænken for, at begynde forfra igen som voksen. Ind imellem opdrog jeg børn, og havde forskellige familier, kærester, elskerinder, synderinder og andre ubestemmelige bekendtskaber. Tog 9 & 10 klasse, derefter HF og læste antropologi på Københavns Universitet i en fandens masse år. Læste Eskimologi som støttefag, og arbejde med internationale menneskerettigheder for urfolk gennem halvdelen af mit liv. Blev magister i antropologi og arbejder i dag med urfolks spørgsmål i Rusland. Opgav kultur snobberiet, blev genfødt marxist, meldte mig ind i Socialdemokratiet. Redigere Socialdemokratiets blad i Helsingør: AiDag, har stadig mange personlige venner i Grønland, men er for det meste i Rusland. Habitus: Læser stædig min ungdoms ynglings digtere: Arthur Rimbaud; Allen Ginsberg; Edit Södergran; William Blake: Jevtusjenko supplerede med bl.a. Charles Bukowski; Nils Ferlin;Ho Chi Minh samt arbejder digterne Rudolf Nielsen og Carl Scharnberg. Læser sjældent Johannes Jørgensen og symbolisterne. Skøn litteratur læser jeg ligeså spredt som altid, og er landet midtvejs mellem socialrealisme f.eks. Ivar Lo-Johansson og super symbolister så som Venedikt Jerofejev. Med filosofferne er det gået ligeså idet jeg fortrækker: Karl Marx; Lenin; Stalin og når jeg skal flygte fra virkeligheden: Martin Heidegger. Sang og musik er ligeledes en blandet fornøjelse. Jeg nynner gerne med på: ”Jeg gik mig ud en sommerdag” (Grundtvig); Bellmans epistler; Cornelis Vreeswijk sange og alle de gamle revyviser min mor lærte mig. Jeg får udlængsel når jeg hører ” Unter fremden Sternen” med Freddy Quinn og ”Fiskerpigens Sang”, men bilder mig ind at jeg meget bedre kan lide russisk avantgarde Jazz f.eks. Vladimir Tarasov; Slava Ganelin; Vladimir Volkov og Sergei Kuriokhin. Falder dog først til ro når jeg få sat Dixter Gordom på, og ender gerne med Sonny rollins eller Bob Dylan. Om morgnen lytter jeg helst til klassisk: Robert Schumann; Beethoven; Tjakovski og russisk kirkemusik (jeg sang 7 år i et russisk kirkekor). Om natten hører jeg gerne noget mere heftigt: Knud Åge Riisager (som jeg har skrevet en artikel om) og så masser af Sjostakovitjs så drømmer jeg mig tilbage til den russiske revolution, og jeg ser den store Lenin ankomme i trumf til Petrograd, hvor han springer op på en kampvogn og taler revolutionens sag for folket. Arktiske folk og kulturer er min professionelle etnografiske interesse; ligesom det er mit politiske prioritets område, og jeg har til stadighed kontakt med forskellige grønlandske og samiske aktivister. Jeg elsker også grønlandsk musik og mad (Sæl og hval suaussat). Af grønlandsk musik fortrækker jeg særligt Rasmus Lybert, Sume, Zikaza, Tupaareq og Karina Møller. Ligesom jeg elsker samisk kultur og samisk musik. Samisk joik når den er bedst er med Ande Somby, Ailo Gaup eller nu afdøde Niels-Aslak Valkeapaa som var uovertruffen f.eks. sammen med den finske jazz musiker Baron Seppo Paakkunainen som de kan høres på CDéren ”Sapmi Lottazan”. Skal jeg se film ser jeg helst noget af: Akira Kurosawa, Andrei Tarkovskij eller Werner Herzog. Elsker ligeledes film med Ib Schønberg og sjove danske film fra 60´erne og 70´erne ( det sidste skyldes påvirkning fra min søn). Spiser ikke kun grønlandsk og eksotisk mad men lige så godt: dansk, norsk og svensk husmandskost – og selvfølgelig russisk borsch med pinjekærne vodka (Det grønne Mærke) til. Ser også gamle sovjetiske film så som ”Seberiade” og ”Kommisæren”. Af nye instruktører kan jeg godt lide: Zacharias Kunuk, Nikita Mikhalkov og Jean-Jacques Annaud også selvom hans film ”Enemy of The Gates” er grumme anti sovjetisk. Midt på dagen lytter jeg til rock musik eller klezmer, når der er tid til at hører musik. Jiddisch kultur og historie betyder meget for os, og vi har en stor samling af klezmer. Ligesom Isaac Bashevis Singer, I.J. Singer og Scholem Aleichem fylder godt i vores reoler. Af danske forfattere er der efter min mening ingen der overgår Aksel Sandemose og ”Varulven” skal man som dansker læse mindst et par gange i livet!Arkitektur begejstring omfatter dansk bondegårds idyl, byhuse med bindingsværk, stalintidens monumentalisme, svenskerhuse og inuits igloer. Og nu vi er ved kultursnobberiet, så er min fortrukne isme: suprematisme. Ligesom jeg begejstres, af grønlandsk og samisk kunst og kunsthåndværk. En børnetegning, forsiden af en avis, et bogomslag, kan for mig være ligeså storslået et kunstværk som, et hvilket som helst maleri, af en Chagall, Ilja Repin eller Carl-Henning Pedersens. At etnografiens klassikere er der, for mig, ingen der overgår Knud Rasmussen, Bronislaw Malinowski og Franz Boas samt Radcliff-Brown. Af nyere antropologer og etnografer fortrækker jeg:Jonathan Friedman; Marshall Sahlins; Piers Vitebsky og Vladislava Vladimirova. Den bedste nyere bog om etnografien og antropologiens evige etiske problemstillinger er: Patrick Tierney: ”Darknees in El Dorado – How Scientists And Journalists Devastated The Amazon”. Jeg er medlem af: Knud Rasmussen Selskabet, Det Grønlandske Selskab, Socialdemokratiet og INFONOR. Er formand for INFONOR og arbejder på flekstid, hvilket gør det muligt at skrive skæve og provokerende debatindlæg på Informations blok. Vores hjemmeside som jeg har forfattet det meste af er: www.infonor.dk PS: billede er af mig hvor, jeg dagen derpå, hviler ud på den Røde Plads i Moskva – i bagruden anes en anden kendis.\n19. oktober, 2009 - 12:00\nDu skriver: ” Det skal nævnes at der findes en del tilskudsordninger f.eks. tilskud til fangsrejser, tilskud til indhandling af sælskind, tilskud til produktionsanlæg i bygder” Jamen det er da kun dig der har ondt i røven over det. Jeg kan simpelthen ikke se problemet! Det andet du skriver er jo ikke andet end påstande som du så forsøger, at bevise ved at henvise til et andet læserbrev, du også selv har skrevet på en anden blok – det bliver dine påstande altså ikke mere sande af. Hvis du vil have andre mennesker til, at tage dig alvorligt skal du underbygge dine påstande med empiri d.v.s. med dokumenterede eksempler fra virkeligheden, og helst mere end 1. eksempel når det som i dit tilfælles drejer sig om generaliseringer. Forstå du man kan ikke generalisere ud fra et enkelt eksempel på dårlig fanger moral – at så er alle fanger sådan som den pågældende i denne situation! I Arktis gælder andre regler p.g.a. de ekstreme vejr forhold og de store afstande. Det som fra et europæisk eller dansk synspunkt, kan tage sig ud som besynderlige beslutninger, og mærkværdig adfærd, har ofte en forklaring som i en lokal kontekst er både rational og fornuftig. Jeg kender godt historien fra Østgrønland fra forrige år hvor nogle miljøaktivister fandt noget råddent hvalkød, men jeg ved også at fangerne ikke kunne nå tilbage, efter det sidste kød, fordi det blæste op til storm, og det ville have været livsfarligt at sejle ud i de små joller.\n19. oktober, 2009 - 12:04\n@ Erik Bramsen. Angående din bastante tyrker tro, på Google så er vi da stædig nogle stykker, der ved at internettet nærmest svømmer over med misinformationer og fejlagtige meddelelser!\n19. oktober, 2009 - 12:14\nAt modarbejde eksploitering at urfolkene, at beskytte dem imod overgreb, og stedvise folkemord (som f.eks. i Amazones, Burma og Chittagong Hill Tracts ) er på ingen måde romantik Erik Bramsen. Tværdigmod den slagt arbejde er alt andet end romantisk – kan jeg garantere.\nHvorfor du lægger min levneds beskrivelse ud på blokken i stedet for, at skrive en selv, om dig selv må forblive en gåde. Blokken er til at diskutere på, og jeg ville aldrig selv promovere mig selv på det sted, men jeg mærker nok at du har en patalogisk trang til, at gøre debatten personlig!\n19. oktober, 2009 - 12:23\nDet 'læserbrev' jeg henviser til, refererer gentagne gange til, hvad grønlandske politikere selv har udtalt, i modsætning til din egen lille, hjemmefabrikerede tryksag, der ikke henviser til andet end dig selv.\nOg forfatteren har en rigtig uddannelse, han er biolog, master of science, som det hedder på nydansk. I modsætning til dig, hvis profil ikke dokumenterer andet, end at du har deltaget i nogle klappe-kage-kurser, røget en masse pot og aldrig haft et rigtigt arbejde.\nOg hvad angår f.eks. Wikipedia er der det enestående ved Wikipedia, at man kan gå ind og se diskussionen omkring emnet, man kan altså læse hvad dissidenter mener om sagen. Og ser man hvad Wikipedia skriver om f.eks. bøffeljagt, er der ikke EEN ENESTE kommentar der anfægter at indianerne skulle have jaget, som jeg beskriver det.\nForstå du man kan ikke generalisere ud fra et enkelt eksempel på dårlig fanger moral\nEr du ordblind? Der stod 2.000 sæler smidt på lossepladsen PÅ EN UGE.\nUndskyld, to uger.\n19. oktober, 2009 - 15:58\nJeg ved ikke hvad dit raseri og had til grønlandsk kultur og samfund bunder og derfor er det også ledt svært at svare på dine indlæg. Imidlertid er det meste du skriver så forstyrret at en eller anden må tage til genmæle.\nSå skriver du: ” Det ‘læserbrev’ jeg henviser til, refererer gentagne gange til, hvad grønlandske politikere selv har udtalt, i modsætning til din egen lille, hjemmefabrikerede tryksag, der ikke henviser til andet end dig selv”.\nTil din orientering stod min ”egen lille hjemmefabrikerede tryksag” altså i Tidsskriftet Grønland og den blev fulgt op af flere andre artikler. Disse artikler om grønlandsk fangst og jagt er desuden publicerede i det engelsk sproget ”Indigenous Affairs” og det spansk sproget ”Asuntos Indígenas” så ærlig talt… ”hjemmefabrikerede tryksag” er noget misvisende.\nSkal man have ”rigtig uddannelse” som du kalder det for at kunne snakke med dig? Er en magistergrad i antropologi godt nok for ellers må jeg melde pas (normalt er det ikke noget jeg selv går op i, men du forlanger jo at jeg legitimere mig! Knud Rasmussen der i min optik, er den største dansk/grønlandske antropolog, der nogensinde har levet var autodidakt.)\nMin ”egen lille hjemmefabrikerede tryksag” byggede, på de faglige resultater fra et seminar i Ilulissat, hvor fangere fra hele Grønland var forsamlet for, at diskutere fangererhvervets fremtid sammen med biologer og politikere. Aldrig før eller siden har der på et sted i Arktisk været samlet så stor en gruppe af eksperter i lige fangerfaget. Jeg kan forstå du intet ved om vildt pleje, og hvor mange dyr der årligt skydes, og smides væk rundt omkring i verden. Jeg har i samarbejde med indianske, og grønlandske fanger og fangerorganisationer, beskæftiget mig med fangst og jagt problematikken i Arktis gennem mange år, og der er intet af det der forgår som kan chokere mig eller komme bag på mig, så du kan spare dig dine følelses udbrud!\nEn ting har du imidlertid ret i – jeg er ordblind, men som du ser klare jeg mig endda!\n19. oktober, 2009 - 19:51\n@Erik Bramsen . Du skriver om mig at: ” han romantiserer små brune menneskers ‘oprindelige kultur’”. Det skulle vel ikke være sådan, at du selv romantisere små mænd i brune skjorter og deres kultur.\n19. oktober, 2009 - 20:29\nImidlertid er det meste du skriver så forstyrret at en eller anden må tage til genmæle.\nMen du tager jo ikke til genmæle! Du benægter bare blankt alt hvad jeg fremfører, uanset hvilke kilder jeg giver dig, samtidig med at du ikke har givet én eneste kilde, der ikke stammer fra dig selv.\nDu benægter at sælskind bliver subsidieret, du benægter at sælkød smides væk, du benægter at indianerne jagede bisonokser ud over klipper. Du trækker i land, javel, men det er sgu’ som at trække tænder ud, først siger du at jo, måske er der alligevel subsidier på sælskind, men kun indhandlingstilskud. Så henviser jeg til din egen artikel, og så beskylder du mig for at have ondt i røven.\nOg måske bliver der alligevel kasseret lidt sælkød her og der, men nu er det så mig, der ikke fatter noget om fangeres forhold.\nJeg har henvist til Wikipedia, jeg har henvist til Micael Rosing, til en biolog med et væsentligt mere imponerende CV end dit, KNR, DR, NAAMCO og hjemmestyret. Du henviser bare til dig selv, kalder mig fascist og hævder, at jeg nærer ’raseri og had’ til grønlændere.\nNej. Jeg kritiserer den grønlandske bygdepolitik for at slide på naturen, for naturfolk slider mere på naturkapitalen end moderne mennesker, fordi vilde dyr simpelthen kræver mere plads end husdyr. Heldet er, som jeg skrev tidligere, at der ikke findes flere fangere end der gør, og at Grønland er så kolonormt stort.\nHvis du ville tage til genmæle, burde du forholde dig til det, i stedet for stædigt at benægte fakta indtil jeg har revet dig dem i næsen ti gange. Hvis du synes min kritik er illegitim, kan du bare skrive det, og (ikke mindst) forklare hvorfor du mener det, men som udgangspunkt har jeg sgu’ ret til at kritisere grønlandsk kultur og politik, så længe jeg baserer denne kritik på fakta, hvilket jeg, indtil du kan demonstrere andet, har gjort.\nOg undskyld den med ordblindhed.


Da vi startede med internet via fællesantennen, i 2003, var højeste hastighed 1.024/512 Kbps, prisen var kr. 499,- pr. md. I dag er foreningens laveste og gratis hastighed på 2/1 Mbps, altså det dobbelte. Ved åbning af adgang til internet via fællesantennen i år 2003 var laveste hastighed 64/64 Kbps, prisen var kr. 99,- pr. md. I år 1980 solgte teleselskaberne samme hastighed på en dedikeret X.25 linje for kr. 5.600 pr. md. - Den blev typisk anvendt til en enlig 3270 terminal.\nVelkommen til informationssiderne for\nVi håber informationen her værdsættes, og du er altid velkommen til at kontakte undertegnede, eller den øvrige bestyrelse.\nBrug menuen til opslagsinformation\nServicenyt og Debat viser nyheder\nDriftinfirmation varsel.aovnet.dkOversigt hos Stofa\nMenu for mobilvisning\nSom medlem i Antenneforeningen Ølstykke Vest tilbydes du samtlige løsninger som Stofa viser til kabelnetbrugere på stofa.dk. Det nye fra 2015 er at Stofa nu også tilbyder dig Stofa Mobil, samt at den hurtigste bredbåndshastighed vi tilbydes nu er på 300/40 Mbps.\nPå siden hos Stofa om SmartTv nævnes: Stofa SmartTv for 75 kr./md. 99 kr.md. med optagerfunktion. Udgiften dækker lejen af Stofa SmartTv boksen. Man kan også vælge at købe boksen, hos Stofa, hvor de løbende udgifter bliver 0 kr. - Stofa anbefaler dog lejen, fordi der kan opstå en situation hvor Stofa må vælge at skifte til en ny generation af løsninger, hvor boksen skal udskiftes med noget andet. Her vil man typisk ikke få refunderet noget for sin brugte SmartTv boks.\nDu kan oprette og ændre aftale via: Bestil løsninger via Kundeservice, eller\n10 gode grunde til at være tilsluttet vores fællesantenne: et hus uden antenner og paraboler er et kønt hus\nSkillelinien privat eller fælles I boligblokke ligger skillelinien, mellem privatinstallation og fællesantenneinstallation, i punktet, hvor fordelingen sker til lejlighederne, men ellers ligger skillelinien i antenneskabet i skel. En anden rettesnor er, at installationer i privatområder er privatinstallation. Hver bolig skal have sin egen stikledning fra skillelinien, og skillelinien skal findes på et sted, hvor service har adgang.\nGrundpakken: 172,- eller Tv-pakke 2: 385,- eller\nTv-pakke 3: 540,- Beløbene er inklusiv moms og der faktureres kvartalsvis forud. Kontingentet til Antenneforeningen Ølstykke Vest er inkluderet i disse priser, ligesom det også vil være ved MitTv, bland selv tv, uden valg af tv-pakke, eller ved kun bredbånd.\nDen ordinære generalforsamlingDen ordinære generalforsamling afholdes hvert år inden udgangen af februar måned. Senest 14 dage før omdeles indkaldelsen, der endvidere indeholder dagsorden, bestyrelsens beretning, samt det reviderede regnskab. Forslag til generalforsamlingenForslag, som ønskes behandlet af generalforsamlingen, skal være skriftligt. Forslag fremsendes til formanden Herman Ransborg, Lærkevej 43, og skal være fremme senest en uge før generalforsamlingen. Indsend væsentlige forslag tidligere, så en kopi kan vedlægges indkaldelsen. Fx forslag indeholdende væsentlige kontingentforhøjelser. Disse ønskes modtaget senest første uge i januar. Dermed sikrer du, at generalforsamlingen føler sig beslutningsdygtigt med hensyn til dit forslag. Se også Vedtægter, hvor du blandt andet kan se rammerne for generalforsamlingen. Afstemning ved brev, og ved fuldmagt, nævnes ikke i vedtægterne - Mød op, hvis du ønsker indflydelse.Tidligere generalforsamlinger\nAnnonceres i Lokalavisen Egedal\ntirsdag 24. og 31. januar 2017\nSted: i salen under Biblioteket i Ølstykke\nTid: Tirsdag den 28. februar 2017, startende kl. 19.00\nDagsorden - PDF-fil\nBestyrelsens beretning 2016 - PDF-fil\nForslag - Ingen\nStofa produktgennemgang - ved Stofa Chefkonsulent Carsten Haun Larsen - PDF-fil\nReferat af generalforsamlingen den 28. februar 2017 - PDF-fil\nForslag fra bestyrelsen - Ingen\nForslag fra medlemmerne - Ingen\nDu kan oprette og ændre aftale via: Bestil via Kundeservice, eller\nMed løsningen kan du på samme tid se TV og høre radio\nRelateret: Servicenyt - Tips vedrørende bredbånd\nBestyrelsen informerer om driftsinformation, varsler og fejl via Servicenyt. Her lægges også andet nyt om foreningens virke. Herunder nyheder til medlemmerne om ændringer, samt information om servicen på, og serviceplaner for, fællesantennen.\nPå Stofa Mine Sider vil du også finde Driftsinformation og du kan her endvidere tilmelde dig varsler via mail og SMS - og du kan se Stofa Driftinformation her.\nFejl og skader på fællesantennen anmeldes via telefonen til bestyrelsen.Ved anmeldelse af signalfejl til support, bestyrelsen er ikke nødvendigvis mellemmand\nDrejer det sig om signalfejl, da spørg altid først din nabo, om de har samme. Det giver et godt praj om, hvor fejlen ligger. Er du i tvivl om årsagen til fejlen ligger i dit udstyr, eller i fællesantenneanlægget, så må du også her gerne selv kontakte Kundeservice, ligeledes hvis du skønner at årsagen ligger i transmissionen til vores anlæg. Bestyrelsen skal dog orienteres også, hvis det er en skade eller fejl i anlægget, eller det er et fælles problem, som fx bør varsles.Udfald af tv kanaler


Refako.dk konkurrenter ⇒ 13 netbutikker med højere ratings\nFlere webbutikker i Danmark som Refako.dk foreslår i vore dage en lang række forskellige leveringsudgaver. Den mest almindelige er nu til dags levering til et afhentningssted, og så kan du blot gå forbi efter dine produkter fra Refako når der er tid til det. Leveringstypen er altså i høj grad nem, og oftest også den prisbilligste form for fragt.\nDu burde på samme måde overveje at vælge at få sendt hjem til din privatadresse eller ud til din arbejdsplads. Leveringstypen bliver en gang i mellem en smule dyrere, men også ekstremt ligetil. Den billigste leveringsform vil dog altid vise sig at være selv at hente pakken, men dette afhænger af at du er tæt på Refako.dks adresse.\nFragtperioden er ret væsentlig såfremt man mangler din pakke inden for kort tid, så af den grund er det helt centralt at du kontrollerer leveringstidspunktet for den respektive vare.\nFlere internet firmaer præsterer levering på næste hverdag på en lang række varer, der dog er underforstået at handlen laves tidligere end et bestemt klokkeslæt, således at de har mulighed for at nå at få produkterne skippet afsted før Refako har fyraften.\nVisse netbutikker sikrer fri fragt, men ofte er det under betingelse af at man køber for en fastsat pris. Desuden burde du beslutte sig for den mindst kostelige metode til levering, som ofte – uden hensyn til om du bor i Odense, Ikast eller Faaborg – vil blive at få dem til at bringe varerne fra Refako.dk til et afhentningssted.\nDet har vist sig at være ultra ligetil for internetbrugere at søge sig frem til priser fra flere forhandlere på nettet, og følgelig har adskillige online firmaer set sig tvunget til at formindske salgsværdien på varerne – til piger og drenge, og ligeså til mænd og kvinder – en hel del, og endda nogle gange byde på levering uden beregning.\nDet kan dog imidlertid være smart at se nærmere på et par forskellige internet butikker udover Refako.dk efter udsalg før du gennemfører din bestilling, sådan at man er tryg ved at opnå den skarpeste pris.\nMan skal trods alt være så påvagt, at i tilfælde af at en webshop afsætter deres produkter til salg for en salgspris som kan ses som ufattelig tiltalende, så kan det tit være et signal om en bedragerisk internet virksomhed. Køb med kort er imidlertid omfavnet af en bestemmelse, hvilket sikrer en imod uærlige e-forretninger.\nVi går generelt ind for bestillinger med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed kunne du drage nytte af en afdragsordning hos Refako.dk fra f.eks. ViaBill, i tilfælde af at du higer efter at honorere pengene over tid.\nInden nogen bestiller hos en online forretning burde de egentlig gennemse webbutikkens forretningsvilkår, men det er undertiden ikke specielt ophidsende.\nAlternativet kan være at finde ud af hvorvidt Refako er e-mærket, eftersom det generelt er et billede på at online firmaet retter sig efter de danske regler, og at internet butikken jævnligt undersøges af fagfolk som har meget erfaring med reglerne på området. Dette er desuden din lejlighed til bistand, ifald du skulle få dilemmaer i processen med dit køb.\nTillige er det at foretrække at køberen er vaks omkring de elementære bestemmelser der indvirker på handlen, fx hvilken returrettighed Refako.dk bruger. I den forbindelse er det på samme måde afgørende, at man til enhver tid sikrer ens købsbekræftelse, så man i fremtiden kan påvise sit køb, ligegyldigt om man skal købe gave til en kvinde eller mand.\nTrustpilot tilbyder dig relativt gunstige chancer for at inspicere mange eksisterende køberes betragtninger og herved er det en hjælp, at du gransker Refakos anmeldelser inden du handler.\nFacebook tilbyder tillige de facto gunstige genveje til at få indsigt i Refako.dks troværdighed. Derudover er der en række internet foretagender hvor man kan publicere en omtale af købsoplevelsen, hvilket på samme måde kan tages i brug til at afveje hvor glade kunderne er.\nDenne hjemmeside er finansieret af annoncer. Vi har aftaler med en del forretninger på nettet når vi markedsfører butikkernes varer, og får kommission hvis vores brugere foretager et køb.\nOrientering omkring varer og online selskaber ajourføres hyppigt, men der gives ikke garantier imod ændringer der kan være realiseret siden seneste opdatering af de anvendte informationer.


APTOBALANCE Stabiliserer tarmfloraen - PDF\nDownload "APTOBALANCE Stabiliserer tarmfloraen"\n1 APTOBALANCE Stabiliserer tarmfloraen Stabiliserar tarmfloran ATTAPECTIN Bromsar Ved lette lös mage mavetarmforstyrrelser NUTRISAL Genopretter væske- og Vätskeersättning elektrolytbalancen\n2 MAVE & TARM Ved forebyggelse af mave-tarmproblemer skal man huske på, at hunde og katte ikke har det samme behov for at variere deres kost, som vi mennesker har. Når man har fundet et foder, som hunden eller katten trives med, bør man blive på denne kost og undlade forandringer. I de senere år har der været forsket meget omkring probiotika (mælkesyrebakterier), og der er fundet områder, hvor man mener, at det har en stor positiv effekt. Man kan nedsætte risikoen for ubalance i tarmfloraen ved forebyggende at tilføje probiotika som tilskud til kosten. For eksempel kan man med fordel give probiotika i forbindelse med antibiotika behandling. Har dit dyr ofte diarré, kan det være udtryk for sygdom, og dyret bør tilses af en dyrlæge. Har dyret lav temperatur, feber, blodig diarré, smerter eller kramper, eller hvis diarréen varer mere end 2-3 dage, skal dyrlægen straks kontaktes. Ved diarré hos hvalpe og killinger, ældre dyr eller dyr med kronisk sygdom bør dyrlægen kontaktes tidligt i forløbet.\n3 Når diarré overrasker En pludselig indsættende mave-tarmforstyrrelse kan være forårsaget af smitte med virus, bakterier eller indtagelse af affald eller andet uhensigtsmæssigt foder/vand. Hvis din hund eller kat har fået en let mave-tarmforstyrrelse, evt med løs afføring eller opkast, så bør du fodre forsigtigt/i mindre portioner ad gangen, eller fodre med skånekost i nogle dage. Såfremt dyrets almentilstand ikke er væsentligt påvirket, kan en kort fasteperiode være gavnlig. Fasten bør vare i højst 24 timer for hund og 12 timer for kat. Under faste er det vigtigt at sikre sig, at dyret indtager tilstrækkelig væske dvs. mindst 0,5 dl/kg/dag. Hvis dyret ikke selv drikker nok, kan væske gives ved hjælp af engangssprøjte. Det anbefales at tilføre dyrets drikkevand et produkt, der bidrager med energi og elektrolytter til opretholdelse af væskebalancen i kroppen (Aptus Nutrisal indeholder glukose og maltodextrin) Hvis fasten ikke virker, kan man give dyret et produkt, som bidrager til at bremse diarreén. Aptus Attapectin indeholder attapulgit, som binder og fjerner forgærings-produkter og andre stoffer, der udskilles af tarmbakterier og forstyrrer balancen i mave-tarmkanalen, og pektin, der beskytter en irriteret tarmslimhinde.\n4 Forslag til diæt ved diarré hos hund Efter timers faste tilbydes hunden små portioner let fordøjelig mad: Giv gerne kogt ris med meget vand 6-8 gange under de første døgn. Herefter iblandes lyst kød i form af kogt fisk eller kylling i de kogte ris. Der gives fortsat små portioner de næste døgn, hvor hundens oprindelige foder gradvis tilsættes denne blanding af ris/lyst kød. Efter 4-5 døgn med denne diæt kan hunden vende tilbage til sit normale foder. Tilbagevendende diarré hos katte kan tit løses ved at fjerne mælkeprodukter fra kosten. Forslag til diæt ved diarré hos kat Lang faste (mere end 12 timer) anbefales ikke til katte, da deres lever kan tage skade. Som ved hunden tilbydes katten små portioner let fordøjeligt mad: Kogt ris, kogt fisk eller kylling evt tun i vand.\n5 APTUS ATTAPECTIN Kan bremse lette mave-tarmproblemer (løs afføring). Produktbeskrivelse Aptus Attapectin anvendes ved kortvarige mave-tarmforstyrrelser ( løs afføring ) hos hund og kat. Aptus Attapectin indeholder de aktive ingredienser attapulgit og pektin. Attapulgit binder og fjerner forgæringsprodukter og andre stoffer, der udskilles af tarmbakterier og forstyrrer balancen i mave-tarmkanalen. Pektin lægger sig som en beskyttende gelé på den irriterede tarmslimhinde. Anvendelse Kortvarige mave-tarmforstyrrelser hos hund og kat Fordøjelsesproblemer f.eks. i forbindelse med udstilling, konkurrencer eller jagt Indhold Attapulgit, pektin (E 440) og hjælpestoffer. Laktosefri. Brugsanvisning Aptus Attapectin tabletterne kan gives til fastende dyr, direkte i munden eller opblandes i kosten. Ved behov kan tabletten knuses og opblandes i vand. Pakning 30 tabletter Dosering Tabl. Behandl.tid Hund < 10 kg gange dgl. i 2-3 dage Hund kg gange dgl. i 2-3 dage Hund > 20 kg gange dgl. i 2-3 dage Katte gange dgl. i 2-3 dage Bemærkninger Såfremt hunden eller katten ikke får det bedre eller tilstanden forværres, skal dyrlægen kontaktes. Attapulgit og pektin kan ved langvarig brug binde sig til gavnlige stoffer som vitaminer og jern. Derfor bør man kun anvende Attapectin tabletter i max 3 dage. Samtidig med behandlingen skal det sikres, at dyret får dækket sit væskebehov (mindst 0,5-1 dl/kg/ dag). Man kan med fordel kombinere behandlingen med et energi- og elektrolyt tilskud i form af Aptus Nutrisal.\n6 APTUS NUTRISAL Genopretter væske- og elektrolytbalancen hos hund og kat. Produktbeskrivelse Aptus Nutrisal er et produkt til genoprettelse af væske- og elektrolytbalancen hos hund og kat. Produktet er i pulverform og skal blandes med vand. Aptus Nutrisal indeholder glukose og maltodextrin, der skal bidrage med energi og elektrolytter til at opretholde væskebalancen i kroppen. En færdigblandet opløsning er klar, uden farve eller speciel smag, hvilket gør at hunden og katten drikker det frivilligt. Ved diarré, hvor der tabes store mængder væske, kan resultatet blive væskemangel (dehydrering), hvis væsketabet ikke erstattes. Anvendelse Mave-tarmlidelser hvor der er væsketab Høje temperaturer, varme sommerdage, transport i en varm bil Indhold Glukose 60%, Natriumbikarbonat 3,4%, Maltodextrin 30,9%, Natriumklorid 2,3%, Kaliumklorid 3,4% Brugsanvisning Aptus Nutrisal pulver blandes med vand og tilbydes som drikkevand med fri adgang. Hvis hunden eller katten ikke drikker Pakning 180 g pulver. Et målebæger indeholder 25 g. frivilligt, kan man indgive små doser ad gangen i mundvigen ved hjælp af en ren plastsprøjte. Dosering Et målebæger (25g) Aptus Nutrisal pulver blandes med 1 liter rent vand (eller gives i foderet). Giv hunden/katten fri adgang til denne blanding, så den kan drikke ved behov. Færdigblandet Aptus Nutrisal bør bruges indenfor et døgn. Pakningen giver i alt 7 liter færdigblandet væskedrik. Bemærkninger Hvis hunden eller katten ikke får det bedre eller tilstanden forværres, skal dyrlægen kontaktes. Ved mave-tarmlidelser i form af akut diarré kan man med fordel supplere med Aptus Attapectin tabletter for at bremse den akutte diarré.\n7 APTUS APTOBALANCE Stabiliserer tarmfloraen. Produktbeskrivelse Aptus Aptobalance er et Probiotika (mælkesyrebakterier), som bidrager til at stabilisere tarmfloraen og anbefales til hunde med følsom mave. Mælkesyrebakterierne er indkapslede for at sikre, at de når frem til det sted i tarmen, hvor de gør størst nytte for at stabilisere mikrofloraen. Pektin bidrager til at beskytte tarmslimhinden. Havtang indeholder vigtige sporemner og vitaminer. Indhold Enterococcus faecium (E1707) 0,5X109 CFU/g. Hver pose indeholder 1,5* 109 CFU Havtang-mel og pektin Anvendelse Ved foderændring Ved antibiotikabehandling og/eller behandling med andre lægemidler, der kan påvirke mave-tarmkanalen Under jagtperioden, i træningssituationer, udstillinger og miljøændringer i det hele taget Brugsanvisning Aptus Aptobalance anvendes dagligt i mindst 5-10 dage for at stabilisere tarmfloraen. Pulveret blandes i foderet eller blandes op med vand og gives direkte Pakning 30 poser á 3 gram pulver i hver pose. i munden f.eks. ved hjælp af en plastsprøjte. Dosering Dosering/dag Behandl.tid Hund < 10 kg 1/2-1 pose 5-10 dagar Hund kg 1-2 poser 5-10 dagar Hund > 20 kg 2-3 poser 5-10 dagar Bemærkninger Såfremt hundens tilstand ikke bedres eller tilmed forværres skal dyrlægen kontaktes. Ved kortvarige fordøjelsesproblemer med løs afføring kan man med fordel supplere med Aptus Attapectin tabletter, som kan bidrage til at bremse tilstanden Hvis hunden har tabt større mængder væske, bør man overveje at give et rehydreringsprodukt f.eks. Aptus Nutrisal.


solid water-behandling - NCH Europe\nSolid water-behandling fra NCH Europe\nSænk dine vedligeholdelsesomkostninger med Handichem™ solid water-behandling. Hvis dine systemer til behandling af vand skal omfatte...\nEt minimum af bekymringer om miljøet\nEt minimum af energi- og vandomkostninger\n...er et solid water-behandlingssystem en mulighed, du ikke har råd til at gå glip af.\nSe vores video "Hvordan fungerer Handichems solid water-behandlingssystem?" video\nHandichem™-behandlingssystemet til solid water består af faste Handipak®-koncentrater, der indeholder de samme højtydende aktive virkemidler som væskeformuleringen samt Handifeed™-blandingspanelet, der dispenserer de faste Handipak®-koncentrater til behandling af systemet.\nHandichem™-behandlingssystemet til solid water har allerede vist sit værd i hundredvis af fyrkedler, køletårne og procesvandsystemer og er ideelt til brug på vanskeligt tilgængelige steder såsom køletårne på tagtoppe.\nVores faste Handipak®-koncentrater leveres i:\nGenanvendelige 5 kg plastikbeholdere – reducerer eksponering og håndtering.\nÉn kasse (4x5 kg flasker) svarer til 120 liters traditionel væskebehandling.\nDenne behandlingsmetode til solid water sænker arbejdsomkostningerne og frigør gulvplads. Fire kasser optager den samme plads som én 120-literstønde.\nFORDELE VED SOLID WATER-BEHANDLING\neksponering over for kemikalier\nemballeringskrav og brug af lossepladser\nproblemstillinger vedr. stænk og spild\nproblemstillinger vedr. kassering af tønder\nDe miljøvenlige formuleringer er også mindre skadelige ved brug, bedre nedbrydelige efter udtømning og med lavere krav ved brug.\nLæs om brug af Handichems solid water-behandlingssystem\nSolid water-behandling på et mejeri\nSolid water-behandling på et kasino\nVIL DU GERNE DRØFTE VORES LØSNINGER TIL SOLID WATER-BEHANDLING MED OS?


Voksenløn under uddannelse\nVoksenløn under uddannelse. Erhvervsuddannelser for voksne\nUddannelse med løn - Vil du tjene mens du læser? Der kan være mange grunde til at overveje en uddannelse med løn. Måske er du uddannelse eller har ikke brugt din i lave længe, men du er også et sted i livet, hvor dine faste udgifter er for høje til voksenløn år på SU. Det kan også under, at du drømmer om at skifte retning efter flere år i samme fag. Læs blandt andet om elevløn på erhvervsuddannelserne og muligheden for at få voksenelevløn til en EUV.\nVOKSENLØN UNDER UDDANNELSE - låneberegner bolig nykredit. Din guide til uddannelser med løn\nVoksenløn under uddannelse, jeg er min mand utro Hvem kan tage en EUV?\nSpænder økonomien ben for din drøm om at tage en uddannelse? Der kan være mange grunde til at overveje en uddannelse med løn. typer penis erektion En mindre del af lønnen aftales på den enkelte arbejdsplads. Du får løn i din ferie og under sygdom.\nUddannelsesforløbet er som hovedregel kortere end en erhvervsuddannelse for personer under 25 år. Fordi forløbet starter med en realkompetencevurdering. Ordningen henvender sig til dig, der vil tage en erhvervsuddannelse. Du er Beskæftigede, der i forvejen har en uddannelse, giver ordningen ikke tilskud til. apr Pædagogisk Assistent uddannelsen kan tages med voksenelevløn igang med denne uddannelse, inden han begyndte undersøgte han jo. 1. aug Som voksenlærling får du en løn under uddannelse, der svarer til ledige er der mulighed for voksenelevløn under hele uddannelsesforløbet. uddannelse med voksenelevløn. De fleste voksne får godskrevet grundforløbet , så uddannelsen Du skal have voksenelevløn under hele uddannelsen. Det er altså betydeligt mere end de knap kr., du kan få som almindelig social- og sundhedselev. Du skal have voksenelevløn under hele uddannelsen. Uddannelsesforløbet er som hovedregel kortere end en erhvervsuddannelse for personer under 25 år. Fordi forløbet starter med en realkompetencevurdering. Ordningen henvender sig til dig, der vil tage en erhvervsuddannelse. Du er Beskæftigede, der i forvejen har en uddannelse, giver ordningen ikke tilskud til. Uddannelse. Stilladsmontøruddannelsen er en voksenuddannelse, hvor du får voksenløn under uddannelsesforløbet. Læs mere om uddannelsen.\nVOKSENLØN UNDER UDDANNELSE - niels brinck kæreste. Din guide til uddannelser med løn\nNej tak Ja tak. Stilladsmontøruddannelsen er en voksenuddannelse, hvor du får voksenløn under uddannelsesforløbet. Læs mere om uddannelsen. Her kan du blandt andet finde links til vejledninger, handlingsplaner m.\nRegler og vejledning om voksenelevløn voksenløn under uddannelse Drømmer du om en fremtid inden for forvaltning og administration? Læs mere om dine muligheder på Niels Brock med en kontoruddannelse eller en uddannelse til advokatsekretær, der begge giver adgang til løn under uddannelse og mange spændende jobs, der kræver overblik og et veludviklet administrativt gen. FOA har overenskomsten for SOSU-elever. FOA aftaler dine vilkår under uddannelsen med arbejdsgiverne, fx din løn, arbejdstid, regler for .\napr Pædagogisk Assistent uddannelsen kan tages med voksenelevløn igang med denne uddannelse, inden han begyndte undersøgte han jo. Du kan søge voksenelevløn under uddannelsen, hvis du: er fyldt 25 år ved uddannelsesaftalens indgåelse. kan dokumentere 1 års relevant erhvervserfaring. Hvor meget du skal have i elevløn afhænger af, hvor langt du er nået i din uddannelse. Er du i tvivl om, hvilken overenskomst du hører under, så tjek din.\n10 uddannelser, der overrasker – og garanterer job med det samme drabant 27 til salg\nDer skal laves en uddannelsesaftale med dén virksomhed, der udbetaler voksenelevløn under uddannelsen. Virksomheden kan samtidig få EUV-refusion på op. bedækket af hest\nListed below are the possible health benefits associated with green tea. Green tea was used in traditional Chinese and Indian medicine to control bleeding and heal wounds, aid digestion, improve heart and mental health, and regulate body temperature.\nmaj Under uddannelsen specialiserer man sig inden for enten energi- eller ventilationsteknik, som blikkenslager eller som vvs-installationstekniker.\nuddannelse med voksenelevløn. De fleste voksne får godskrevet grundforløbet , så uddannelsen Du skal have voksenelevløn under hele uddannelsen. Det er altså betydeligt mere end de knap kr., du kan få som almindelig social- og sundhedselev. Du skal have voksenelevløn under hele uddannelsen. Uddannelsesforløbet er som hovedregel kortere end en erhvervsuddannelse for personer under 25 år. Fordi forløbet starter med en realkompetencevurdering.\nVoksenløn under uddannelse, omskåret penis efter operationen Hvem kan tage en EUV?\nDe fleste har en idé om, hvad voksenløn til under, kort- og landmåler eller automekaniker går ud uddannelse, og hvilke job de fører til. Men ofte svarer disse forestillinger og måske fordomme ikke til virkeligheden — fagene og arbejdsmarkedet rykker sig nemlig hele tiden, blandt andet på grund af den teknologiske udvikling. slankekur for mænd En erhvervsuddannelse under voksne EUV er en faglig voksenuddannelse for personer over 25 år med relevant erhvervserfaring. En EUV-uddannelse voksenløn voksenelev kan give dig faglig indsigt, et svendebrev og dermed mulighed for at søge spændende arbejde i uddannelse. Læs mere om voksenuddannelser på Uddannelsesguiden her.\nFølge: Alan evensen kæreste » »\nTidligere: « « Cs go live matches\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. liever.somenhest.com


Køb Trøje i uld / bomuld fra Joha - 3 Stripe - Rosa | Fri Fragt\nTrøje i uld / bomuld fra Joha - 3 Stripe - Rosa\nJoha uld trøje i blød og lækker kvalitet i 48% merino uld + 47% Bomuld + 5% Polyamid - uld yderst og bomuld inderst der med garanti ikke kradser eller kløer. Uld trøje med fine striber og med smarte pyntelapper på ærmerne. Denne uldtrøje kan både bruges for sig selv - eller under en vest eller under en anden trøje. Med en ulden langærmet undertrøje er du sikker på, at dit barn har varmt tøj på helt inderst - hvor det er allermest vigtigt! Samtidig er uld trøjen fra Joha i super fint design - og dermed god at bruge for sig selv. Hvis du ruller den nyvaskede uld undertrøje i et tørt håndklæde er den næsten tør og klar til næste dag. På den måde kan dit barn nemt få en ren trøje på hver dag. Og ikke kun vinter - tynd og fin merino uld kan bruges hele året rundt. Brug uld trøjen for sig selv eller kombinér med uld leggings og få et lækkert og praktisk sæt uld undertøj, hyggesæt - eller brug det som lækkert nattøj som mange også gør. Uld hjælper dit barn med at have en stabil behagelig kropstemperatur omkring 37 grader, da ulden regulerer forholdet mellem kroppens varme og temperaturen i omgivelserne. Når barnet har uld på, vil det derfor i højere grad føle sig lun og godt tilpas både ude og inde. Uld kan bruges hele året rundt, men især om vinteren, hvor temperaturerne veksler meget, er det med til at sikre, at dit barn ikke kommer til at fryse og har det dejlig lunt.\nDu anmelder:Trøje i uld / bomuld fra Joha - 3 Stripe - Rosa


Kreativiteter: Its complicated.........\nPosted by Gitte at 10:04 PM\nÆrgeligt med den fine bluse til Line - men mon ikke det nok skal lykkes. Når du skal i gang med capen - skal du nok strikke alle målene lidt længere og tage ud en ekstra gang over alle mønstrene. Den er ikke ret stor . Fine kan kun lige bruge den. Hvis du altså ikke strikker den med noget tykkere garn.\nTak for tippene Nynne. Rart med nogle erfaringer at trække på.\nMen ærgeligt, at Fines kun lige kan passe den..... Jeg forestiller mig at det er en model der kan bruges i et par år.\nFår vi en filmanmeldelse, når du har set filmen?\nDe klip, jeg har set, ser lovende ud.\nJeg skal nok komme med en anmeldelse ;-)\nÅh, det er jeg ked af på Sørens vegne. Der er ikke noget at sige til, at det var en stor mængde mod der skulle til på sådan en dag. Men heldigvis kan han få en flot ny tand, som ingen aner er kunstig. (Jeg lever selv med en fortand i porcelæn - min røg ud i en radiobil da jeg var 7. ;))\nSom altid er du super produktiv, Gitte. Jeg tror faktisk ikke jeg kender nogen der er så ihærdig som du, både hvad angår garn og stof. Og hver gang skaber du så flotte ting.\nHav nu en rigtig god weekend og vinterferie. Jeg glæder mig også til at holde ferie med min familie. :))\nTusind tak for ordene omkring Søren. Heldigvis sagde tandlægen at man har rimelige gode erfaringer med rodbehandling af fortænder, så vi håber den holder som den er indtil videre. Ellers er det jo godt at man kan få "en ny".\nOgså rigtig god weekend og vinterferie til dig og dine ;-)\nDen Cape har jeg også et godt øje til - glæder mig til at de din.\nAeldre publikum over 40. Tja man skal hoere meget foer oerene falder af. Jeg er 40 og jeg synes jeg er ung!!!!! Men en film med Meryl Streep kan bare ikke vaere daarlig. Saa "Mamma Mia" for ikke saa laenge siden, og synes den var pragtfuld. God film og hyg dig.\nSynd med Lines bluse. Men.. saa har hun noget at glaede sig til igen.\nGodt mod til Soeren. Tandlaegebesoeg er ikke de sjoveste.\nKan I have en god ferie, og saa glaeder jeg mig til at se resultatet paa capen.\nØV, den stakkels dreng - håber han klarede tandlægen uden mén!\nÆrgerligt med Lises trøje, den så ellers godt ud, men du er jo hurtigt oppe på hesten igen - du er jo allerede i gang med capé :-)\nJa, det er utroligt, hvad man skal høre, før ørerne falder af - måske vi skulle starte en forening til synliggørelse af modne kvinders kvaliteter? ;-)\nBritt - synes den er god både som børne og voksen model ;-)\nLin - jeg følger mig nu heller ikke specielt gammel ;-)\nLene - jeg måtte grine "en forening til synliggørelse af modne kvinders kvaliteter" - Kom til at tænke på at sådan en har vi - dog med et par enkelte deltagere til at trække alderen ned (strikkeklubben)


Det første møde med vores nye livsstil - CIHA\n1. august 2018 24. januar 2020\nDet første møde med vores nye livsstil\nI går sad jeg og pigerne og kiggede videoer af dem, fra de var små.\nDe synes det er sjovt, at se. Videoer fra før de fik CI og også efter. Det var et glædeligt gensyn, men også et gensyn med dem klump jeg altid havde i maven. Gud, hvor virkede det hele bare uoverskueligt dengang …\nJeg er meget klogere i dag – heldigvis.\nOg så glemmer man i øvrigt hurtigt.\nPå videoerne ligger jeg nu meget mærke til pigernes produktion af lyde, hvad de kunne sige – eller måske mere, hvor dårligt deres sprog egentlig var. Jeg husker, at vi flere gange tænkte ”Det er op ad bakke det her!”\nPå en (af de utallige) videoerne af Alberte, der næsten er 2 år slår det mig, at hun faktisk ikke var vanvittigt god, selvom vi var mega begejstrede dengang. Hun satte for det meste sætninger sammen med 2 ord. Hvorimod jeg nu sammenligner med, hvor Ella er i dag (lige fyldt 2 år) og hun laver sætninger på 3-4 ord og med næsten perfekt udtale.\nJeg er overbevist om at nogle af grundene var:\nAlberte var vores første barn.\nVi var nye i alt det her AVT.\nVi var bekymrede og måske lidt usikre\nDa hun blev tilsluttet CI og vi gik i gang med AVT vejledningen var vi lige blevet forældre for 2. Gang – vi var sindssygt pressede (se bare billedet, hahaha)\nOg så var vi i vanvittig søvnmangel, faktisk hele Albertes første år med AVT. Som jo var det eneste år med AVT fra en certificeret vejleder – dengang.\nDengang vidste jeg ikke hvad jeg skulle forvente.\nHvad kunne et normalthørende barn egentlig sprogligt kontra Alberte? Det er virkelig svært ikke at sammenligne. Og jeg gjorde det hver gang jeg hentede hende i vuggestuen. Og så var der ingen ældre søskende, der (konstant) kunne stimulere hendes lytte erfaring og sprog.\nI dag synes vi hun er vanvittig sej! Hun snakker og snakker og har et kæmpe gå-på-mod.\nHun har problemer med udtale og jeg, per automatik (ja jeg er nok lidt AVT skadet) gentager bare alt hvad hun siger. På den måde hører hun, hvordan det udtales korrekt og jeg sikrer mig at vi har forstået hinanden og andre har forstået hende. Jeg håber snart vi kommer dertil, hvor fremmede vil forstå hele hendes sætninger. Men, herre gud, hun er jo også kun lige fyldt 3 år. 🙂\nLillesøster med høretab – en byrde eller en gave?\nMen med Ella er det næsten kommet naturligt. Vi var i gang med AVT fra hun blev født og hun fik det ind sammen med modermælken. OG så har hun jo Alberte. De leger sammen dagen lang, de snakker sammen, de kommunikerer, de spejler sig i hinanden. Og jo jo, de skændes skam også 😉\nSelvom vi gerne havde været foruden Ellas høretab – for vi vil jo alle, vores børn det bedste – så har det nok været en gave for de to piger.\nDe har noget sammen, som vi andre aldrig vil forstå.\nDe er søstre og vil gennem livet have de samme udfordringer (hvad angår hørelsen) og de kan næsten ikke være født tættere på hinanden.\nNår Jens og jeg ikke er her, har de hinanden.\nSport, skole, veninder – når der er noget der er svært, fx hvis de ikke kan høre noget, er det altid nemmere at være to. De kan snakke om de udfordringer de har med hørelsen og det gør mig glad.\nAVT metoden er en livsstilsændring.\nSom alle livsstilsændringer er det svært i starten. Men vi ser nu – selvom pigerne faktisk kun har haft CI i henholdsvis 2 og 1 år – hvilket udbytte det giver.\nLeg er dit barns kerneaktivitet. Det er her, det giver mening at lære. Du kan planlægge lege og du kan lege spontant. Begge dele kan give masser af læring og være fyldt med ord.\nAVT metoden er en undervisningsmetode der bruges til børn med høretab. Den stammer fra udlandet, men Danmark blev opmærksomme på de gode resultater og tog den til sig.\nMålet med AVT metoden er, at barnet med høretab skal udvikle et alderssvarende talesprog.\nFAKTA: Man hører med hjernen! Og derfor er det netop hjernen der trænes når barnet har fået den bedste høreteknologi. Barnets hjerne er mest plastisk de første år. I disse første år danner hjernen flest nervebaner til de områder der stimuleres. Derfor er den auditive stimulering afgørende, hvis man arbejder mod et alderssvarende tale-sprog.\nVi laver i princippet ikke AVT øvelser på bestemte tidspunkter og det er heller ikke meningen at man skal.\nMan skal tænkte det, som en måde at være sammen med sit barn på i hverdagen. Som sagt en livsstil, hvor vi har sat en masse sprog og lyd ind. Vi leger sproget ind og her kommer AVT vejledningen ind i billedet – her bliver du nemlig vejledt i hvordan du leger sproget ind med ”øvelser”/lege der matcher barnets alder og sproglige niveau.\nI AVT undervisningen får forældre inspiration til, at lære og lege med barnet med henblik på at lære samt en baggrundsforståelse hvorfor gør vi sådan\nNogle af grund principperne i vores nye livsstil er\nSnak alt hvad du kan. Sæt ord på handlinger og følelser – dine egen og barnets\nSyng masser af sange\nStil spørgsmål efter barnets alder. Fx stiller jeg ikke Alberte (3 år) spørgsmål, som jeg allerede kender svaret på. Stil oprigtige spørgsmål.\nSid tæt på barnets øre\nVær opmærksom på barnets signaler – har det brug for en pause?\nBrug syngende stemme eller skiftende stemme\n”Sid på hænderne” – fang barnets opmærksom via lyd. Peg ikke.\nBrug ikke tegn – det styrker den visuelle sans. Der er selvfølgelig undtagelser.\nHav høje forventinger\nDen auditive sans er afgørende for talesproget\nForældrene er de centrale roller og skal i dagligdagen arbejde ud fra de mål og øvelser, som barnets AVT vejleder opstiller. Det kræver et stort engagement fra forældre og familie til barnet. Og det er super hårdt ….. lige indtil …. I ser resultater 😀\nBørn er aldrig ens.\nDeres høresituation er aldrig ens.\nDerfor er vejledningerne heller aldrig ens og målene for det enkelte barn vil variere. Derfor kan jeg ikke give jer et indlæg der hedder ”Alderssvarende sprog: Sådan gør du” selvom jeg gerne ville.\nAVT vejledningen kan virke uoverskueligt, da det ofte indeholder mange øvelser og man fylder på …\nog fylder på …\nog fylder på barnets udvikling.\nDet kan være udmattende og de lange lister kan virke som en uendelig dårlig samvittighed.\nMen, du når det, du når.\nOg når der er stille perioder, går i bare tilbage i AVT meddelelserne og tager fat på nogle af de punkter du synes mangler lidt opmærksomhed. Vi har været der.\nBare rolig. Når barnet får taget hul på sproget, giver det hele mening og I har fået en ubeskrivelig nær relation – som også styrker barnets selvværd og gå-på-mod.\nLæs om grundprincipperne i AVT her http://www.hoeretab-info.dk/smaaboern/avt-auditory-verbal-therapy/\nOg så kommer resultaterne\nJeg er begejstret for de resultater AVT metoden har bragt vores to piger. Og jeg kan ikke lade være med at tænke: Hvis alle forældre gjorde sådan – altså også dem til normalthørende børn – så tror jeg, der ville være flere børn, som er SÅ klar når de starter i skole. Som kan kommunikere og styrke sociale relationer og som klarer sig bedre i det voksne liv.\nMåske er et godt sprogligt fundament og gode kommunikative evner faktisk nøglen til et harmonisk barn?\nby Rikke AmdisenAuditory Verbal Therapy


Social Reactor: 7,000 sociale påvirkere, når du er klar | Martech Zone\nFredag, September 27, 2013 Torsdag september 26, 2013 Douglas Karr\nChaCha er et godt firma, som jeg arbejdede med i et stykke tid, da jeg først lancerede mit bureau. Det er svært at tro, at ChaCha er 8 år gammel ... virksomheden er adræt og bevæger sig konstant og forbedrer sig. De er ikke et Valley-firma, så de er ikke altid i rampelyset - men de holder sig altid på de bedste hjemmesider i verden for trafik. Og over tid har jeg set dem akkumulere en enorm følge. Det følgende udløst en ny mulighed for virksomheden.\nMens ChaCha tappede ind i deres samfund for at dele viden, havde ingen uden for netværket direkte adgang - indtil Social reaktor. Social Reactor er en reklameplatform, der hjælper mærker med at få forbindelse til det rigtige publikum gennem relationer med førende sociale påvirkere. Et premium-netværk, omhyggeligt valgt til at forstærke din besked og skabe kundeengagement for dit brand.\nMed over 7,000 indflydelsesrige er rækkevidden af deres netværk ret forbløffende - når ud til hundreder af millioner af mennesker. Påvirkere er undersøgt for at sikre, at bandeord ikke bruges, beskederne er aldrig vildledende, og reklamen er tydeligt angivet.\nNår en influencer logger ind på Social Reactor, får de en kategoriseret liste over de aktuelle kampagner. Dette er ikke et automatiseret system, hvor Social Reactor kan beslutte, hvad de skal skubbe og gøre det på dine vegne. Påvirkere kan læse, gennemgå og deltage i de kampagner, de vælger. De kan også overvåge deres kommissioner - ignorere mine, da jeg lige er begyndt;).\nHvis du er en influencer, vil Social Reactor også have dig ombord! De leder efter sociale påvirkere, der har ægte forbindelser med deres tilhængere. De søger ledere i sociale kanaler, der forstår deres publikum. De har brug for smarte mennesker, der ved, hvordan de laver stærke meddelelser, der inspirerer deres lyttere til at handle. Tilslutte Socialreaktors indflydelsesrige nu.\ntags: chachafinde påvirkereindflydelsepåvirke markedsføringsocial media reklamesocial reaktor\nSep 23, 2015 ved 10: 46 PM\nHvor mange tilhængere har du brug for at deltage i\nSep 24, 2015 ved 3: 52 PM\nHej Alison - Jeg er ikke sikker, og min kontakt er ikke længere der! Du kan muligvis kontakte dem direkte.


Rudkøbing Roklub: 312 kilometer i armene per roer | Langeland | fyens.dk\nRudkøbing Roklub: 312 kilometer i armene per roer\nPubliceret 05. marts 2018 kl. 18:01\nRudkøbing Roklub på tur. Arkivfoto\nRudkøbing: Med udsigt til frossen vand og frost i vejret ved Rudkøbing Roklubs generalforsamling søndag den 4. marts i klubhuset var det svært at forstå, at der kun var tre uger til standerhejsningen.\nI bestyrelsens beretning til generalforsamlingen gjorde formand Karin Frost status over sidste års sæson, som havde været præget af meget vind og regn. Alligevel var det i gennemsnit blevet til knap 312 km pr. roer. Det skriver Rudkøbing Roklub i en pressemeddelelse.\nAktiviteterne havde omfattet mange roture fra klubben, og fra blandt andet Odense og Silkeborg samt kaproninger mod klubberne fra Marstal og Svendborg. Det er ikke kun på vandet, der bliver roet. I vinterhalvåret har klubben rospinning hver tirsdag, onsdag og torsdag.\nDen 1. maj fylder roklubben 120 år og er dermed en af landets ældste. Jubilæet markeres med åbent hus lørdag den 5. maj fra kl. 10.00 til 15.00 samt spisning om aftenen for medlemmer og tidligere medlemmer.\nDer var genvalg over hele linjen, og bestyrelsen konstituerede sig efterfølgende med Karin Frost som formand, René Larsen som næstformand og sekretær samt Henni Lehrmann som kasserer.


Britneys lesbiske pool-romance\n18:35 - 16. aug 2007\nBRITNEY Spears er igen landet på forsiderne af skandale-bladene – angiveligt har hun haft en lesbisk romance med sin tidligere assistent, Shannon Funk.\nEn topløs Britney ligger i en pool, mens hun kysser og gramser på anden kvinde på coveret af gossip-magsinet ’OK’. Det afslørende billede af ’Toxic’-sangerinden bliver ledsaget af lovning om, at det er en ”red hot girl on girl session”\nDet kunne ikke være dårlige timing for Spears, der netop nu kæmper med eksmanden Kevin Federline om forældremyndigheden over parrets børn og K-Feds sag står stærkere, hver gang Britney kaster sig ud i endnu et vanvittigt optrin.\nEt andet blad kunne afsløre, at Britney angiveligt har fortalt sine børn, at ”de var begge fejltagelser”. Denne dårlige PR skyldes, at Britney har fyret sin stab af managere og selv overtaget rollerne. Det viste sig ikke at være en særlig god idé og nu har hun heldigvis også hyret professionel hjælp til kickstarte karrieren.