Notat. Sammenligning af udgifter til voksne med særlige behov - PDF\nDownload "Notat. Sammenligning af udgifter til voksne med særlige behov"\n1 Til: Sundheds- og Forebyggelsesudvalget Kommunerne i Region Hovedstaden ØKONOMI & PERSONALE Dato: 6. juni 2012 Tlf. dir.: Kontakt: Jeppe Krag Sagsnr.: Dok. nr.: Notat Sammenligning af udgifter til voksne med særlige behov Baggrund I de sidste tre år har Ballerup Kommune gennemført en sammenligning af kommunerne i Region Hovedstaden på området for voksne med særlige behov. Undersøgelsen har haft stor opbakning og er fundet meget brugbar, hvorfor undersøgelsen atter er gentaget i Resultaterne af undersøgelsen kan læses i nærværende rapport. Baggrunden for sammenligningen af udgifterne, er den markante udgiftsvækst på voksenhandicapområdet og behovet for at tøjle denne vækst. Til dette indgår et helt enkelt behov for viden om, hvorvidt man som kommune ligger højt eller lavt sammenlignet med andre kommuner med hensyn til antallet af modtagere og niveauet på enhedsudgifterne. Det er navnlig antallet af modtagere og den gennemsnitlige udgift pr. modtager, som har betydning for kommunernes udgiftsniveau på området, idet andre forhold som valgt serviceniveau, visitationspraksis, modtagernes sammensætning osv. også spiller ind, men er indeholdt i de to nævnte forhold. Undersøgelsens målsætning er derfor at fremstille en kommunesammenligning på antallet af modtagere og den gennemsnitlige udgift pr. modtager, således at den enkelte kommune får dokumenteret i hvor høj grad udgiftsniveauet skyldes mange modtagere, dyre modtagere eller en kombination af de to. I forhold til undersøgelsen, der blev gennemført i 2011, er der foretaget mindre ændringer i opgørelsen af borgere på enkelte paragrafer, samtidig med at udgifter til samt en opgørelse af antallet af borgere der modtager der refusion som særligt dyre enkeltsager er medtaget.\n2 Indsamling af data Kommunerne i Region Hovedstaden fik i begyndelsen af april tilsendt undersøgelsen og har frem til midten af maj indberettet deres resultater. Resultaterne er efterfølgende blevet behandlet og danner baggrund for det talmateriale, der præsenteres i denne rapport. Da der er store forskelle i kommunernes måde at opgøre udgifterne og antallet af personer i forhold til de enkelte paragrafer, har enkelte kommuner suppleret deres besvarelse med kommentarer, der vedrører deres opgørelse. Disse kommentarer er vist i bilag 3. De indsamlede resultater er inden dannelsen af denne rapport sendt til de enkelte kommuner, der har haft mulighed for at sammenholde deres egne resultater med de øvrige kommuner og efterfølgende komme med rettelser, hvis der var behov for dette. Opgørelsen Udgangspunktet for sammenligningen er regnskabsresultatet for 2011 og antallet af helårsmodtagere. I sammenligningen indgår efter Servicelovens 85, 94b, 95, 96 og 97. Herudover indgår dag- og døgn efter servicelovens , Endelig er undersøgelsen suppleret med udgifter til efter 105 til hhv. 103 og 104, samt antallet af personer vedr. refusion til særligt dyre enkeltsager. Opgørelsen baserer sig på de borgere, som den enkelte kommune har haft betalingsforpligtigelsen for i 2011, hvilket vil sige de af kommunens egne borgere, hvor der er afholdt en udgift efter de udvalgte paragraffer i Serviceloven, uanset om der er tale om et kommunalt (eget regi eller anden kommune), regionalt eller privat drevet. Der tages udgangspunkt i nettodriftsudgifterne med en særskilt angivelse af refusionsindtægten. Der er ingen restriktion på alder, hvilket betyder, at modtagere på mere end 64 år vil indgå under flere af funktionerne i undersøgelsen, selvom målgruppen som udgangspunkt er de årige. Udgangspunktet for opgørelsen er antal helårsmodtagere, hvilket vil sige, at hvis én person, f.eks. har modtaget i syv måneder inden for et, tæller vedkommende som 0,6 helårsmodtager (7/12) i den pågældende rubrik. For enkelte paragraffer er dog brugt antal borgere og ikke helårspersoner. En person kan godt modtage foranstaltninger efter flere forskellige paragraffer og dermed samlet tælle med som mere end én helårsmodtager. Resultater Kommunerne sammenlignes på enhedsudgiften (både ekskl. og inkl. refusion), nettodriftsudgiften og modtagerandelen blandt de årige. Alle regionens kommuner har deltaget i undersøgelsen, og det er første gang, at alle kommuner har valgt at deltage. Dette sikrer kommunerne et solidt sammenligningsgrundlag. Side 2\n3 Hovedparten af kommunerne har indberettet på alle paragraffer. Enkelte kommuner har ikke haft udgifter til 94 og 95 selvansat hjælper. Herudover har flere kommuner samlet deres udgifter til de to 85 foranstaltninger ét sted, hvorfor udgiften kun er medtaget dette sted. Hillerød Kommune har ikke kunnet opgøre udgiften og antallet af modtagere på 97 og , hvorfor kommunen ikke er medtaget i den samlede analyse, men kommunen indgår i sammenligningerne på de paragraffer, de har indberettet. Nedenfor er de overordnede resultater af undersøgelsen præsenteret for hver enkelt kommune. Tabel 1: Samlede udgifter, ekskl. Enhedsudgift ekskl. refusion Enhedsudgift inkl. refusion Nettodrifts udgift pr årig Modtagerandel Albertslund ,8 Allerød ,4 Ballerup ,9 Bornholm ,2 Brøndby ,5 Dragør ,3 Egedal ,7 Frederiksberg ,2 Frederikssund ,2 Fredensborg ,9 Furesø ,5 Gentofte ,3 Gladsaxe ,9 Glostrup ,9 Gribskov ,5 Halsnæs ,7 Helsingør ,3 Herlev ,8 Hillerød* Hvidovre ,1 Høje Taastrup ,6 Hørsholm ,2 Ishøj ,6 København ,0 Lyngby Taarbæk ,3 Rødovre ,4 Rudersdal ,8 Tårnby ,8 Vallensbæk ,4 Gennemsnit ,9 Note: Gennemsnittet er beregnet uden hensyntagen til de enkelte kommuners størrelse. Der er således ikke vægtet for forskelle i indbyggertal. *Hillerød har ikke indberettet oplysninger på alle paragraffer, hvorfor kommunen ikke er medtaget i den samlede sammenligning. Side 3\n4 Forskellene i den samlede enhedsudgift (ekskl. refusion), når kørslen ikke medregnes, varierer fra ca kr. i Glostrup Kommune, der har den laveste enhedsudgift til Herlev Kommune, der med en årlig enhedsudgift på ca kr. har den højeste enhedsudgift. Den gennemsnitlige enhedsudgift er ca kr. Når opgørelsen inkluderer kommunernes modtagne refusion er Glostrup Kommune fortsat den kommune, der har den laveste udgift med en enhedspris på ca kr. og Herlev Kommune har den højeste enhedsudgift, idet kommunens årlige enhedsudgift er ca kr. Den gennemsnitlige enhedsudgift inkl. refusioner er ca kr. Vallensbæk Kommune har den laveste årlige nettodriftsudgift (inkl. refusion) pr årige på kr., mens Albertslund Kommune med en udgift på kr. har den højeste udgift. Gennemsnittet for de 28 kommuner, der har indberettet alle oplysninger, er kr. Tårnby Kommune er den kommune, hvor modtagerandelen er lavest (andel pr. tusinde årige). Her er modtagerandelen er 13,8, mens Bornholms Kommune har den højeste andel på 35,2. Den gennemsnitlige modtagerandel er 22,9. I bilag 1 kan ses en rangordning af de enkelte kommuner med hensyn til udgifter og modtagerandel. I bilag 2 er udgifterne fordelt på de enkelte paragrafer vist for de enkelte kommuner, samt andelen af refusionsmodtagere, mens bilag 3 indeholder de kommentarer de enkelte kommuner har suppleret deres indberetning med. Side 4\n5 Bilag 1: Rangordnede kommunelister, samlet enhedsudgift ekskl. (inkl. og ekskl. refusion), modtagerandel og nettodriftsudgift pr årig Modtagerandel Enhedsudgift, ekskl. refusion Enhedsudgift, inkl. refusion (modtagere pr årig) Nettodriftsudgift pr årig** 1 Glostrup Glostrup Tårnby 13,8 1 Vallensbæk Frederikssund Frederikssund Vallensbæk 14,4 2 Glostrup Bornholm Bornholm Egedal 15,7 3 Lyngby Taarbæk Helsingør Lyngby Taarbæk Hørsholm 16,2 4 Frederiksberg Lyngby Taarbæk Helsingør Dragør 16,3 5 Hørsholm Furesø Furesø Hvidovre 18,1 6 København Høje Taastrup Høje Taastrup Frederiksberg 18,2 7 Dragør Halsnæs Halsnæs Herlev 18,8 8 Tårnby Gentofte Gentofte København 19,0 9 Egedal Ishøj Ishøj Rødovre 19,4 10 Gentofte København København Gladsaxe 19,9 11 Gladsaxe Brøndby Brøndby Rudersdal 20,8 12 Rudersdal Frederiksberg Frederiksberg Allerød 21,4 13 Gribskov Ballerup Ballerup Gribskov 21,5 14 Frederikssund Gladsaxe Fredensborg Lyngby Taarbæk 22,3 15 Allerød Gribskov Gribskov Gentofte 22,3 16 Hvidovre Allerød Gladsaxe Ballerup 23,9 17 Halsnæs Rudersdal Allerød Fredensborg 24,9 18 Høje Taastrup Fredensborg Albertslund Ishøj 26,6 19 Helsingør Vallensbæk Rudersdal Halsnæs 26,7 20 Ballerup Albertslund Vallensbæk Glostrup 27,9 21 Furesø Hørsholm Hørsholm Brøndby 28,5 22 Rødovre Dragør Dragør Høje Taastrup 28,6 23 Ishøj Egedal Egedal Albertslund 28,8 24 Fredensborg Rødovre Hvidovre Furesø 29,5 25 Herlev Hvidovre Rødovre Helsingør 30,3 26 Bornholm Tårnby Tårnby Frederikssund 31,2 27 Brøndby Herlev Herlev Bornholm 35,2 28 Albertslund Gennemsnit Gennemsnit Gennemsnit 22,9 Gennemsnit Note: Gennemsnittet (markeret med stiplet linje) er beregnet uden hensyntagen til de enkelte kommuners størrelse. Der er således ikke vægtet for forskelle i indbyggertal. Kommunelisten indeholder kun de kommuner, der har indberettet på alle paragraffer. Side 5\n6 Bilag 2: Detaljerede tabeller opdelt på kommuner Enhedsudgift Selvansat hjælper ( 94b og 95 ) BPA 96 Suppl. efter 85 til borgere i almenbolig opført efter almenboligloven (boslignende ) Støtte efter 85 til borgere i eget hjem Længerevarende bo 108 inkl. Midlertidige bo 107 inkl. Ledsageordning 97 Beskyttet beskæftigelse 103 Aktivitetsog samværs 104 i 103 i 104 Bo personer med særlige sociale problemer Albertslund Allerød Ballerup Bornholm Brøndby Dragør Egedal Frederiksberg Frederikssund Fredensborg Furesø Gentofte Gladsaxe Glostrup Gribskov Halsnæs Helsingør Herlev Hillerød Hvidovre Høje Taastrup Hørsholm Ishøj København Lyngby Taarbæk Rødovre Rudersdal Tårnby Vallensbæk I alt, inkl. Heraf, 105 til borgere i 103, 104 I alt, ekskl. 85, 107 og 108 sammentalt Side 6\n7 Enhedsudgift inkl. refusion Selvansat hjælper ( 94b og 95 ) BPA 96 Suppl. efter 85 til borgere i almenbolig opført efter almenboligloven (boslignende ) Støtte efter 85 til borgere i eget hjem Længerevarende bo 108 inkl. Midlertidige bo 107 inkl. Ledsageordning 97 Beskyttet beskæftigelse 103 Aktivitetsog samværs 104 i 103 i 104 Bo personer med særlige sociale problemer Albertslund Allerød Ballerup Bornholm Brøndby Dragør Egedal Frederiksberg Frederikssund Fredensborg Furesø Gentofte Gladsaxe Glostrup Gribskov Halsnæs Helsingør Herlev Hillerød Hvidovre Høje Taastrup Hørsholm Ishøj København Lyngby Taarbæk Rødovre Rudersdal Tårnby Vallensbæk I alt, inkl. Heraf, 105 til borgere i 103, 104 I alt, ekskl. 85, 107 og 108 sammentalt Side 7\n8 Modtagerandel (modtagere pr årig) Selvansat hjælper ( 94b og 95 ) BPA 96 Suppl. efter 85 til borgere i almenbolig opført efter almenboligloven (boslignende ) Støtte efter 85 til borgere i eget hjem Længerevarende bo 108 inkl. Midlertidige bo 107 inkl. Ledsageordning 97 Beskyttet beskæftigelse 103 Aktivitetsog samværs 104 i 103 i 104 Bo personer med særlige sociale problemer Albertslund 0,6 0,5 7,6 4,2 4,7 1,6 4,2 4,6 2,8 0,6 31,5 2,8 28,8 16,5 Allerød 0,2 0,2 0,6 5,7 4,1 2,2 2,0 2,6 3,7 1,1 1,3 0,1 23,8 2,4 21,4 12,6 Ballerup 0,3 0,4 0,7 2,3 3,4 3,8 4,4 2,8 5,0 0,2 3,1 0,7 27,2 3,3 23,9 10,3 Bornholm 0,4 0,4 14,4 5,8 2,3 4,4 1,2 8,2 2,2 0,2 37,4 2,2 35,2 22,5 Brøndby 1,4 0,4 0,8 6,7 4,1 3,4 3,7 3,2 4,5 0,2 3,3 0,4 32,0 3,5 28,5 15,0 Dragør 0,1 0,4 0,7 3,2 2,6 3,0 1,4 4,7 0,1 1,5 0,2 18,0 1,7 16,3 6,4 Egedal 0,1 0,9 2,7 1,9 1,6 2,9 2,0 3,4 0,6 1,1 0,3 17,4 1,7 15,7 6,2 Frederiksberg 0,8 0,3 3,1 3,4 3,6 1,3 1,3 3,2 1,2 18,2 10,1 Frederikssund 1,1 0,1 0,2 13,2 3,6 3,2 1,8 5,0 2,6 1,5 0,6 0,4 33,3 2,1 31,2 20,3 Fredensborg 1,1 0,4 1,0 3,5 3,8 2,5 5,1 3,4 3,9 3,9 0,4 0,3 29,3 4,3 24,9 10,7 Furesø 0,7 0,7 2,3 3,9 2,6 6,5 2,0 10,5 0,3 29,5 9,5 Gentofte 0,2 0,5 2,0 5,2 2,7 1,3 3,3 1,7 5,3 0,4 1,2 0,1 23,8 1,6 22,3 11,2 Gladsaxe 0,2 0,4 1,7 5,1 3,0 1,6 1,3 2,5 3,7 0,6 0,9 0,3 21,4 1,5 19,9 11,4 Glostrup 0,0 0,3 0,5 9,7 3,9 1,5 2,9 1,7 6,9 0,2 1,1 0,4 29,3 1,4 27,9 15,6 Gribskov 0,1 0,2 2,1 5,5 2,7 1,5 4,0 2,5 2,5 1,3 1,8 0,4 24,6 3,1 21,5 11,8 Halsnæs 0,6 0,6 1,9 10,1 2,3 1,5 3,4 3,5 2,7 0,6 0,5 0,2 27,8 1,1 26,7 15,7 Helsingør 0,1 0,3 8,5 3,5 3,6 3,1 4,1 6,7 0,7 0,9 0,5 31,8 1,6 30,3 15,5 Herlev 0,1 0,6 1,6 4,2 2,5 3,3 2,1 3,7 0,3 2,0 0,7 21,1 2,3 18,8 8,4 Hillerød 0,4 1,6 17,5 2,8 2,2 2,8 4,0 5,0 1,0 1,4 24,1 Hvidovre 0,9 0,3 0,1 1,5 3,7 2,1 1,0 2,7 4,3 0,1 1,8 1,4 20,0 1,9 18,1 7,4 Høje Taastrup 0,7 0,2 0,6 9,0 3,0 3,1 2,2 8,9 0,4 2,0 0,8 31,1 2,5 28,6 12,6 Hørsholm 0,3 0,1 0,6 5,7 2,6 1,5 1,4 1,9 2,1 0,8 0,6 0,1 17,6 1,4 16,2 10,4 Ishøj 1,4 0,5 1,0 8,3 3,2 3,2 2,0 2,0 4,9 0,2 2,1 0,4 28,9 2,3 26,6 15,7 København 0,0 0,2 2,2 4,7 2,8 0,9 1,1 5,4 0,1 0,8 1,8 19,9 0,9 19,0 9,7 Lyngby Taarbæk 0,8 0,3 0,6 6,8 2,5 1,8 3,3 2,6 3,3 0,9 2,8 0,3 26,0 3,7 22,3 11,7 Rødovre 0,2 0,2 4,6 3,0 3,4 2,8 4,8 0,3 19,4 7,6 Rudersdal 0,2 0,3 0,2 6,7 3,4 2,8 2,0 2,1 2,8 1,0 0,9 0,1 22,7 1,9 20,8 13,2 Tårnby 0,5 0,4 0,5 3,5 2,2 1,9 1,3 3,4 0,4 2,6 0,2 16,8 3,0 13,8 6,3 Vallensbæk 0,3 0,1 1,0 3,3 1,9 2,1 1,4 1,9 2,4 0,1 0,6 0,1 15,1 0,7 14,4 8,3 I alt, inkl. Heraf, 105 til borgere i 103, 104 I alt, ekskl. 85, 107 og 108 sammentalt Side 8\n9 Nettodriftsudgift pr årig Selvansat hjælper ( 94b og 95 ) BPA 96 Suppl. efter 85 til borgere i almenbolig opført efter almenboligloven (boslignende ) Støtte efter 85 til borgere i eget hjem Længerevarende bo 108 inkl. Midlertidige bo 107 inkl. Ledsageordning 97 Beskyttet beskæftigelse 103 Aktivitetsog samværs 104 i 103 i 104 Bo personer med særlige sociale problemer Albertslund Allerød Ballerup Bornholm Brøndby Dragør Egedal Frederiksberg Frederikssund Fredensborg Furesø Gentofte Gladsaxe Glostrup Gribskov Halsnæs Helsingør Herlev Hillerød Hvidovre Høje Taastrup Hørsholm Ishøj København Lyngby Taarbæk Rødovre Rudersdal Tårnby Vallensbæk I alt, inkl. Heraf, 105 til borgere i 103, 104 I alt, ekskl. 85, 107 og 108 sammentalt Side 9\n10 25 pct. refusion, modtagere pr årige Antal personer på ( 94b og 95 ) funktion Antal personer på ( 85/108) funktion Antal personer på ( 96) funktion Antal personer på ( 107) funktion ,002,003,00 5 Antal personer på ( 108) funktion ,002,003,00 5 I alt Albertslund 0,18 0,88 2,23 3,28 Allerød 0,07 0,07 0,15 2,61 2,91 Ballerup 0,07 0,21 1,21 1,93 3,43 Bornholm 0,08 0,25 0,38 0,89 1,60 Brøndby 0,23 0,24 1,07 1,55 Dragør 0,40 0,66 1,86 2,92 Egedal 1,08 0,54 1,61 3,23 Frederiksberg 0,27 0,03 0,21 1,08 1,59 Frederikssund 0,04 0,20 0,71 1,42 2,36 Fredensborg 0,22 0,09 0,17 0,52 1,35 2,35 Furesø 0,23 0,09 0,14 2,07 2,54 Gentofte Gladsaxe 0,03 0,23 0,15 0,25 1,61 2,27 Glostrup 0,15 0,23 0,08 0,45 1,13 2,04 Gribskov 0,09 0,61 0,09 0,30 0,87 1,95 Halsnæs 0,28 0,83 0,50 0,28 1,17 3,06 Helsingør 0,11 0,11 0,48 1,41 2,12 Herlev 0,13 0,06 1,20 1,39 Hillerød 0,43 0,74 0,46 1,28 2,90 Hvidovre 0,10 0,19 0,29 1,88 2,46 Høje Taastrup 0,10 0,51 1,09 1,71 Hørsholm 0,31 0,15 1,00 1,47 Ishøj 0,30 0,38 0,99 1,90 3,57 København 0,28 0,19 0,98 1,46 Lyngby Taarbæk 0,19 0,73 0,29 0,29 1,97 3,47 Rødovre 0,18 0,22 0,31 2,43 3,15 Rudersdal 0,57 0,13 0,54 1,61 2,85 Tårnby 0,04 0,20 0,20 1,70 2,15 Vallensbæk 0,23 0,59 0,94 1,76 Side 10\n11 50 pct. refusion, modtagere pr årige Antal personer på ( 94b og 95 ) funktion Antal personer på ( 85/108) funktion Antal personer på ( 96) funktion Antal personer på ( 107) funktion ,002,003,0 05 Antal personer på ( 108) funktion ,002,003,0 05 I alt Albertslund 0,12 0,23 0,35 Allerød 0,07 0,07 0,07 0,45 0,67 Ballerup 0,04 0,11 0,07 0,18 0,39 Bornholm 0,04 0,21 0,30 0,55 Brøndby 0,20 0,05 0,10 0,34 Dragør 0,13 0,53 0,13 0,80 Egedal 0,46 0,25 0,46 1,16 Frederiksberg 0,22 0,09 0,16 0,21 0,69 Frederikssund 0,16 0,16 0,31 Fredensborg 0,04 0,22 0,17 0,26 0,70 Furesø 0,05 0,19 0,19 0,42 Gentofte Gladsaxe 0,03 0,03 0,23 0,05 0,10 0,43 Glostrup 0,23 0,15 0,38 Gribskov 0,30 0,04 0,09 0,43 Halsnæs 0,22 0,28 0,11 0,22 0,83 Helsingør 0,06 0,14 0,28 0,48 Herlev 0,06 0,13 0,25 0,06 0,25 0,76 Hillerød 0,18 0,11 0,04 0,11 0,43 Hvidovre 0,03 0,03 0,16 0,13 0,10 0,45 Høje Taastrup 0,03 0,20 0,38 0,61 Hørsholm 0,15 0,39 0,54 Ishøj 0,08 0,08 0,23 0,38 København 0,08 0,03 0,17 0,28 Lyngby Taarbæk 0,13 0,22 0,16 0,10 0,25 0,86 Rødovre 0,04 0,18 0,22 Rudersdal 0,27 0,03 0,13 0,17 0,60 Tårnby 0,04 0,28 0,24 0,57 Vallensbæk 0,12 0,12 0,23 0,47 Side 11\n12 Bilag 3: Kommentarer til skemaerne Egedal: Kan ikke opgøre sudgifterne særskilt på følgende område, hvorfor disse måske vil indgå i nettotallet. Det drejer sig om funktion , , , , , og Kørselsudgifterne til funktion samt er bogført på særskilt konto og kan derfor opgøres. Fredensborg: Vedr. bo personer med særlige sociale problemer : 109 og 110 er antal personer af hjemløse der ikke er registrantbogført talt i hele måneder og ikke i dage ved omregning til helårspersoner Det har ikke været muligt at få borgere i almenboliger ( 85) udskilt, derfor er alle borgere hvor der står 108 på regningen medtaget i skema Frederiksberg: Vedr. efter 85 i eget hjem: Aktivitet og udgifter er inklusiv 84 og 102. Desuden inklusiv kommunens egen kontaktpersonordning, som er bogført på en anden funktion. Vedr. Aktivitets- og samværs 104 : Væresteder er medregnet, skønsvis opgjort til helårspersoner. Kørsel kan ej opgøres særskilt, bl.a. fordi udgifter til ofte er en implicit del af taksten for et 103 el Vedr. bo personer med særlige sociale problemer : Aktivitet og udgifter er inklusiv kommunens hjemløseplan. Det har ikke været muligt at opgøre særligt dyre enkeltsager på grupperinger - der er derfor tale om en opgørelse på F3 niveau. Hvis en person har skiftet stype i løbet af året, fra en F3 til en anden F3, kan personen optræde ved begge F3 i ovenstående tabel - såfremt der modtages SDE refusion ved begge F3. Furesø: Har ikke kunnet opgøre sudgifterne. Gentofte: Er endnu ikke færdig med vores endelig statsrefusion, så kommunen kan desværre ikke levere antal borgere. Glostrup: Hvis en borger har 2 foranstaltninger inden for den samme paragraf tælles borgeren en gang ifm. opgørelse af antal helårsmodtagere. Hvis der afholdes udgifter for en borger efter 107/108 og der samtidige afholdes udgifter efter 85/102 tælles borgeren med en gang ifm. opgørelse af antal helårsmodtagere. Hvis der afholdes udgifter for en borger både for tidligere år og regnskabsår tælles borgeren 1 gange ifm. opgørelse af antal helårsmodtagere, samt udgiften for tidligere år er ikke medtaget. Gribskov: Opgørelsen vedrørende 85 til borgere i bo efter almenboligloven indeholder kun de borgere i kommunes egne, og altså ikke borgere i almene bolig udenfor kommunen. Sidstnævnte indgår i tal for 85 i eget hjem. Bemærkning til 104: Der er ikke opgivet antal helårspersoner for kommunens egne 2. Ses bort for udgifter til disse 2, er enhedsudgiften kr. (brutto) / kr (netto). Side 12\n13 Generel bemærkning til refusioner: Refusioner for 2011 er ikke endeligt opgjort. Afvigelsen mellem foreløbige refusionstal og endelig opgørelse vil dog være minimal, hvorfor marginalt ændrede tal for Gribskov kommune for 2011 ikke indmeldes. Det bemærkes, at vi IKKE har kigget nærmere på evt. forskelle mellem 2010 og 2011-tal, men kan sige, der kan forekomme væsentlige afvigelser, da Gribskov kommune har haft markant fokus på forbedret datakvalitet, således at der fra 2010 til 2011 er sket forbedringer i kvaliteten (rigtigheden) af data. Helsingør: Har ikke registreret nogen sager på 85 under boslignende, da disse er registreret under 107 og 108. Hillerød: Vi kan ikke fremsende tal på antal personer så der må vi lade være med at indgå i undersøgelsen på de paragraffer i lighed for tidligere år. Høje-Taastrup: Det er ikke muligt at opdele regnskab 2011 på boslignende henholdsvis i eget hjem. Særligt dyre enkeltsager er oplyst for hele den relevante funktion. Tal findes ikke på grupperingsniveau. Nettodriftsudgift er defineret som dranst 1+2. Refusion, mio. kr. er defineret som dranst 2. Ishøj: Vedr. efter 85 til borgere i eget hjem medregnes alle borgere der er indskrevet og modtager 1 time eller derover om måned. Udgifterne til 85 er desuden opgjort anderledes end i Tallene skal tages med forbehold, idet der ikke er medregnet overheadsomkostninger, og der er en tæt snitflade mellem 85 og lignende. København: Vedr. særligt syre enkeltsager kan modtagerne ikke umiddelbart skilles af SDE på gruppering. Det samlede tal på 143 på dækker derfor både 94 og 95 og 96. Tårnby: Vedr. 85: I Tårnby har vi ikke opdelt funktion i Service- og Almenboliglov. I Tårnby har vi 4 personer med døgndækning, 1 med omfattende og 6 personer modtager i eget hjem hvor vi har eksterne leverandører og 2 af de 13 har særtakst til 108. Derudover har vi borgere som modtager i eget hjem, men som ikke er opgjort i regnskabet på cpr.nr. niveau. Borgerne visiteres til socialpsykiatrien og korpset for udviklingshæmmede. Derfor er tallene ikke sammenlignelige med andre kommuners. Vallensbæk: Vedr. efter 85 til borgere i eget hjem medregnes alle borgere der er indskrevet og modtager 1 time eller derover om måned. Udgifterne til 85 er desuden opgjort anderledes end i Side 13\ntat Sammenligning af udgifter til voksne med særlige behov\nBALLE RUP Til: Sundheds- og Forebyggelsesudvalget ØKONOMI & PERSONALE Kommunerne i Region Hovedstaden Dato: 6. juni 2012 Møde I KKR Hovedstaden den / ei dir.: 4477 6316 E-mail: jkg balk.dk Kontakt: 1eppe\nFølgebrev. - til kommunerne i Hovedstadsregionen. Benchmarking på voksenhandicapområdet for 2011\nKommunerne i Region Hovedstaden SOCIAL, SUNDHED OG BESKÆFTIGELSE Handicap & Psykiatri Rådhuset Hold-an Vej 7 2750 Ballerup Tlf: 4477 2000 www.ballerup.dk Dato: 14. marts 2012 E-mail: job-familie@balk.dk


Coronaløsninger: Om coronastrategier | SpeakerBee\nCoronakrisen er ikke ovre. Men valgte vi i Danmark den rigtige strategi?\nMange har hørt om den svenske strategi. Den asiatiske strategi. Men er der også en skandinavisk? Hvad betyder dansen med corona egentlig? Eller kan man tænke ud af boksen og vælge en tredje vej?\nI anden episode af Coronaløsninger skal vi høre tidligere Harvardforsker Joakim Juhl, som har forsket i matematiske modeller fortælle om de mange strategier. Hvilke fordele og ulemper er der ved dem? Så logger Christine Stabell Benn på direkte fra Afrika, hun er professor i global sundhed fra Syddansk Universitet, og hun har udviklet og vil fremlægge en tredje vej til et liv med coronaen. Sidst - men ikke mindst - så kommer professor i økonomi fra Københavns Universitet og økonomisk overvismand Carl-Johan Dalgaard i studiet. Han har sammen med kollegaer i det Økonomiske råd udarbejdet en rapport om de økonomiske fordele og ulemper ved forskellige modeller. Vi kan godt afsløre, at vacciner kommer til at spille en afgørende rolle for, hvilke modeller, der er mest hensigtsmæssige på den lange bane.\nTanken med denne episode er ikke at lægge os fast på den ene eller anden strategi. Men at lytte til hinanden, udfordre de forskellige teorier og åbent tale om de menneskelige, økonomiske og andre samfundsmæssige konsekvenser af de forskellige modeller.\nMåske udvikler de tre kloge forskere sammen med seerne en fjerde model?\nDu kan som altid hos SpeakerBee selv deltage i chatten til højre, hvor du kan stille spørgsmål direkte til gæsterne. Husk du kan blive påmindet om live-programmet ved at trykke på den orange knap på billedet ovenfor.


Vidne til de ekstravagante og åndelige sider af New Orleans denne 3-timers by- og kirkegård sightseeingbus og vandretur. Se kulturelt infunderet arkitektur i det franske kvarter, fantastiske herregårde i haven distriktet og den berømte Lake Pontchartrain Causeway undervejs til St. Louis kirkegård nr. 3. Der, meander gennem en labyrint af haunting mausoleer herunder det af Marie Laveau, byens mest ærede voodoo præstinde.\n3-timers rundtur i New Orleans seværdigheder og kirkegårde\nSe historiske landemærker og imponerende arkitektur i hele det franske kvarter og havedistriktet\nLær om byens historie, kultur og berømte figurer fra en kyndig vejledning\nGå rundt om den berygtede St. Louis kirkegård nr. 3, et hav af overjordiske grave\nBesøg graven af Marie Laveau, Voodoo Queen of New Orleans\nVælg mellem flere morgen og eftermiddagstur tider\nDin by og kirkegård sightseeingtur starter på central møde sted i New Orleans. Læn dig tilbage og slap af, mens du vandrer gennem det historiske franske kvarter og nyder en guidet tur i områdets kulturelle og arkitektoniske historie. Cruise forbi franske og spansk-inspirerede bygninger, smukke kreolske byhuse og haglehuse, en meget populær sydlig stil i 1860'erne. Glimpse klostret gårde og den lejlighedsvise voodoo specialbutik, der vends voodoo rituelle materialer såsom urter, stearinlys, olier og amuletter. Din guide vil tilbyde historier om New Orleans 'voodoo historie og mere indsigt i den stort set misforståede religion, der stadig nyder en formidabel tilstedeværelse i byen.\nForlader det franske kvartal, vil du passere Jackson Square, et æresmærke for New Orleans 'krigshero Andrew Jackson. Se Louisiana Cabildo og Presbytere museer og Pontalba Apartments, de ældste lejlighedskomplekser i USA!\nFortsæt derefter til det berømte Tremé-kvarter, kendt historisk som en rig kulturel smeltedigel og jazz hotspot, og for nylig som rammer for den populære HBO-serie Tremé. Så besøg den overdådige Garden District for at se en smukt bevaret samling af smukke antebellum palæer og uberørte haver. Herfra får du en fantastisk udsigt over Lake Pontchartrain Causeway - verdens længste bro.\nDu kommer snart til St. Louis Cemetery No 3, den ældste og mest berømte kirkegård i New Orleans. Forundring af tusindvis af 18. og 19. århundrede grave og mausoleer med varierende ekstravagance. Din guide vil forklare årsagen til overjordisk begravelse og introducere nogle af områdets berømte beboere som Marie Laveau, New Orleans 'elskede voodoo præstinde. Vandre gennem gravenes labyrint for at finde sin grav, en åndelig destination for mennesker fra hele verden.\nI slutningen af din tur bliver du slået tilbage ved den oprindelige startsted.


Signalement af toppen - Magisterbladet\nHvem er de, ledermedlemmerne af DM? Hvorfor er de ledere, hvad tænker de om ledelse, og hvad er mest udfordrende for dem? En undersøgelse, Magisterbladet har udført blandt ledersektionens medlemmer, kan give en del af svaret.\nHvis vi begynder med at se på, hvorfor de overhovedet er i et lederjob, så går ordet “indflydelse” igen. De allerfleste er interesserede i at have indflydelse på deres arbejde, og det har man som leder. Nogle er gået direkte efter lederjobbet, mens andre har været heldige at være det rigtige sted på det rigtige tidspunkt. Flere beskriver, at det var naturligt, at lederjobbet var næste skridt i udviklingen af karrieren.\nI undersøgelsen bliver lederne spurgt, hvad der motiverer dem, og her er de generelt enige. “At se medarbejderne trives”, svarer en. “At skabe resultater gennem mine medarbejdere og at dygtiggøre dem med henblik på en stadig højere faglig selvstændighed og beslutningskraft”, sammenfatter en anden det. Og det er svar, der i høj grad går igen. Glæden ved at være leder hænger blandt DM-lederne nært sammen med muligheden for at få medarbejdere til at udvikle sig og have det godt. Det at have indflydelse går også igen som en vigtig motivationsfaktor, ligesom det havde stor betydning for, at man valgte at blive chef. Flere beskriver også, hvordan det motiverer at “få ting til at lykkes” og at sætte mål, som man sidenhen når.\nMange gør et stort arbejde for at udvikle sig som ledere, men nogle erkender også, at de gør for lidt. Der er mange forskellige bud på, hvordan man sætter ind i forhold til egen udvikling. Nogle suger til sig fra dagligdagen: “Jeg lytter mere, end jeg taler, når jeg kan mærke nye idéer blive fremlagt”. Eller: “Forsøger at finde nye udfordringer hele tiden og søger også ind i områder, jeg ikke ved meget om”. Flere læser ledelseslitteratur, men der er også forbehold over for den: “Holder mig ajour med og morer mig over Scharmers (Otto Scharmer, står bag Teori U, red.) og de andre guruers banaliteter”. Hovedparten svarer, at de bruger sparring, lederuddannelse, netværk eller feedback.\nNoget af det, lederne finder vanskeligst i deres job, er at vedligeholde den faglige indsigt og at arbejde med personaleledelse og økonomistyring: Mellem hver tredje og hver fjerde kan nikke genkendende til, at det kan være “særligt udfordrende” (se diagram her på siden). Nogle nævner politiske hensyn og krydspresset som mellemleder som vanskelige områder, mens en del ikke oplever noget vanskeligt ved at være leder.\nNår DM-lederne skal holde sig fagligt opdateret, så foregår det ofte gennem kurser, netværk, konferencer, forskningsopgaver, bøger og tidsskrifter. Nogle er censorer eller underviser inden for deres faglige område ved siden af lederjobbet for at sikre, at de følger med i den faglige udvikling.\nIrriterende medarbejdere i høj kurs\nLederne bliver også bedt om at forholde sig til, hvordan den ideelle medarbejder er, men flere afviser tanken om én bestemt type medarbejder som ideel. En skriver fx: “Ahhh – det er ikke enkelt – det er ligesom et fodboldhold – der er forskellige roller og opgaver. Men åbenhed, engagement og selvkendskab, humor, selvironi og robusthed er ikke af vejen”, svarer en.\nFlere kommer ind på, at de især kan lide medarbejdere, der kan give dem modspil.\n“Den ideelle medarbejder er en irriterende medarbejder – der udfordrer, men dog ikke mere, end at vi kan tale sammen, og gør, at man kan se nyt i det, man plejer at gøre – og så skal det selvfølgelig ikke være irritation alt sammen – der skal også leveres på opgaven, men altså mere end bare det”, mener en.\nSamme modspil efterlyser en anden: “En, der tænker selv og går selv, men har forståelse for de udstukne rammer. Gerne kritisk over for ledelsen internt, men loyal udadtil”. En anden beskriver helt kort: “Anerkender min autoritet og udfordrer mine rammer”.\nLederne bruger i høj grad deres netværk. Blandt de mest foretrukne at netværke med er chefkolleger, tidligere kolleger, fagspecifikke fora, Kvinfo, studiekammerater og DM Netværk. Blandt de elektroniske netværk er det især LinkedIn og Facebook, der hersker. I det hele taget er de glade for at tale med andre om deres ledergerning, og de fleste rådfører sig med andre, inden de træffer vanskelige beslutninger. Hele 98 procent svarer, at de altid eller til tider bruger sparring, når de skal beslutte sig i vanskelige sager.\nDM kan gøre mere\nI undersøgelsen bliver lederne spurgt, hvordan DM-ledere – om overhovedet – adskiller sig fra andre ledere med en anden uddannelse. Mange mener ikke, at der er nogen forskel. Eller som en skriver: “Ledelse er bundet til personligheden og ikke en bestemt uddannelse”. Andre mener, at der er forskel og giver bud på, hvad forskellene er: “Jeg er placeret i lægeverdenen, og i den sammenhæng er vi klart mere procesorienterede”. En anden svarer: “Måske ikke så skolede – måske mere drevet af opgaverne og fagligheden i arbejdet”.\nDer er hug til Dansk Magisterforening i undersøgelsen, for godt 40 procent af lederne mener ikke, at DM betyder noget for dem i deres rolle som leder. Flere svarer, at DM har for lidt fokus på ledelse – andre har gavn af DM, men ikke specielt i forbindelse med deres lederjob. “Det betyder meget for mig at have en fagforening, men den betyder ikke noget for mig i min rolle som leder”, beskriver en. Der er dog også ledere, der er glade for foreningens tilbud: “Jeg holder mig orienteret gennem bladet i forhold til overenskomster mv. Har i to afskedigelsessager hentet råd og vejledning”. Flere nævner, at de især har haft gavn af DM i forbindelse med lønforhandling.\nOg hvad kan DM så gøre bedre for ledermedlemmerne? Det kommer der også mange bud på i undersøgelsen, hvor der især bliver efterlyst flere tilbud kun til ledere, fx fyraftensmøder, ledercoaching, et nyhedsbrev med fokus på ledelse eller sparringstilbud. Andre mener, at DM skal skifte indstilling til lederne og acceptere dem som andet end personer, der er sat i verden for at genere medarbejderne.\nBag om lederne\nDe fleste af lederne i undersøgelsen er modne mennesker. Knap halvdelen er i 50’erne, næsten en fjerdedel i 60’erne, mens op mod en fjerdedel er i 40’erne, og kun syv procent er i 30’erne. Halvdelen er humanister, og 40 procent har naturvidenskabelig baggrund, mens resten primært har en samfundsvidenskabelig uddannelse.\nTre ud af fire er offentligt ansat. De fleste af DM-lederne er erfarne ledere med flere forskellige lederjob bag sig. Hver fjerde er i sit første lederjob, mens resten har et eller op til “en lang række” lederjob bag sig i karrieren.\nSpørgsmålene i undersøgelsen er udarbejdet i samarbejde med Ledersektionen i DM.\nMagisterbladet har sendt spørgsmålene til 350 ledermedlemmer, hvoraf 112 har svaret. Det svarer til, at hver tredje har deltaget.\nTre ud af fire ledere kender ikke til muligheden for at deltage i et mentorforløb i DM, viser undersøgelsen. Læs mere om DM’s mentorordning på www.dm.dk/mentorordning.


Basilikumpesto - Hjemmet DK\nØlkage er en enkel kage, der ofte serveres i skiver smurt med smør. I denne muffin-udgave har jeg brugt rigtig øl i stedet for hvidtøl, og så er der masser af dadler i dejen til at give saft og smag.\nFå opskriften på ølmuffins med smørcreme her » Brevkassen: Skriv til Vibeke\nJa, den kan købes på glas – men prøv at lave den selv. Det tager kun få minutter og smager af så meget mere end den færdigkøbte.\nMin mand har netop rundet de fire årtier, og til fødselsdagen nægtede han at have blomster på bordene. Så da temaet for festen var italiensk, købte jeg en mindre skov af basilikumplanter som bordpynt. Det så både friskt og pænt ud, og som sidegevinst kunne gæsterne drysse basilikumblade på maden. PRØV OGSÅ MIN OPSKRIFT PÅ PASTA MED ASPARGES OG LIME - TRYK HER Da gæsterne gik hjem, var der masser af basilikumblade tilbage, og derfor var det nærliggende at lave en ordentlig portion basilikumpesto. Den både dufter og smager vidunderligt og kan bruges på utallige måder, f.eks. vendt med nykogt pasta, som dressing på salaten, på pizza, i sandwich og som dip til gnavegrønt.\nCa. 4 dlArbejdstid: 15 min. 50 g pinjekerner1-2 fed hvidløg (efter smag) 4 håndfulde friske basilikumblade½ tsk. salt1 dl parmesanca. ½ dl ekstra jomfruolivenolie1 spsk. citronsaft 1. Rist pinjekernerne let gyldne på en tør pande 2. Kom pinjekerner, hvidløg, basilikumblade, salt og friskrevet parmesan i en blender, og kør til ensartet konsistens. Hæld olie og citronsaft i blandingen og kør til cremet konsistens. Justér konsistens og smag med olie, citronsaft og salt.Tip: Pestoen kan holde sig i ca. 3 dage i køleskabet. Tekst: Runa PihlmannFoto: Runa Pihlmann\nBlåbærtærte med marcipan\nEn hjemmelavet blåbærmarmelade får nyt liv i denne skønne tærte med marcipan.\nFå opskriften på Runas blåbærtærte her » Scones til eftermiddagsteen\nLæs Runas madblog her » Kanelkrans – 10 kanelsnegle i én\nI stedet for at forme dejen til snegle har jeg snoet den til en fin kanelkrans.\nFå opskriften på Runas kanelkrans her » Cremet citronfromage\nFå opskriften på Runas citronfromage her » Yoghurtis med blåbær og hvid chokolade\nFrisk og læskende sommeris.\nFå opskriften på Runas yoghurtis med blåbær her » Runas madblog\nFå opskriften på frikandeau her » Konkurrencer


2019 Hundens Julekalender ❤ Adventskaleder Med Godbidder\nTX9268
Julekalender til hunde 2019 - Så kan din hund også nyde julemåneden.

Så er julekalenderen for 2019 klar til din hund!

Bag hver låge i julekalenderen er der godbidder, der helt sikkert vil få din hund til at logre med halen.

Godbidderne er er lavet af naturlige ingredienser.

 https://www.petdreams.dk/hundens-julekalender-med-godbidder.html Trixie\nJulekalender til hunde 2019 - Så kan din hund også nyde julemåneden.\nSå er julekalenderen for 2019 klar til din hund!\nBag hver låge i julekalenderen er der godbidder, der helt sikkert vil få din hund til at logre med halen.\nGodbidderne er er lavet af naturlige ingredienser.\nLækre go'bidder som den lille Chihuahua, Trille elsker at guffe i sig :)\nKan klart anbefales ♥\n(Skrevet den 27/10/2017)\nAnmeldt af Tina T\nFantastik god ide med julekalender til kæledyrene.\nDenne har jeg købt i år til begge vores grå schæferhunde og de er totalt vilde med dem. De ved godt hvad klokken har slået når vi står med en kalender i hånden, så er det godbidtid ;-)\nOg smagen er åbenbart også tilfredsstillende for dem.\nSuper anbefaling herfra om at købe den.\n(Skrevet den 12/12/2016)\nHurtig forsendelse,og den kom ubeskadiget. Havde dog forventede at den var større, især da den er til en Golden Retriver!\nHvad er din erfaring med Trixie julekalender til hund 2019 med godbidder ?\nSpørgsmål til Trixie julekalender til hund 2019 med godbidder\nFra Anne at 31/10/2018 23.19\nEr julekalenderen velegnet til allergihunde? Indeholder tilsætningsmidler? Hilsen Daisys mor Anne\nGodbidderne er tørret kød fra kylling og and. Der er lidt forskellige sammensætninger, men de har mellem 50% og 85% kød. Resten består af ærter, majs, ris og kartofler. Jeg kan ikke umiddelbart se at der skulle være andre tilsætningsmidler.\nFra Natalie at 12/11/2018 20.13\nJeg har lige modtaget 4 x julekalender til mine slædehunde. Og har jo før set/hørt, bl.a. Fra dyrlæger, at man skal holde sig fra dem, da nogle hunde er blevet alvorligt syge, godbidderne er giftige og der kan være rester af metal i. Det en gave, så har jo ikke lyst til, at smide dem ud, hvis både hunde og “giver” kan blive glade. Har læst jeres produktbeskrivelse, og kan udmiddelbare ikke se noget skidt, andet end. Evt. Hundechokolade? Hvad er det? Vil nemlig ikke have mine hunde får chokolade som vi kender det. Håber på er godt svar, så alle kan blive glade ???????? Kh. Natalie\nVi har været i kontakt med vores leverandør, og her er deres svar omkring indhold af kakao:\n"Det gør de i princippet. Men i så små mængder, at en meget lille hund skulle spise indholdet af ca. 45 julekalendere på én gang for blot at indtage en mængde, der teoretisk set ville kunne give en reaktion."\nDet burde derfor ikke være noget problem for hunden at spise indholdet i kalenderen.\nJeg håber det var svar nok :-)


Så du supermånen? – Dark Sky Nyord\nPosted on:\t 18. juni 2022\t Last updated on:\t 18. juni 2022\t Written by:\tKenneth Categorized in:\tMånen, Nyheder, Satellitter Tagged as:\tbiosfæremøn darkskypark ferie guidedtour måne moon møn nyord supermåne\nMåske ikke, men så har du chancen igen næste gang det bliver fuldmåne og det sker onsdag den 13. juli 2022 kl. 20.37. Så vil Månen være tættest på jorden i sit ovale kredsløb omkring Jorden og det svarer til en afstand på 358.658 km.\nSidste gang der var supermåne var i juni 2022 ved fuldmåne, så hvis du syntes at Månen så større ud og lyste mere, så har du helt ret. En supermåne lyser op mod 30 % mere og her på Strågården er det næsten som at gå i dunkelt dagslys og vi laver skygger når vi går en tur og beundrer Månen.\nFaktisk får vi en ekstra supermåne op til jul, der til gengæld vil være ved nymåne og derfor bemærker vi det ikke så nemt – kig op den 23. december 2022 og du vil se endnu en super-nymåne.\nEt par korte fakta:\nMånen bevæger sig væk fra Jorden med 3,8 cm pr år – ikke meget.\nVi ser altid den samme side af Månen når vi kigger op – hvorfor det, når Månen vi ved at Månen drejer omkring sig selv? Svaret er, at Månen er i bunden rotation med Jorden og det tager Månen 27,4 dage at rotere om Jorden og den samme tid bruger Månen på en omgang omkring sig selv – derfor ser vi altid den samme side.\nPink Floyd har produceret et nummer de fleste kender, nemlig “The Dark side of The Moon”. Udfordringen er dog, at der ikke er nogen “Dark Side” på månen. Tværtimod. Faktisk er bagsiden meget lysere og det beviste et foto taget fra Sputnik satellitten i 1959.\nNår Månen er længst fra Jorden er det med en afstand på ca 408.000 km.\nEr du blevet mere nysgerrig så book en guidet tur med Strågårdens certificerede guide.\nPrevious Indlæg Verdens dyreste brille med solfaktor 1 million!


Hvordan åbner Jeg Filen MCR? Filendelsen .MCR - File Extension .MCR\nHvordan åbner jeg filen MCR?\nGrundlægende informationer om filen MCR\nFilen MCR er en af filer af kategori Eksekverbare filer. Dens fulde navn er 3ds Max Macroscript File. Filformatet MCR blev skabt af Autodesk. Hvis du har ankommet til os, søger du sandsynligvis på programmer, der vil hjælpe Dig at arbejde med netop filendelsen. I den yderligere del af siden vil du finde en liste over programmer, der understøtter filen MCR, sorteret efter styresystemer. Hvis oplysninger om konvertering af filen MCR befinder sig i vores database, vil du helt sikkert finde dem her.\nTags: Endelsen MCR, hvordan åbner jeg filen MCR, hvordan konverterer jeg filen MCR, åbning af filen MCR\nProgrammer, der understøtter filen MCR\nVi håber, vi har hjulpet dig med at løse problemet med filen MCR. Hvis du ikke ved, hvor du kan hente en app fra vores liste, klik på linket (som er programmets navn) - du vil finde der flere oplysninger om stedet, hvorfra kan du hente den sikre installation version af den nødvendig app.\nHvordan åbner jeg en fil med endelsen MCR?\nHvad er endelsen af filformatet MCR?\nHvilke programmer understøtter filen MCR?\nHvis efter gennemgang af materialerne på denne side, har du stadig ikke modtaget et tilfredsstillende svar på nogen af de spørgsmål, der præsenteres ovenfor, betyder det, at de oplysninger, der præsenteres her om filen MCR er ikke fuldstændige. Kontakt os ved brug af kontakt formular og skriv, hvilke oplysninger har du ikke fundet.\nGrunde til at beslutte, at du ikke kan åbne filen MCR kan være mere (bortset fra manglen på den installerede relevante app).\nFor det første - filen MCR kan være forkert forbundet (tilknyttet) med den installerede app til dens håndtering. I dette tilfælde skal du selv ændre dette link. For at gøre dette, skal du højreklikke på filen MCR, som du vil redigere, klik på optionen "Åbn med" og derefter vælg fra listen programmet, som du har installeret. Efter en sådan udført handling, skal problemer med at åbne filen MCR skal forsvinde for altid.\nFor det andet - kan filen, som du vil åbne, simpelthen være beskadiget. Så den bedste løsning vil være at finde dens nye version eller at hente den igen fra den samme kilde som før (måske download af filen MCR på en eller anden grund i den foregående session er ikke afsluttet og kan ikke korrekt åbnes).\nHvis du har yderligere oplysninger om filendelsen MCR, vil vi være taknemmelige, hvis du deler dem med brugerne af vores service. Brug formularen placeres her og sende os dine oplysninger, der bekymrer filen MCR.


Herresko | Køb sko & sneakers til herre online - INTERSPORT.dk\nVi elsker alle sko. Om det er sneakers, støvler, indendørssko, fodboldstøvler eller noget helt andet, så tilbyder vi det hos INTERSPORT. Der findes rigtig mange sko i forskellige udtryk på markedet. Når det kommer til sko er vi førende indenfor alle typer mode sko og performance sko. Det kan være du leder efter et par herre fodboldstøvler til den nye sæson fra adidas? Det kan også være du er på udkig efter de populære Nike air max sneakers? Måske trænger du til et par Asics Kayano løbesko til 5 kilometeren? Når vi siger vores udvalg er stort, mener vi det. Med mere end 500 sko, støvler og sneakers har vi noget til enhver smag. Som mand kan du være i trygge hænder, hvis din søgning er efter fodtøj. Vi har de bedste modeller og brands repræsenteret her på siden. Blot for at nævne nogle, tilbyder vi adidas, Nike, Puma, Asics, Hummel, Converse og flere til.\nKæmpe udvalg af herresko\nDet handler om hvilken type fodtøj du leder efter. Vi har de nyeste sko på markedet og præsenterer altid de nyeste releases når de bliver tilgængelig. Dog elsker vi også vores bestsellers som Nike Free, adidas ultraboost eller andre velkendte modeller. Vi opdaterer altid vores herresko kategori med nye farver og tilgængelighed for størrelser. Vores priser er konkurrencedygtige på alle vores typer af sko. Hvis du allerede ved du skal bruge et par smarte sommer sneakers og måske et par efterårs /vinterstøvler, kan du købe begge dele hos INTERSPORT. Hvis du leder efter sko til mænd, så finder du alle typer sneakers og performancesko. Vi har de sporty mærker som de store stjerner render rundt med og andre populære typer. Mænd foretrækker typisk sko der ikke skiller sig så meget ud. Hvis det udelukkende handler om en perfekt komfort og stødabsorbering, kan Nike Free anbefales. Om du skal bruge sommersneakers, vinterstøvler, løbesko eller fodboldstøvler, så findes det hele her.\nFind de nyeste sko til mænd online\nDu skal købe dine sko, sneakers og støvler hos INTERSPORT, hvis du vil have det største og nyeste udvalg af sko. Som verdens største sportskæde, har vi de bedste aftaler med de største brands i verden. Det betyder du kan være sikker på at det du finder her, er det nyeste og til den skarpeste pris. Med mærker som Converse, New Balance, Salomon, Asics har vi et skarpt udvalg repræsenteret. Hvis du bestiller sko og sneakers hos INTERSPORT, tilbyder vi gratis fragt og levering indenfor 1-3 hverdage. Skulle du fortryde dit valg af sko, tilbyder vi 30 dages bytteret og 14 dages fortrydelsesret.


DANSKERE GODT RUSTET TIL KAMPEN MOD IT-KRIMINELLE – SAMDATA Mag\nDANSKERE GODT RUSTET TIL KAMPEN MOD IT-KRIMINELLE\nArbejdspladser kan med fordel overlade initiativet til medarbejderne i indsatsen mod digitale angreb, mener ekspert i personaleledelse. Til gengæld kræver det, at der bliver givet tid og plads til at høre på, hvad de som eksperter i deres hverdag kan komme med af ideer og erfaringer\n”Nogle af de mest ansvarsbevidste medarbejdere i verden er danskerne. Det viser alle undersøgelser.”\nNetop derfor har danske virksomheder et forspring i kampen mod de IT-kriminelle, der dagligt forsøger at bryde ind i de IT-systemer, vi er omgivet af i det daglige, mener Kim Staack Nielsen, direktør i netværket Dansk HR, der bl.a. arbejder med at indsamle og videreformidle viden om god personaleledelse. ”Det betyder, at arbejdspladserne meget ofte kan overlade initiativet til deres medarbejdere,” fortsætter han.\nI en eftersætning tilføjer Kim Staack Nielsen, at der dog er en mindre gruppe ansatte, som kan have svært ved selv at forvalte den slags ansvar. De skal have hjælp til at håndtere det ansvar. Men det store flertal af danske medarbejdere trives derimod fint med at have en bred jobbeskrivelse, der giver plads til selv at tage ansvar og initiativ, lyder hans centrale pointe.\n”Ved at give de ansatte frihed til selv at fylde rammen, giver dem ikke alene en større tilfredsstillelse, det forbedrer også resultaterne af deres arbejdsindsats,” siger han.\n”Jeg tror bare, at den eneste måde at skabe et effektivt forsvar mod IT-kriminelle er at flytte ejerskabet ud til de ansatte.”\nSune Gabelgaard, MobilePay\nMedarbejderne er eksperterne\nIfølge Kim Staack Nielsen er danske medarbejdere målbart bedre til selv at tage ansvar, når chefen ikke er på kontoret. Målt på produktivitet pr. time tilbragt på arbejdspladsen er danskerne også bedre end medarbejderne i mange af de nærmeste nabolande.\nAlt sammen leder ham til at understrege, at arbejdspladser ofte kan have stor fordel at lade medarbejderne gå forrest i arbejdet med at sikre de ofte kritiske IT-systemer, som alle på jobbet skal bruge for at kunne udføre det daglige arbejde.\nSkal man skære det hårdt op, er hver enkelt medarbejder den ultimative ekspert i det arbejde, de er sat til at udføre hver eneste af ugens arbejdsdage. Kan man mobilisere den viden, vil arbejdspladserne kunne nå meget langt i arbejdet for at sikre arbejdspladsen mod de digitale kriminelles angreb, der i værste fald kan koste virksomheder og det offentligt dyrt.\nKim Staack Nielsen fremhæver, at danskerne har en anden fordel i den strid, nemlig at der ofte er meget kort afstand mellem top og bund. Som oftest kan de fleste medarbejdere komme til orde overfor folkene i de største kontorer.\n”Vi har længe haft strategier, som gør os i stand til at reagere hurtigt på usikkerheder, der er kritiske. Det gælder om at gøre arbejdspladsen mere robust. Det har vi sidst set her i forhold til Corona. Men det gælder også i forhold til IT-sikkerhed. Her gælder, at man som arbejdsplads har to aftaler.”\n”Den første er, at hvis en person har en særlig viden på et enkelt område og opdager noget er galt, skal hun eller han kunne gå direkte – og jeg mener virkelig direkte – til den, der bestemmer, hvad der skal gøres i den situation.”\nKortest mulige afstand\nNetop den del er afgørende for at kunne reagere så hurtigt så muligt, hvis der kommer et angreb, understreger Kim Staack Nielsen.\n”Bundlinjen er kort afstand til den, der træffer beslutning om, hvad vi gør”, siger han.\n“Den anden aftale, man bør have på en arbejdsplads, er at man måske en gang i kvartalet mødes, hvor alle medarbejderne hører eksperterne. De skal fortælle, hvad status er. Hvad skal vi være på vagt overfor? Hvad skal vi investere i for at være på den sikre side? Igen handler det om at have den korteste afstand mellem dem, der sidder i maskinrummet, og dem, som sidder på pengekassen,” siger HR-eksperten.\nI den sammenhæng gælder det, at jo mere direkte menneskelig kontakt mellem medarbejdere og specialister og ledelse, jo bedre kan man mobilisere den viden og engagement, de ansatte rummer, i den daglige kamp for at holde arbejdspladsens IT-systemer sikre for angreb fra kriminelle.\nKim Staack Nielsen, Dansk HR\nFlytte ejerskabet til medarbejderne\nSune Gabelgaard, ansvarlig for svindelbekæmpelse i MobilePay, understreger, at hvis man vil have de ansatte med på at engagere sig og virkelig tage ansvar for IT-sikkerheden, er man nødt til at tage tiden til at tale med, og dermed høre på, hver enkelt medarbejder. Det er ikke nok at arrangere e-læringskurser, hvor deltagerne kan krydse ”ja”, ”nej” eller ”ved ikke”.\nFor de flestes vedkommende er det blot noget, som skal overstås, så man kan komme videre med det rigtige arbejde. Og derfor er det ofte glemt hurtigt.\n”Det er sådan noget, man gør for, at man kan sige, at alt er godt, og nu har man gjort noget for at hjælpe medarbejderne. Jeg tror bare, at den eneste måde at skabe et effektivt forsvar mod IT-kriminelle er at flytte ejerskabet ud til de ansatte. Og det kan du kun gøre ved at lave en ordentlig historiefortælling,” siger Sune Gabelgaard. Ifølge ham er det heller ikke løsningen at udsende mails eller e-kurser om phising og spoofing (to ofte brugte svindelmetoder, red.).\n”Allerede der forstår de ikke, hvad du taler om. Og de bliver bange. I stedet skal du tage det ned på jorden. Du er nødt til at tale med dem i stedet for at tale på dem. Så opnår du også, at de tager ejerskab. Altså hvis de kommer til at tale med et rigtigt menneske, som fortæller om det virkelige liv, så får du startet en samtale. Det er det første skridt på rejsen.”\nGider investere i rigtige mennesker\nLige her har man som arbejdsplads en chance for at få medarbejderne til at tage ansvaret. Særligt hvis de samtidig er trygge ved, at de ikke bliver afvist eller hængt ud, hvis de rent faktisk har opdaget en svaghed i forsvaret mod de IT-kriminelle.\n”Hvis jeg selv sidder overfor nogen, som fortæller mig noget, de har oplevet, opstår der ideer inde i mit hoved. Hvis man gider investere rigtig mennesketid, kan du få den dialog, hvor Birthe fra HR rejser sig op og siger: ’Det der kan jeg ikke arbejde med. Jeg får 400 mail om ugen med uanmeldte ansøgninger.’ Her har du åbnet dialogen, hvor Birthe fortæller om, hvad hun har af problemer med at få sin hverdag til at fungere i forhold til IT-sikkerhed. Den slags informationer får du altså ikke ud af et e-læringsprogram.”\nSamtidig får du Birthe og hendes kolleger med på at passe på IT-sikkerheden, slutter han.\nIfølge Kim Staack Nielsen er danske medarbejdere målbart bedre til selv at tage ansvar, når chefen ikke er på kontoret.\nSÅDAN LYKKEDES DET (NOGENLUNDE) AT ØGE SIKKERHEDEN PÅ MIN HJEMMESIDE\nSAMDATA\_HK Podcast 9 del 2: Peter Lauritsen om overvågning


Israel og Endetiden: Glimt af forventningens historie.\nBragt i 'Fast Grunn' 1959.\nForstander på LMH 1923-62.\nDet er livet i de kristne menigheder i de to første århundreder, som bedst fortæller os, hvordan Jesus og apostlene lagde grunden for kristenlivet. Når vi nu stilles over for kendsgerningerne fra disse oldkirkens første menigheder, er der noget i os, som siger: Sådan er det. Afvigelser fra 1. århundredes kristendom er os imod.\nDer var så meget i E. Brunners »Kirkens misforståelse«, som fik et ja hos os, netop fordi det gav os det 1. århundrede.\nLivet i 1. og 2. århundrede i den kristne kirke tog form efter Skrifterne, efter Jesu tale og apostlenes lære, og når vækkelser som Indre Mission og Luthersk Mission her i vort land kommer med vårtid, opstår noget af det fællesliv og menighedsliv, som var 1. år-hundredes særpræg.\nNår traditionen drages til side, står det 1. århundredes kristenliv tilbage, og når professorerne ikke kan enes, må de bøje sig for fiskernes vidnesbyrd.\nEmnet Jesu genkomst har altid været kirkens eje. Men det har ikke altid haft lige meget magt over hjerterne.\nJesu genkomst er en virkelighed. Den kommer i vor historie. Det er noget himmelsk, som skal plantes ind i og forenes med livet på jorden, som Jesus i sit første komme gik ind i jordens kår i alle måder. Ingen kan fatte, at ordet blev kød.\nIngen fatter, at Jesus kommer igen, at døde vækkes op, at himmelske legemer skal forenes med denne jord. Ingen begriber, hvad en skabningens frigørelse er, eller hvad fred på jord er, når Jesus og de hellige hersker.\nSammen med tanken om Jesu genkomst må vi grunde over riget, over tusindårsriget. Om det skriver O. Valen-Sendstad i sin bog: »Tusindårsriget«, at det har altid været sensationspræget. Han mener heller ikke, det emne er opbyggeligt. Men er det ikke fejl vurderet?\nTusindårsriget var i høj grad virkelighedsbetonet i de første to hele århundreder, inspirerende og dragende. Vor tid har tabt meget ved, at man med den romerske kirke og den græske har ladet kristen-heden, selv i reformationens lande, synke ned i en vis angst for at tænke på og tale om Jesu genkomst og tusindårsriget, og vor tid er endnu mere fattig end slutningen af forrige århundrede var. Det er bibelkritikkens sure frugt.\nJesus kommer igen. Jesus har sagt det. - Op gennem historien har den kendsgeming haft forskellig magt over folket. Historien falder i tidsaldre, og tidsaldrene har med Guds forhold til os at gøre. Det kaldes husholdninger. Denne tids husholdning eller Økonomia.\nTre store husholdninger er adskilt ved Jesu første og Jesu andet komme.\nDa Kepler fandt frem til hypotesen om, at planeterne går i ellipser om to centre, løste dette et problem for ham, som han havde gjort tyve forsøg med. Han udbrød glad og taknemmelig: »O, almægtige Gud, jeg tænker dine tanker efter dig. «\n»Jeg tænker dine tanker efter dig.« Det er vort mål at gøre det.\nFor Kepler blev de to centre en åbenbaring. Men hvad om det i vort gudsforhold, i gudsåbenbaringen, er to centre: inkarnationen og genkomsten.\nEr Guds plan da den, at inkarnationen, dette at Guds søn blev menneske, er det første centrum: frelse, død, retfærdiggørelse og evigt liv, og at der er endnu et centrum: Jesu komme.\nOm de to centre kan der være tale om tre husholdninger:\n1. Fortiden: før inkarnationen.\n2. Nutiden: fra Golgata til genkomsten.\n3. Fremtiden: derefter tusindårsriget.\nI nutiden bæres det åndelige liv af Jesu nærværelse her: livet for os - døden for os - opstandelsen for os - og forbeder-tjenesten. Denne tids husholdning forenes med den kommende i Jesu genkomst. Jesu genkomst vil gøre det, som skete på korset og i opstandelsen til noget synligt virkeligt på denne jord. Vi har oplevet, at menneske-teorier om udvikling af slægten - eller at menneskeheden gennemsyres af kristne tanker, går fallit. Kirkernes Verdensråds tanker om at skabe alt til ét går også fallit.\nDer har altid været tale om to hovedtanker, som har spillet en stor rolle i historien:\n1. Et tusindårsrige her, nu, som slutter med Jesu komme. Det er den katolske kirkes syn, men også mange lutherske teologer har lært det.\n2. Et tusindårsrige, som følger efter Jesu genkomst, og som da betyder et rige her, en velsignelse over jorden, over Israel, en opfyldelse af: fred på jord - i mennesker Guds velbehag.\nDet er, som Det gamle Testamente taler, Esaj. kapitlerne 2,11 og 65. Det var det, disciplene med rette ventede. Men ingen af os fatter, hvad det indeholder. Vi spørger: Hvordan kommer Jesus? Hvordan skal de opstandne leve og være? Hvordan vil skabningens frigørelse være?\nMen Jesus kommer. Det kendes i alle trosbekendelser og i alle kirker.\nDet kan siges med historisk begrundelse, at til slutningen af det 3. år-hundrede (300) regnede den kristne kirke med, at Jesus ville komme igen og oprette sit rige på jorden, og at han ville styre verden i 1000 år, og at løfterne i Det gamle Testamente ad den vej bliver opfyldt.\nKirkehistorikeren Schaff siger: Det mest slående i eskatologien før Nicæa er troen på et synligt Kristi kongerige på jorden med de opstandne hellige for 1000 år før den almindelige opstandelse. Sådan lærte Barnabas, Papias, Justinus Martyr, Irenæus, Tertullian m. fl.\nGibbon siger i sit værk om romerkirken: Den gamle folkelige lære om tusindårsriget var ført omhyggeligt videre fra Irenæus, der var nær forbundet med apostlene og deres disiple, og lige til Lactantius, som var lærer for Constantins søn.\nMosbeim siger: Ingen mødte tanken om Kristi komme og tusindårs-riget med modstand før Origenes. Det var den tids grundsyn.\nStackhouse: Det var alle ortodokse kristnes almindelige mening. Hvorfor kan vi så ikke vende tilbage. - Det er efter Constantin, kejseren, der var hedning og kristen i blanding, at der kommer nyt syn på Jesu genkomst.\nLaodikea-kirkerådet - 360 e. Kr. - udelukkede Åbenbaringsbogen af Bibelen. Og så kom skreddet. Den græske kirke havde fordom mod åpenbaringen, og i 4. århundrede kom Åbenbaringen ud af deres kanon.\nDen romersk katolske kirke forkastede et tusindårsrige ved Jesu genkomst og har med alle midler bekæmpet tanken.\nBurnet siger: Rom har altid haft et ondt øje til tusindårsriget. Ingen romersk doktor holdet på det. Kristus regerer allerede gennem sin stedfortreder paven. Den romersk katolske kirke daterer tusindårs-riget fra Constantin, men i den periode har mange vækkelsens mænd tænkt på og regnet med Jesu genkomst og et rige her. Det gælder Petrus Valdo, Frans af Assisi, John Wycliff, Johan Huus, og de banede vej for reformationen.\nMessias-kongeriget er forkyndt både i Det gamle Testamente og i Det nye Testamente, og at det oprettes ved hans andet komme. "Dit rige komme".\nLad os læse om rækkefølgen:\n»Thi ligesom alle dør i Adam, således skal også alle levendegøres i Kristus. Men hver i sit hold: som førstegrøde Kristus, dernæst ved Kristi komme de, som hører ham til; derpå kommer enden, når han overgiver riget til Gud og Faderen, efter at han har tilintetgjort al magt og al myndighed og kraft. Thi han bør være konge, indtil han får lagt alle fjender under sine fødder. Den sidste fjende, der tilintetgøres, er døden.« 1. Kor. 15,22-26. - Og om en kendsgerning 2. Tess. 1,6-10.\nDet er ingen udvikling, men snarere et frafald, som går foran Kristi komme. Men Jesu genkomst har altid været et inspirerende håb. Middelalderens åndelige mørke beror bl. a. på, at tanken om Jesu genkomst og oprettelsen af riget er gået tabt. Det, at det nær-værende var tusindårsiget, var uden inspiration, og efterhånden er gnisten gået helt af tanken.\nJesu genkomst former sig for oldkirken - f. eks. for Irenæus, som opstandelsen til riget. Der er først en tanke om jordens genfødelse: Da Jesus nød nadveren med sine venner, talte han om sit rige. De nød syndernes forlatelse - en ny vin i et nyt rige, Matt. 26,29, med nye legemer og denne jords fornyede vin. I de retfærdiges opstandelse skal nydes en ny drik, Luk. 14,14. Jesus siger: Den, som forlader hus, hjem, skal få det i det tilkommende, et evigt liv. Der kommer nemlig en 7. dag, en hviledag.\nIsaks velsignelse over Jakob:\n»Se, duften af min søn er som duften af en mark, Herren har velsignet! Gud give dig af himmelens væde og jordens fedme, korn og most i overflod. Måtte folkeslag tjene dig og folkefærd bøje sig til jorden for dig! Bliv hersker over dine brødre, og din moders sønner bøje sig til jorden for dig! Forbandet, hvo dig forbander; velsignet, hvo dig velsigner! « 1. Mos. 27,27-29.\nDette er ikke bogstaveligt opfyldt endnu.\nIrenæus siger: Vil man ikke henregne dette til rigets tid, indvikler man sig i stor modsigelse.\nFolkene tjente jo ikke Jakob, da han levede. Han blev heller ikke sin broders herre, og han havde ikke store forråd. Nej, velsignelsen kommer i rigets tid, når de opstandne retfærdige opstår. Irenæus forteller, at oldinge, som har kendt Johannes, siger, at han af Herren har hørt om tiden, hvor vingårdene bærer overdådigt.\nFor oldtidens kirkefædre, også for Irenæus, er det opstandelsen, som lyser. -\nEsaj. 65,25: ulv og lam skal græsse sammen.\nEsaj. 26,19: din dug som lægedom.\nEz. 37,12-14: åbne eders gave, give eder min ånd.\nDan. 12,13: stå op til din lod ved dagenes ende.\nTroen på Jesu genkomst og Messiasriget hænger sammen med troen på legemernes opstandelse. - Så levende, det er for en tid, at legemerne skal opstå, så levende er tanken om Jesu genkomst og riget. Det bar de to første århundreder.\nDer er visse linier, det er godt at slå fast:\nOrdet blev kød. Vi fødes af Faderen, Johs. 1,13. Legemet er en del af personen, men det er svaghedsmærket nu. Skaberen vil forny legemet til dets tilværelse. Gud kan: Enok blev en anden. - Daniels venner bevaredes. Kød og blod kan ikke arve Guds rige, men vi skal bære den himmelskes billede. - Satan er fældet i opstandelsen - og fældes ved genkomsten.\nJustinus Martyr siger: Hver den, som i alle stykker er en rettroende kristen, ved, at der såvel skal være en kødets opstandelse som et tusindårigt rige i det opbyggede og udvidede Jerusalem, som Ezekiel siger i 37,22 og Esajas i 65,17-25. Deltagerne i dette rige er de retfærdige, troende, som holder Kristi lære, enten de er i live ved Herrens tilkommelse eller vakt op fra døde.\nOg Justinus føjer til:\n»En mand hos os ved navn Johannes, en af Kristi apostle, har i en åbenbaring, han fik, forudforkyndt, at de, der tror på Kristus, skal leve i 1000 år i Jerusalem, og derefter kommer den almindelige evighedsopstandelse for alle og den dom, som Gud vil holde ved Jesus Kristus.«\nSåvel Justinus som Irenæus stod aposteltiden nær. Deres syn er udtryk for det, som førtes gennem Jesus, gennem apostlene. Vi gør vel i at overtage det og stride for, at det får indgang. Grundtvig tillagde det stor vægt. For ham var både talen om Jesu genkomst og tusindårsriget det sande, fordi det var oldkirkens grundsyn.\nHvad var det, der ødelagde de to første århundredets syn på genkomsten og riget? Det var først Origenes, den aleksandrinske kirkefader, der har fået så mange børn gennem den allegoriske tolkning.\nHan regnede med, at Skriftens ord og billeder havde en dybere og ofte mere ophøjet mening, men den forblommede eller fordunklede ofte den sande mening. Når Origenes eksempelvis talte om, at æslet, der bar Kristus palmesøndag, var billedet på kirken, der bar Kristus, er det allegori. Det var indlæggelse i Skriften. Med allegorien blev det naturligt at tale om kirken, og mange bibelske kendsgerninger blev billeder. Origenes har listet Israel ud af menighedens liv og fremtidstale.\nDen anden, som har ført vild, er Augustin i 5. århundrede. Ved den opstandelse, som i Åb. 20 kaldes den første, forstår Augustin den åndelige - sjælenes opstandelse. Augustin kender godt den opfattelse, at opstandelse er legemernes opstandelse. Men han går imod læren om tusindårsriget:\n»Som om de hellige i 1000 år skal fejre en sabbat og nyde hellig rolighed. Det kunne gå an at tro det, om de hellige denne sabbatsdag skulle fryde sig i søde åndelige glæder, og det har vi selv en tid lang troet.« Men han synes, denne lære er alt for kødelig.\nAugustin hævder, at Satan er bundet, han kan ikke bruge hele sin forførelsesmagt. Sådan er han til verdens ende. Han er desuden bundet i enhver, som fravristes ham. - Men for Augustin er riget kirken, og Israel er borte.\nTil slutningen af denne tidsalder sætter Augustin en sidste kamp mellem ondt og godt - en antikristelig før Jesu komme. Sidste kamp er mellem kirken og djevelens magt.\nForholdet til Israel forstås også forskelligt hos Irenæus og Augustin. Mens Irenæus ser Israel i riget, ser Augustin Israel som folk, der skal omvendes i slutningen af perioden før dommedag, når Elias skal lede dem til Kristus. - Det er i hovedsagen vor kirkelære.\nFra Augustin, den katolske kirkes lærefader, har den katolske kirke ikke genkomsttanken i nogen særlig livgivende form. Og selv om den findes i vor troslære og er i vor kirkes forkyndelse, spiller den ikke nogen stærk rolle for os i de lutherske lande. Vi følger Augustin.\nI den tyske lutherske verden kom flere brud. Dr. J. A. Bengel i Wûrttemberg, pietismens og stundismens fader, så igen oldkirkens levende indstilling til genkomsten og tusindårsriget. Det var med til at tænde liv om ham.\nDet er ikke uden betydning, at mænd som Culmann og F. Bettex, for hvem Skriften var urokkelig, igen fandt ro i genkomsttanken. Det er tydeligt, at visse urolige forhold i verden har draget kristnes syn mod den himmelfarne frelser. På 30-årskrigens tid - 1618-48 - fik det tyske folk en åndelig opvækkelse. Ved de offentlig tilgængelige bibler var læsestykkerne ved Johs. 14 - jeg kommer igen - næsten slidt væk.\nSenere virkede Napoleons krige som vækkerråb. Den uro i verden, som da var, virkede bl. a. på Grundtvig, så han samtidig med, at han læste sin Bibel grundigt og studerede de ældste kirkefædre for at finde oldkirkens livsform, måtte bevæges stærkt for den sandhed: Jesus kommer.\nHan skrev: »Herren kommer, det vil vi daglig gentage for os selv og for slægten, som kommer.«\nOg i 1816: »Gudsriget kommer med herlighed, et evangelium, og når Herren drager fra Bethania til Jerusalem, skal folkenes skare følge efter.« - Men da var Grundtvig også rationalismens argeste fjende.\nFor Grundtvig som for alle, der ser genkomsten sammen med riget for Israel, er det det lange udsyn og store overblik, som glæder. I Grundtvig opfyldes, at profetien er det store under, der forener fortid med fremtid i en nutid, og Jesu ord: Jeg kommer igen - jeg kommer snart, forbinder Skriftens løfter om frelse, om riget og evigheden gennem nuet med fremtiden.\nGenkomsttanken og rigstanken er begge udtryk for underet i Israels og den kristne menigheds historie. Det er guddommelig historie. Israel står sig ene magt mod alle andre ved Guds under. Kristenheden, samlingen af alle hellige, alle, som i troen er ét med hele Jesu Kristi forløsning, skal overraske verden med at være sammen med Jesus i hans tilkommelse. Det er uforklarligt, men det usynlige har altid en fristelse i sig til, at man ikke tror det usynlige.\nJesu genkomst bliver det store vendepunkt i historien, hvor\n1. Hedninger og ligegyldige vil overraskes.\n2. Luften renses:\nDa lutres herligt den gamle jord\ni skærsildsluer på Herrens ord,\nda stråler livets krone.\n3. Skabningen forløses.\n4. Skriften får autoritet.\n5. Verden genfødes, hvor alle vore enhedsbestræbelser forsvinder, fordi de var af os.\n6. Israel er på rette plass.\nLad os da løfte vore øjne, for vor forløsning stunder til.\nKlippet fra bogen, 'Frits Larsen' - Biografi og udvalgte artikler og foredrag.\nRedigeret af K. P. Korsholm.\nUdgivet på Dansk Luthersk Forlag,\n6. oktober 1970 på Frits Larsens 75-års dag.


Mange online webshops foreslår i dag et stort udvalg af leveringsformer. En af favoritterne er i dag levering til en pakkeshop, så du selv har mulighed for at hente din bestilling når det passer dig bedst. Fragtmuligheden er nemlig ualmindeligt praktisk, og endda tillige den prisbilligste fragtmulighed ved køb af .\nDu burde også beslutte dig for at få produkterne sendt til din adresse eller til dit arbejdes adresse. Fragtmetoden viser sig undertiden en anelse mere omkostningsfuld, men omvendt super praktisk. Den mindst kostelige leveringsmanér vil dog til enhver tid være at hente varerne selv, hvilket dog er betinget af at du fysisk befinder dig nær e-firmaets adresse.\nLeveringstidspunktet på er temmelig væsentlig når du står og skal bruge varerne inden for få dage, og derfor er det fuldt ud på sin plads at vi ser leveringstiden ved det vedkommende produkt.\nEn masse online butikker byder på 1 dags levering på en hel del produkter, eksempelvis , men vær påpasselig da det regnes ud fra at ordren gennemføres inden et fastslået klokkeslæt, således at de har en chance for at nå at få varerne sendt afsted forinden logistikpersonalet tager hjem.\nNogle internet webshops tilbyder levering uden omkostninger, men i reglen kun hvis du handler for en bestemt sum. I øvrigt burde du gribe den prisbilligste løsning til levering, hvilket oftest – uden hensyn til om du opholder sig nær København, Nykøbing Falster eller Struer – vil være at få fragtfirmaet til at bringe varerne til en pakkeshop.\nDet er efterhånden særdeles hensigtsmæssigt for os alle at sammenligne priser (via fx PriceRunner) på tværs af e-handler, og til gengæld har en lang række internet handler i Danmark fundet det nødvendigt at trykke salgspriserne på en række af deres produkter – til drenge og piger, men ligeledes til kvinder og mænd – kolossalt, og endda nogle gange garantere fragt uden gebyr.\nDerfor kan det til hver en tid være profitabelt at besigtige diverse internet forhandlere efter rabatkoder på inden du færdiggør din shopping, sådan at man er skudsikker på at modtage den laveste pris.\nMan bør ikke desto mindre være obs på, at ifald en internet butik forhandler varer til salg for en udsalgspris der virker hamrende tiltalende, bør det i nogle tilfælde være et symbol på en uærlig internet virksomhed. Køb med kort er heldigvis inkluderet i en ordning, hvilket begunstiger en imod snydagtige e-forhandlere.\nGenerelt tilråder vi køb med betalingskort eller MobilePay. Som en anden løsning kunne du benytte en afbetalingsløsning fra eksempelvis ViaBill, såfremt du ønsker at klare omkostningerne over flere uger.\nForinden nogen køber på en online webshop behøver de faktisk have øje for forhandlerens handelsvilkår, dog er det i reglen ikke særlig interessant.\nEn nemmere løsning kan derfor være at tjekke hvorvidt webbutikken er godkendt af e-mærket, hvilket typisk er en sikkerhed for at online butikken respekterer gældende dansk lovgivning, og at butikken lejlighedsvis besigtiges af jurister som er inde i lovgivningen. Derudover tilbydes du genvej til en håndsrækning, når du møder dilemmaer som følge af dit indkøb.\nForuden dette er det smart at kunden er klar over de mest aktuelle retningslinjer der har indflydelse på transaktionen, til eksempel hvilken returrettighed shoppen lover. Derfor er det desuden afgørende, at man permanent bibeholder ens e-mail kvittering, således man senere vil kunne vidne om handlen af , uanset om man er på udkig efter produkter til en dame eller herre.\nTrustpilot fører til nogle solide løsninger til at blive klogere på en række forhenværende køberes erfaringer og herved er det smart, at du kigger nærmere på webbutikkens bedømmelser af inden du placerer din ordre.\nFacebook yder endvidere ret så værdifulde chancer for at få en idé om webshoppens troværdighed. Her ser vi mange internet forretninger hvor du kan offentliggøre en evaluering af ordreforløbet, som tilmed bør bruges til at fornemme kundernes tilfredshed.\nVores hjemmeside er reklamefinansieret. Vi har et tæt samarbejde med et hold af e-butikker hvori vi fremviser virksomhedernes varer, og får betaling hvis de personer vi sender videre laver en handel.\nData angående varer og e-butikker ajourføres jævnligt, men vi kan desværre ikke garantere imod reguleringer der muligvis er lavet siden vi sidste gang opdaterede de viste data.


Lodtrækning om 2 billetter - Dragør TennisDragør Tennis\nLodtrækning om 2 billetter\nPå vegne af Dragør Tennis har Bestyrelsen deltaget i en lodtrækning om 2 stk. billetter til showet “Sport 2017”. Lodtrækningen var arrangeret af Danmarks Idrætsforbund, og vi har netop fået besked om, at vi har vundet 2 billetter.\nDem vil vi gerne udlodde til vores medlemmer. Hvis du derfor har lyst til at deltage i lodtrækningen om de 2 billetter, så send en mail til sekretaer@dragoertennis.dk. I mailen bedes du oplyse medlemsnummer, idet konkurrencen kun er for medlemmer af Dragør Tennis (selvfølgelig kan et ungdomsmedlem godt vinde og så have ikke-medlems-mor eller -far med).\nDato: Lørdag d. 6. januar 2018\nSted: Boxen i Herning\nDeadline for tilmelding til lodtrækning om 2 billetter: 1. december 2017, hvorefter der foretages tilfældig lodtrækning. Vinderen får direkte besked.\nDe to billetter udloddes sammen og giver adgang til showet, der for 17. gang hylder dansk idræt. I løbet af aftenen vil landets fornemste idrætspriser bliver uddelt til de mest markante præstationer i 2017, og showet krydres undervejs med musikalsk topunderholdning (rygterne vil vide, at Nik & Jay gæster scenen).\nDe to billetter giver adgang til showet, men forplejning, transport og eventuelt ophold er for egen regning.


Børne trøje i bred uldrib gråmelange | DILLING\nArt. Nr.: 5361-212-869\nUldtrøje med super pasform i blødt merino uld.\nVelsiddende uldtrøje til børn i flot gråmelange farve\nUldtrøjen til børn er lavet med god pasform og fleksibilitet i stoffet, som sørger for bevægelsesfrihed og komfort. Merino ulden har den egenskab, at den er temperaturregulerende og svedtransporterende, hvilket sørger for, at dit barn er tørt og har det behageligt, uanset om det varmt eller koldt.\nUnikt ved dette produkt: For at få et både hud- og miljøvenligt produkt, har ulden været igennem vores svanemærkede farveri i Danmark. Her har det gennemgået en enzymbehandling på 16 timer, hvor kradshår bliver fjernet, hvilket giver et ekstra blødt produkt. Der er ingen brug af skadelige kemikalier, tungmetaller eller Superwash (klorbehandling)i produktionen.\nVelegnet til: Hverdagsbrug, hele året. Denne trøje i økologisk merino uld kan med fordel bruges til mange forskellige aktiviteter, grundet uldens praktiske evner til at beskytte mod svedlugt og regulere kropstemperaturen. Den holder dit barn varmt og tørt inderst inde.\nProduktet Børne trøje i bred uldrib gråmelange er desværre udsolgt, men hvis du giver os din e-mail adresse, vil vi sende dig en besked når den er på lager igen.


Dansk Friskoleforening: Friskolelærer søges til Mellerup Friskole Statistik Markedsføring\nFriskolelærer søges til Mellerup Friskole\nDa vores gode kollega har fået nyt arbejde fra 1. februar, søger vi en engageret og dygtig lærer med tiltrædelse 1. marts eller hurtigst muligt. Vi søger en lærer, der kan undervise i dansk og matematik på mellemtrinnet og gerne kulturfag i overbygningen. Derudover skal du kunne dække et eller flere af følgende faglige områder:\nNatur og udeskole, musik, drama, dans, fortælling eller madkundskab.\nLad os høre hvad du brænder for.\nMellerup Friskole er en grundtvig-koldsk friskole med gode rammer, dejlig natur, dygtige lærere, skønne børn og engagerede forældre. Vi er optagede af at lave en god og nærværende undervisning med høj faglighed, tryghed og trivsel samt iderigdom og kreativitet. Friskolen har et tæt samarbejde med Mellerup Efterskole og Naturbørnehus, hvilket bl.a. giver os adgang til gode faglokaler og musik og bevægelseslokaler. Alle tre institutioner bygger på fælles værdier, som handler om et godt liv i samskabelse med andre, ligeværdighed, frihed under ansvar, mangfoldighed og gensidig respekt.\nVi ønsker os en kollega der…\ner fagligt dygtig og nysgerrig efter at undersøge forskellige læringsmetoder\ner glad for at samarbejde med både kolleger og forældre\ner god til at møde børnene og inddrage dem\ner passioneret, humørfyldt, rar og fleksibel\nHvis du har spørgsmål, er blevet nysgerrig eller har lyst til at se skolen, så er du velkommen til at tage kontakt til skoleleder Kirsten Svensmark Møller på 30 36 10 82. Du kan læse mere om skolen på https://mellerupfriskole.dk/ og https://www.facebook.com/mellerupfriskoleofficiel\nVi glæder os til at høre, hvad du har at byde på.\nAnsøgningsfrist den 24. januar 2022.\nVi forventer at afholde samtaler torsdag den 27. januar 2022.\nVi modtager din ansøgning med CV og relevante bilag på nedenstående link:


Er beach volley, fodbold, nordic walking og bueskydning ikke nok? Har du allerede udfordret dine venner til tennis, bordtennis og basketball? Mangler du stadig noget? Prøv minigolf!\n18 huller med ren sjov!\nPortofelices minigolf har en bane med 18 huller, en fascinerende grøn tunge fuld af slalom og loop mellem græsbakkerne. Mellem stierne er der buske af planter, valgt med den omhu, vi kan lide, kunstfærdigt placeret, så deres farver passer perfekt til de solnedgange, som himlen fra Eraclea giver hver aften herfra.


Bortført af Karin Slaughter – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nEn formidabelblanding af mord, spænding og intriger. Der er sket et brutalt mord på en yngre kvinde. For kriminalassistent Michael Ormewood eropklaringsarbejdet en velkommen flugt fra et ulykkeligt ægteskab. For specialagent Will Trent fra det regionaleefterforskningsteam er det en chance for at løse hans karrieres mest chokerendemordgåde. For John Shelley, tidligere straffefange med enfortid som nægter at forblive begravet, udvikler efterforskningen sig til etmareridt. Efterforskningen af det brutale mord fører dissetre mænd sammen, og inden de får set sig om, er de hvirvlet ind i enhæsblæsende jagt på en morder, som viser sig at være ubehagelig tæt på. Med hjertet i halsen og klamme håndflader kan manikke andet end at fryde sig over Slaughters genialt udtænkte plot. Mørk Treenighed er en page-turner thriller,når den er bedst. Amerikanske Karin Slaughter har en lang række bøger bag sig og udgives over hele verden, og bådei USA og Europa befinder hun sig i toppen af bestsellerlisterne. Eninternational bestsellerforfatter af format. ''Tilfeldighedernes spil gjorde, at jeg kom til at læse Karin Slaughter. En amerikansk krimiforfatter med et for sin genre uheldigt navn. Alle hendes bøger er gode... Slaughters bøger bliver man afhængig af, så sørg for at tage mindst tre med på ferie. Vi har her i butikken flere gange været ude for, at trætte damer, som har læst hele natten, står foran butikken fir at få næste fix, når vi åbner om morgenen. Og forstålig nor, for Slaughters ord gør at du lukker sur børn, regnvejr på teltdugen og en mand, der taler om årgangsvin, helt ude.'' - Christina Thiemer, Thimers Magasin “En af USA’s bedstekrimiforfattere. Et fremragende plot og ubarmhjertig spænding. Slaughter erblevet sammenlignet med Thomas Harris og Patricia Cornwell, og for en gangsskyld er det berettiget.” – WashingtonPost ”Slaughter får digtil at sidde alleryderst på stolen under hele læsningen.” – SeattlePost-Intelligencer “Plottet og romanens struktur er genialt;spændingen holdes fra første til sidste side. Slaughters sans for at overraskeog chokere giver ikke læseren et roligt øjeblik.” – TheTimes\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Bortført' af Karin Slaughter i de 397 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 94.902 andre anmeldelser af bøger.


Forside > Korrektionsbriller > Maui Jim > MJO2125 (27D)\nGaranteret levering senest 26. januar 2021: Bestil inden 42 timer og 4 minutter, og vælg UPS-Express ved kassen.\nGaranteret levering senest 26. januar 2021. Bestil inden 42 timer og 4 minutter, og vælg UPS-Express ved kassen.\nRammefarve Blue Horn Fade To Brown\nMJO2125/27D Designer briller\nMed dette design er du klædt perfekt på hver dag. Findes der en anden farve der ville matche bedre med dit foretrukne outfit, så tjek også de andre styles af MJO2125 i vores sortiment fra 2019, og 2020 fra Maui Jim.\nMed dette stel taler designerne særligt til kvinder som føler sig hjemme i verdens storbyer. Mr. Right eller ej - her handler det i første omgang om det rigtige look for 2020. Briller er in. Særligt populære er briller med fuldt indfattede glas, fordi du får mest brillefor dine penge. Det er ikke kun når det kommer til modstandskraft, men også nårmaterialets og designets synlighed er vigtigt. Denne brilleform er særlig god til kantede ansigtstræk. Ved glassenes nedadgåendeindsnævring bliver det samlede indtryk mere blødt. Plast stel, som disse, kombinerer holdbarhed med komfort. MJO2125 sidder meget behageligt på både næsen og ørerne.


Du er her: DDD.dk > Dyreejere > Information om dyrlægen > Prisen hos dyrlægen dækker mere end løn\nDyrlægen bruger måske kun 10 minutter på at tage et røntgenbillede af en skadet hundepote - alligevel koster det op mod 1.000 kr. - men det er der en god forklaring på.\nDer er intet offentligt tilskud til dyrlæger. Det betyder, at betalingen for behandlingen skal dække alle udgifter på dyreklinikken. Det vil sige løn, bygninger, moms, udstyr, forsikringer, vedligeholdelse, efteruddannelse af personalet, mv.\n"Her på klinikken er vi en dyrlæge, to veterinærsygeplejersker og to elever ansat. Lige nu er den ene veterinærsygeplejerske på barsel, og en elev er på skole. Men der er fortsat udgifter til løn til dem begge".\nDertil kommer vedligeholdelse af udstyret - fx skal røntgenapparater leve op til en række krav fra myndighederne.\n"Også forsikringer er en post på budgettet. Både de forsikringer, vi har pligt til at betale som arbejdsskade- og erhvervsansvarsforsikringer samt sygedriftstabsforsikringer og forsikringer for inventaret for at få dækket eksempelvis røntgenapparater mod elektriske fejl".\nBåde hunde og katte kan sygeforsikres fra de er omkring tre måneder. En sygeforsikring dækker de fleste udgifter ved sygdom - og på den måde slipper ejeren af dyret for økonomiske bekymringer, hvis katten akut skal opereres for urinvejssten, eller hvis hunden får allergi, som skal udredes og behandles.\n"Når vi ser en ny hund eller kat til den første vaccination, opfordrer vi meget til, at man sygeforsikrer dyret. For vi risikerer senere at stå med de samme ejere med en påkørt hund, hvor en operation kan koste 10.000, 15.000 eller helt op til 20.000 kr. Det bringer en hunde- eller katteejer i et skrækkeligt dilemma, som kan være et valg mellem liv eller død".\nPriseksempel - sterilisation af en hunhund\nHundens ejer betaler eksempelvis 3.900 kr. Herfra skal der trækkes momsen på 25 % - og derved er der 3.120 kr. tilbage.\nFra hunden bliver bedøvet til opvågning, går der ca. en time.\nIndskrivning: Receptionspersonale tager imod hunden og får skrevet den ind med alle de nødvendige oplysninger om hunden og ejeren.\nForundersøgelse: Dyrlægen undersøger om hunden er sund og rask og klar til operation, inden den bedøves.\nNarkose: Når hunden er bedøvet, bliver den overvåget af en veterinærsygeplejerske, der også gør den klar til operation. Fx skal maven barberes og rengøres, og operationsudstyret skal gøres klar.\nOperation: Nu er dyrlægen klar til at sterilisere hunden. Det er et indgreb, der almindeligvis kan klares på 30-45 minutter.\nOpvågning: Veterinærsygeplejersken overvåger, at hunden kommer til bevidsthed igen efter bedøvelse, og at den får den korrekte smertebehandling, så den ikke vågner op med smerter i operationssåret.\nHjemsendelse: Dyrlægen udskriver hunden sammen med receptionspersonalet.\nSenest ændret 07-03-2017


Skjold Burne Vinhandel Ringsted - Din vin og spiritus specialist i Ringsted\nSE AKTUELLE VIN TILBUD\nSkal du bruge en gavekurv med udsøgt kvalitet? Vi leverer lækre gavekurve. Se dem her.\nSe det unikke udvalg af spiritus. Køb Whiskey, rom, gin og meget mere online her.\nTilmeld dig til en smagning hos Skjold Burne Ringsted. Se udvalget af arrangementer her.\nVelkommen hos Skjold Burne Vinhandel i Ringsted.\nSkjold Burne Ringsted tilbyder et af Danmarks største og indbydende udvalg indenfor vin, rom & whisky. Du finder ydermere, stort udvalg af gin, kaffe, te & øl samt lækkerier fra f.eks danske Summerbird, Lakrids by Johan Bülow, Grand Cru chokolade fra Frellsen.\nHvor du på hylderne hos Skjold Burne Ringsted, kan finde dyr som almindelig rødvin, hvid- & rosévin, armagnac & cognac, champagne o.s.v., vil du også kunne se et af Danmarks største udvalg af rom & whisky samlet i samme butik. Du vil kunne tælle mere end 600 forskellige whiskyer fra store dele af verden og mere end 300 forskellige rom, spændende fra det helt alm. til det meget unikke og sjældne.\nVi har altid både vingaver, vinkurve samt gaver med mikrobryg færdig pakket på hylderne, lige til at hente, hvis man ikke får bestilt i forvejen.\nSkulle du have specielle ønsker, er du meget velkomment til at kontakte butikken.\nJeg håber vi ses hos Skjold Burne Ringsted\nSkjold Burne Vinhandel Ringsted er placeret hjertet af Sjælland, nærmere bestemt Ringsted. Butikken ejes og drives til daglig af Lars Nielsen. Butikken er en del af Skjold Burne.\nPersonalet bliver løbende uddannet eller tager på inspirationsture, således at vi hele tiden kan give den bedste vejledning i forbindelse med køb af vin, spiritus og delikatesser. Det er for os vigtigt at være ajourført med alt hvad der rører sig inden for feltet så du kan få den bedste oplevelse med vores produkter og sikret høj kvalitet. Det betyder også at vi jævnligt får nye spændende varer fra selv de mindste leverandører af kvalitetsvarer.\nHos Skjold Burne Vinhandel Ringsted, står vi altid til rådighed og sætter en ære i at yde den bedste service vil vores kunder. Vi står altid klar med ekspertråd om vin, spiritus m.m. og sørger for at du får lige præcis den vare du er på udgik efter. Du kan også få massevis af gode råd til sammensætning af drikkevarer til menu og meget mere. Kig ind til os og få en oplevelse og personlig service hos Skjold Burne Vinhandel Ringsted.\nSkjold Burne Vinhandel afholder hvert år 6-8 smagninger / arrangementer. Det kan være lige fra vinsmagning med tilhørende mad, til whiskey, rom eller portvinssmagninger. Læs mere om vores kommende arrangementer her på siden eller følg med på facebook hvor vi også ugentlig kommer med nyheder fra butikken og gør dig opmærksom på unikke tilbud.\nKom med indenfor i denne video om Skjold Burne Ringsted.\nVideo om Skjold Burne Ringsted\nSe video om den populære Skotlander Rom som fås hos Skjold Burne Ringsted\nSkotlander Rum fås hos Skjold Burne Ringsted\nKontakt Skjold Burne Vinhandel Ringsted


Energimærkning pris | Hvad koster et energimærke? | Pakkeløsning\nLow Key Energy tilbyder energimærkning til privat og energimærkning til erhverv. Hvad end du kun ønsker energimærkning, eller om du blot ønsker en energimærkning og energirådgivning.\nSå klarer jeg det uden problemer.\nHvis du vil vide mere om de enkelte pakkeløsninger, og hvad de indeholder, så kan du klikke dig videre på nedenstående kasser. Du er naturligvis også velkommen til at kontakte mig, hvis du har nogen spørgsmål, eller hvis du ønsker, jeg skal hjælpe dig.\n0DKKRing for pris\nUdarbejdelse og besigtigelse af energimærke, kortlægning af energibesparende projekter, investeringsanalyse af rentable forslag, samt indhentning af tilbud og planlægning.\nPrisen for et energimærke afhænger især af, om det er for en erhvervsejendom eller en privat ejendom.\nJeg tilbyder forskellige pakkeløsninger til både erhvervsejendomme og private boliger. Lige så vel tilbyder jeg energioptimering og energirådgivning i forbindelse med besigtigelse eller udarbejdelse af energimærke.\nI forbindelse med udarbejdelse af energimærket vil du opleve, at jeg ikke tøver med at komme med mulige forbedringsforslag, samt har muligheden for at kortlægge økonomien ved de enkelte forbedringer.\nØnsker du pris på energimærkning?\nSå tag endelig kontakt til mig med det samme.\nBåde hvis du ønsker at høre mere om mine pakkeløsninger og priser, eller hvis du allerede ved, du ønsker at bestille energimærkning.\nJeg sidder altid klar til at besvare de spørgsmål, du måtte have til energimærkning, energioptimering m.m.


Det kan være et sandt mareridt at skulle arbejde i mange forskellige systemer, hvor man kopierer og indsætter information mellem systemerne samt forsøger at holde begge systemer opdateret. Vi anbefaler, at man altid arbejder efter ” best of breed”-princippet, men sommetider er det faktisk bedst at samle informationen i ét system.\nMed dette i mente har vi nu lanceret en ny standardkobling mellem Lime CRM og dit ERP-system. Lige nu understøtter vi Visma Administration, Visma Business og Navision, men løbende bliver det muligt at understøtte endnu flere systemer! Det er en kobling, som ikke bare kommer til at hjælpe dig med at holde endnu bedre styr på dine kunder, men også understøtter det økonomiske arbejde! Så hvad er fordelene?\nMed koblingen mellem ERP-systemet og Lime CRM kan du:\nMigrere dine eksisterende kunder fra ERP-systemet til Lime CRM\nOprette nye kunder fra Lime CRM i ERP-systemet med et enkelt klik\nOpdatere kundeinformation fra Lime CRM til dit ERP-system\nLøbende importere bogførte fakturaer til Lime CRM helt automatisk\nFå oplysninger om omsætning for indeværende samt forrige år for eksisterende kunder på firmakortet i Lime CRM\nFå en grafisk oversigt over faktureringen for respektive kunder de seneste 5 år\nVi begynder med at lave en migration af de allerede eksisterende kunder samt deres fakturaer og fakturarækker fra ERP-systemet til Lime CRM. Kundenummeret bliver overført og sættes på de respektive kunder i Lime CRM.\nNår en virksomhed derefter bliver kunde, bliver den også automatisk oprettet i dit ERP-system. Dette foregår ved, at man klikker på linket i Actionpad’en på firmakortet.\nDet genererede kundenummer bliver automatisk sat på firmakortet i Lime CRM. Dette bliver derefter anvendt som en nøgle for de fakturaer, der bliver synkroniseret fra dit ERP-system til Lime CRM.\nBogførte fakturaer (sammen med fakturarækker) bliver automatisk synkroniseret til Lime CRM hvert 10. minut og vises under fanen Fakturaer.\nInde på kundekortet får du et fantastisk overblik over alle betalte fakturaer de seneste 5 år. På den måde kan man nemt sammenligne fakturering år for år, måned for måned eller kvartal for kvartal.\nEr du nysgerrig på Lime CRM og alt, hvad vi kan tilbyde dig – læs mere her!\nLime CRM: Fra 399 kr/bruger/måned\nKobling til ERP: 1.000 kr/måned +\nfra 4.600 kr (4 timers konsultation) for installation & konfigurering. (Tilpasning ud over standardkoblingen er muligt efter tilbud).\nHvilke ERP-systemer understøtter vi: e-conomic, Fortnox, Navision, Visma Administration och Visma Business.


Det sker i Vejle i weekenden - Den 2. til 4. november\nNår weekenden melder sig på, sker der mange ting i Vejle. Hos Vejle24 har vi taget et kig på de mest interessante ting, der sker i løbet weekenden. Det er blandt andet Kærlighed Ved Første Hik, J-Dag, forpremiere på julefilm og meget mere.\nSå er det blevet torsdag, og det betyder, at weekenden er lige om hjørnet. Weekenden kan både være tid til afslapning, men det kan også være tiden til oplevelser og underholdning. Her hos Vejle24 har vi undersøgt, hvilke begivenheder der sker i byen i løbet af weekenden.\nHele dagen – J-Dag i Vejle\nFredag den 2. november bliver en af årets travleste dage for beværtningerne rundt omkring i Danmark, da det er dagen, hvor julebryggen frigives.\nI Vejle fejres J-Dag i stor stil, og vi har talt med alle beværtningerne i den centrale del i Vejle by og hørt dem om, hvad der kommer til at ske.\nDu kan læse mere om de forskellige arrangementer på J-Dag her.\nKlokken 19:00 – 21:00 – Vejle Bibliotekerne – Optagelse af Radioprogram til Radio24syv om David Bowie\nFredag aften er det muligt at blive publikum til radioprogrammet Album, hvor de vil tale om David Bowies episke album fra 1977, Heroes. Programmet optages foran et live-publikum i Vejle Bibliotekerne.\nProgrammets to værter er Kristian Leth og Ralf Christensen, der er meget kompetente indenfor musikkens verden. Kristian Leth er musiker, producer og forfatter, mens Ralf Christensen er musikredaktør på Dagbladet Information.\nDet er et gratis arrangement, men det kræver billet. Billetterne kan bestilles her.\nVil du gerne læse mere om arrangementet, så kan du læse det i vores artikel her.\nKl: 10:00 – 16.00 – Spinderihallerne – Fødevarefestival\nLørdag og søndag er det muligt at komme til fødevarefestival i Spinderihallerne. 46 udstillere vil fylde Spinderihallerne med alt muligt lækkert lokalt mad og drikke, som du kan få lov til at sætte tænderne i.\nDer vil være alt fra te-blandinger, honning fra lokale biavlere, vin og meget mere i løbet af weekenden. Arrangementet er for både de store og små. Prisen er 50 kroner for voksne, men det er gratis for børn under 12 år. Billetterne købes ved indgang H.\nLæs mere om fødevarefestivallen her.\nKl: 20:00 – Vejle Musikteater - Kærlighed Ved Første Hik The Musical\nAnja og Viktor er tilbage i kæmpehittet Kærlighed Ved Første Hik, der er gået hen og blevet til en Musical. Musicalen har premiere klokken 20:00 lørdag den 3. november, og den fortsætter hver aften til og med torsdag den 8. november.\nMusicalen er for hele familien, og du har mulighed for at købe billetter via Vejle Musikteaters hjemmeside. Prisen for billetterne starter ved 250 kroner og slutter ved 605 kroner.\nKl: 14:15 – Lido Biografen - Forpremiere på Julemandens Datter\nDen nye danske julefilm, Julemandens Datter får snart premiere i de danske biografer landet over. Det er dog allerede muligt at tyvstarte på premieren, da Lido Biografen afholder forpremiere på filmen allerede søndag den 4. november.\nFilmen handler om 12-årige Lucia der bor på Grønland med sin mor Claudia, og sin far Julius, som bedre er kendt som julemanden. Lucia går på den internationale julemandsskole, og hun vil rigtig gerne være julemand. Det kan hun dog ikke blive, da det kun er drenge der må gå i julemandsklassen, og det synes Lucia er uretfærdigt.\nEn voksenbillet koster 70-75 kroner, mens en børnebillet for børn fra 0 til 10 år koster 65 kroner. Du kan købe billetterne til filmen her\nSøndag har du også fortsat mulighed for at opleve fødevarefestivalen i Spinderhallerne, eller underholde dig med Kærlighed Ved Først Hik The Musical.\nHusk også: Mandag klokken 19:00 – Vejle Stadion – Superligakamp mellem Vejle og AC Horsens\nDer lagt i kakkelovnen til noget af et rivalopgør, når AC Horsens kommer på besøg i Nørreskoven i Vejle. Vejle er endnu i en skidt periode med dårlige resultater, hvor de senest røg ud af Sydbank Pokalturneringen til Kolding fra 2. Division.\nDet skal der rettes op på, og det bliver forhåbentlig mod AC Horsens i mandagens spændende opgør klokken 19:00.


Idrætsprojekterne er igangsat under Kulturministeriets og Indenrigs- og Socialministeriets 40 mio. kr. – pulje ”Idræt for vanskeligt stillede børn”, som kørte i 2005-2008.\nEvalueringen af projekterne er foretaget af ph.d.-studerende Annette Michelsen la Cour, Institut for Idræt, Københavns Universitet – og konklusionen er klar: Det kan lade sig gøre at få de overvægtige børn til at dyrke idræt i foreningerne, men det kræver, at idrætten er særligt tilrettelagt på børnenes betingelser. Evalueringen konstaterer også, at der er store fremtidige perspektiver i et tæt samarbejde mellem idrætsforeninger og f.eks. skoler og SFO’er på området. Et sådant samarbejde kan bl.a. medføre, at børn bliver medlemmer af idrætsforeningerne – frem for at blive klient- og patiengjort i det offentlige system.\n”Det er muligt at få overvægtige børn ind i idrætten – hvis altså idrætstilbuddene er designet på børnenes betingelser. Der er ingen tvivl om, at idrætten har meget at byde ind med i løsningen af et alvorligt samfundsproblem. De frivillige foreninger kan noget, som det offentlige system har sværere ved. Det er lysten, der driver værket – og det foregår på deltagernes betingelser!”\nIndenrigs- og Socialminister Karen Ellemann siger:\n”Rapporten bekræfter, at det aktive idræts- og foreningsliv i Danmark kan gøre en vigtig forskel for overvægtige børn. I forhold til deres sundhed, men så sandelig også i forhold til deres sociale velvære. Idrættens positive samvær og succesoplevelser løfter børnenes selvværd til nye højder. Vi ved jo, at der desværre er en sammenhæng mellem overvægt og sociale udfordringer – både i barndommen og i voksenlivet. Den sammenhæng kan idrætten være med til at bryde”.\nPresseansvarlig Jesper Termansen, Indenrigs- og Socialministeriet, tlf.: 33 92 47 49\nFuldmægtig Biørn Bakdal, Indenrigs- og Socialministeriet, tlf.: 33 92 41 58


Hverdagslivet Arkiv - Side 3 af 5 - Zanna Ibina\nPosted on 9. december 2019 9. december 2019 by Zannaibina\nJeg vil i denne lille artikel fortælle lidt om mit syn på regeringens udspil om minimumsnomeringer. Jeg vil gøre det, med fare for at blive upopulær – ikke fordi, jeg er imod at øge minimumsnomeringer. Tværtimod, det er virkelig en god nyhed. Men jeg tror personligt ikke, at det er hele løsningen. Vores erfaringer med…\nPosted on 2. december 2019 2. december 2019 by Zannaibina\nDet er anden december, og vi er gået ind i den magiske tid på året. Jeg elsker juletidens hygge og nærvær og det øgede fokus på mirakler og stjernestunder. Jeg har altid fokus på alle de ting, der øger livets værdi. De ting, der vender negativt til positivt, og som gør de ubærlige ting lettere…\nPosted on 18. november 2019 18. november 2019 by Zannaibina\nI mit liv spiller taknemmelighed en kæmpe rolle. Både overordnet set og i min hverdag. Det er et af de aller vigtigste redskaber jeg benytter, når jeg skal skabe et absolut magisk og smukt liv. Og der er masser at være taknemmelig for, når blot man indstiller øjet til at se det. Den store og…\nPassionen der blev væk\nPosted on 11. november 2019 11. november 2019 by Zannaibina\nI livet med kroniske smerter, bevæger jeg mig konstant på en hårfin balance. En balance mellem det jeg gerne vil, det jeg drømmer om, passionen. På den anden side, det jeg reelt kan og har kræfter til. I denne artikel, vil jeg forsøge at dele lidt om det dilemma, men ud fra de passioner jeg…\nI weekenden genhørte jeg en sang, der har haft stor betydning for mig. Det er denne En ven i nøden. Den fik mig endnu en gang til at tænke lidt over det med venskaber. Om at være en “rigtig ven”. Kan man definere en rigtig ven Jeg ved ikke om der specifikt kan sættes en…\nForleden dag talte jeg i telefon med en kær veninde. Hun har netop afsluttet en uddannelse, og i den forbindelse kom vi til at snakke om det at fejre. For husker vi at fejre nok? Har du nok ting, du finder værdige at fejre? Og hvem sætter standarten for, hvad der er stort nok til…