Julekalender 2014 - Gerningsstedet\nSå blev det endelig jul og vores lille julekalender stafet er slut. Man kan dog stadig læse historien her på bloggen og se billederne af hvad der skete i de 24 dage med 24 små hændelser, som nissen Lathyrus oplevede – fra hun vågende af sit efterårs-hi, til hun satte sig til et velspækket julebord, med alle dem hun mødte på sine eventyr.\nHvis man har en SmartPhone, kan man også scanne QR-koden herunder og så kan man jo læse højt og ser på alle “lågerne”, mens man sidder i sofaen, i bilen eller hvor man nu befinder sig.\nKoncept og udførelse: Anneli Olesen, Katrine Nilsen m.fl.\nNissen Lathyrus, uglerne, fårene og feerne: Lovisa Thekla Jensen\nOle C’s Juletræsservice: Ole Christian Olesen – håndværker, modelbygger, altmuligmand & Rock’n’Roll. (Man at Work /Manic Mecanix)\n(Se her hvordan man laver træer Rock’n’Roll style: Grantræer, Løvtræer )\nØvrige modeller: Katrine Nilsen\n28. November 2014 – Det sneeeer!\nSå er det endelig lige ved at være nu, kun to dage tilbage! Fra på mandag begynder juleeventyret her i vinduet. Men vi kunne selvfølgelig ikke vente, så indtil videre får det lov til at sne lidt fra Annelis Krussedullesky så længe…\n1. December 2014 – Nissen vågner? (Katrine)\nSå blev det endelig December og nissen er allerede… hov jamen, hun sover sørme endnu!\n”Lathyrus! Du skal op. Lathyyyyyyrus! Det er december og du skal jo nå alt muligt før det kan blive jul i år. Lathyrus!! Kom nu…”\nHm, det var da mærkeligt, hun har da ellers sovet hele efteråret. Åååh nu forstår jeg hvorfor hun er så træt! Kan I også se det? Hun har jo selvfølgelig gjort rent hele dagen i går, med kost og spand og de står der endnu. Tja, med alle de visne blade, bær og kogler der var føget ind mens hun sov – og jeg tror sørme også der var begyndt at vokse et par svampe hist og her – ja så kan man da godt forstå at hun er træt. Jeg tror vi skal lade hende få lov til at sove i dag, for imorgen er der jo stadigvæk 23 dage tilbage.\n2. December 2014 – Rod i fadeburet (Anneli)\nGaaaaaaaaabbbb….. ! “atjuuuu….” Pyh ha…! sikke meget støv og skidt der samler sig i krogene, når man har ligget og snuet. Jeg er helt ør i hovedet af at snurre rundt med den kost. Og sikke et rod. Hvem har dog glemt at ryd….åhh…hvor er jeg dum. Selv mig…fnis.\nSelv i fadeburet. Det må være de små mus..nå ja..men de bor her jo også. Nå….“Jamen godmorgen Mis og Vuf, er I også vågnet”\nNu kunne jeg godt trænge til en kop kaffe. Mon ikke der er en bønne tilbage i dåsen….! “Ahhh…det var godt!” “Men Mis og Vuf dog, er det jer der har væltet pakken med Corn Flakes…?” Det er jo ud over hele gulvet…næ hov, prøv og se. Det er som om nogen har lavet en sti…….\n3. December – Grieserier (Katrine)\nHver dag fodre Lathyrus grisene med det bedste hun har – og hver dag finder de noget andet at spise, de utaknemmelige kræ. I går var det cornflakesene det gik ud over og idag har de væltet… “I små tumper, det der er ikke jeres fodertrug, det er jo … Lathyrus badekar? Åååååh neeeej, I små tyveknægte! Det var jo der hun havde gemt sækkene med mel og gryn og nu har I spist det hele” Det er sørme heldigt at Lathyrus havde gemt posen med risengryn et andet sted, men hvordan skal hun nu få bagt brød og julekager?\n4. December – Huskebogen (Anneli)\nNu er der kun 20 dage til Juleaften og meget skal nås. Lathyrus er gået igang med at skrive det op hun skal huske i sin store Huskebog. Der skal laves julekort og sendes indbydelser, pakker skal laves og pakkes ind, brænde skal stables, foder til dyrene, og så skal der bages småkager; klejner, kokoskranse og honninghjerter. “Hm… papir, bånd, julelys, godter til musene, halstørklæde til hesten, legetøj til katten. Smør, sukker og ja…mel. Masser af mel. Nå nej..mølleren kom jo med en stor sæk, inden jeg gik i hi, så det behøver jeg ikke købe” Ups!…. hvad Latyrus desværre ikke ved, er jo at grisene har spist alt melet, som hun skulle bage julekager og brød af. Åååhhhh nej….!\n5. December – Til mølleren efter mel (Katrine)\nEfter Lathyrus var færdig med at skrive sin huskeliste igår, gik hun ud for at se om alt var som det skulle være, og da hun kom til melsækkene, ja så kan I jo nok forestille jer at der blev ballade…? “Nå da da, I har rigtig nok haft en fest små grisebasser! I må være sultne, men det er jo også bare med at få spist sig lidt fedt til, så I kan holde varmen her i vinter, for I har jo ikke sådan en dejlig varm ulden trøje som mig” …Nå det må jeg nok sige, der slap grisene godt nok lidt billigere end jeg havde regnet med. Men det er jo også december og Lathyrus er i julehumør. Grisene er dog stadig lidt røde i kinderne idag, så lidt skammer de sig vel.\nNå men idag er Lathyrus så gået til Møller Øland for at hente et par nye sække mel. De står allerede klar, men hvor søren blev Lathyrus nu af?! Åh, nu forstår jeg! Hendes hue er blæst op i møllevingen og har sat sig fast allerøverst oppe, så nu er hun gået ind efter hjælp, men det behøver hun da vist ikke. “Lathyrus kom tilbage, Mis er allerede kravlet op efter den!” Og Vuf vogter over melet imens, det er godt at have venner.\n6. December – Gåsen i krattet (Katrine)\n”Skrææææp skræææp!” Da Lathyrus går forbi det store kristtjørnkrat her til morgen, kan hun pludselig høre nogen skræppe noget så hjerteskærende. Det lyder næsten som om nogen sidder fast derinde. Når hun rejser sig op på tåspidserne, kan hun lige skimte et lille hvidt hoved og et gult næb stikke ud mellem grenene midt i krattet. ”Skræææp Skræææææp” lyder det igen, endnu højere. Det er rigtig nok, en stor hvid gås sidder fast i tornene derinde. Den har nok villet have fat i alle de dejlige røde Kristtjørnbær, tænker Lathyrus og ryster på hovedet. ”Bare rolig, du skal nok komme ud” siger hun til gåsen ”men jeg er vist nødt til at have lidt hjælp, for ellers ender det bare med at jeg også hænger fast, og så er vi jo lige vidt”. Og så går Lathyrus ud i skoven og kalder på alle vindheksene, som sidder oppe i træerne og børster løv og mos og snefnug ud af deres lange lyse silkehår. Det kan vindhekse få mange timer til at gå med, mens de snakker og pludre og synger på deres eget sprog, som lyder som vindens lystige susen i trækronerne. Men da de hører hvad der er galt, kravler de ned fra træerne og begynder istedet at synge en anden sang, der lyder som stormes vrede buldren. Og snart lægger kristtjørnen ærbødigt sine grene ned, så gåsen kan kravle ud – godt forrevet, men så glad, at den følger efter Lathyrus hele resten af dagen. ”Hvis du kan enes med Mis og Vuf” siger Lathyrus til sidst ”så må du gerne bo hos mig”. Til det lægger gåsen hovedet lidt på skrå og blinker med det ene øje. Hm, det betyder nok ja, tænker Lathyrus, og så går de hjem.\nMen hov, hvad er det der sidder fast der på en af tjørnekrattets torne? Jeg tror sørme det er lidt silkehår fra en af vindheksene. Det siges at bringe held til dem der har vinden i ryggen … hvad det så end betyder!? Hm, det er nok alligevel sikrest at lade det sidde.\n7. December – I-foran-ovenpå-bagved bogskabet (Katrine)\nEfter sådan en oplevelse igår, har Lathyrus besluttet sig for, at en stille og rolig dag derhjemme ikke vil være helt tosset. Så hun har kastet sig over det gamle bogskab, for at finde sin bedstemors småkage opskrifter. ”Og imens kan I jo lære hinanden lidt at kende” siger hun henvendt til Vuf og Mis, som dog endnu ikke er helt overbevist om, at der også er plads til Gås herhjemme hos Lathyrus. ”Ja, men det er vi nu flere om at bestemme!” siger Lathyrus højt og ser meget bestemt på dem begge to. Vuf ser brødbetynget ud og logre lidt undskyldende med halen mod puden. Dunk dunk dunk! Mis derimod har slæbt sin pude helt op på skabet og sidder nu fornærmet deroppe, med ryggen til og lader som ingenting. ”Bare rolig Gås, de skal nok komme til fornuft” siger Lathyrus hovedrystende, før hun trækker sin fine røde uldkjole over hovedet og hænger den op på skabet, for at den ikke skal blive støvet. Og så dykker hun ned i sin lille læsehule bag ved skabet igen, for at lede videre. ”Eller, hov Lathyrus, det der er da vist ikke bageopskrifter!” ”Shhh!” visker hun skælmsk og læser videre.\n8. December – Ilpost fra Lapland (Anneli)\n“Snork pyyyyyyy…. snork pyyyyyyyyyyy” Lathyrus snorksover inde bag skabet. Bogen hun læste i, er gledet ned på gulvet og hendes hoved hviler på væggen. I det fjerne høres der pludselig en brummende lyd. Den kommer nærmere og nærmere. “Snork .. hu..hva var det ?” Bonk…”Au!” Lathyrus vågnede med et sæt og bankede hovedet op i bogkassen ovenover. “Hva er det for en lyd ?!” Hun kravler ud bag skabet og tager sin Nissehue på.\nMis, Vuf og Gås står henne ved døren og kikker lige så overraskede ud. De går alle ud. Den brummende lyd kommer nærmere og nærmere. De kikker sig omkring og pludselig får Lathyrus øje på noget oppe på himlen. En lille rød prik, som bliver større og større. Og lige der i kanten, hvor himlen slipper skyerne, der kommer en lille rød flyver ud. “Jamen, hillemænd, det er jo julemandens SOS flyver. Hvad vil den her?” Flyet dykker og i et nu slipper den en stor indpakket konvolut, som daler stille ned mod jorden.\nDe løber alle hen til pakken. Lathyrus begynder at åbne pakken og inden i er der brev fra selveste Julemanden. Der står:\nMin fætter fra Grønland har meldt sin ankomst til jul og min kone er igang med at forberede julen. Men da hun skulle finde sin hemmelige opskrift på de sprødeste og magiske honningkager, så var opskriften forsvundet ud af hendes stores magiske bagebog. Pist væk er den, som om nogen har stjålet den. Og det var jo en opskrift som stammede fra din tip-tip-tip nisseoldemor. Og min fætter elsker disse kager.\nKunne du ikke hjælpe os i nødens stund.\n9. December – Hvad der gemte sig i brønden (Katrine)\nOj oj oj, så kan det ellers nok være at Lathyrus pludselig fik travlt med at lede i går. Hun ledte både højt og lavt, for Fætter fra Grønland må jo have sine elskede honningkager, ellers bliver der aldrig julefred i Lapland. Men lige meget hvor hun ledte, kunne hun ikke finde tip-tip-tip oldemors hemmelige opskrift nogen steder, heller ikke selvom både Mis og Vuf hjalp til med at søge både højt og lavt. Gås derimod var ikke til megen hjælp. ”Gås, hold nu op med at stå og skræppe foran døren” Sagde Lathyrus irriteret ”Det er blevet for sent at gå ud nu, klokken er mange. Du skulle hellere komme og hjælpe os med at lede, inden vi går i seng” Men gås ville ikke forlade døren og lagde sig til sidst til at sove foran den. Og da Lathyrus gik ud for at fodre grisene her til morgen, strøg Gås straks ud af døren og direkte over til brønden, hvor den begyndte at skræppe højlydt. ”Nå du var tørstig, jamen det kunne du da bare have sagt. Nu skal jeg hive lidt frist vand op til dig … hov hvad er det der ligger i spanden?” I spanden lå et sammenrullet stykke papir, som så meget gammelt ud. Der var skrevet noget på det ”Hm, opskrift … mon det kunne være …? Men hvordan skulle den dog være havnet her? Og hvordan kunne DU vide at den var der Gås?” Lathyrus tog fat i papirrullen, for at hive den op ad spanden. Kling klag! Noget faldt ud af papirrullen. Det var en nøgle, en lille fin hjerteformet nøgle. ”Gad vide hvad den passer til?”\n10. December – Ugletræet (Katrine)\nÅh nej åh nej åh nej! Nogen har spist tip-tip-tip oldemors opskrift! Der er ikke andet end smugler tilbage. “I er rigtignok forslugne små mus. Den har nok smagt dejligt af honningkage hjerter” Siger Lathyrus “Men det var nu ikke særlig pænt gjort. Hvordan skal de nu få bagt småkager i Lapland?” “Men måske … hvis tip-tip-tip oldemor har gemt en nøgle inden i, så er det … måske fordi hun har gemt den RIGTIGE opskrift et andet sted?“\nJa se, nu var der jo bare lige at finde ud af hvor nøglen passer. Men hvordan finder man lige ud af det? “Jeg tror jeg går ud til de kloge ugler og spørger om de ved noget”\nOg så gik hun ud til det aller aller ALLER største og højeste træ i hele skoven, for det var uglernes træ. Her sad de dagen lang og tænkte mange tanker, og nogen siger at de har siddet der lige siden tidernes morgen, men det kan vist ikke være rigtigt.\n“Uhu uhu” sagde uglerne da de så Lathyrus “Hvad kan vi hjælpe dig med?” “Jo” sagde Lathyrus “Ved I hvad denne her nøgle passer til? Den har været min tip-tip-tip oldemors og jeg tror hun har gemt noget hemmeligt og meeeget vigtigt et sted!”“Ja hende kendte vi vel” svarede den største ugle, nederst i træet, for den var ældst og kunne derfor huske mest.“Men hun var netop altid godt til at holde på en hemmelighed, din tip-tip-tip oldemor, så jeg kan desværre ikke hjælpe dig”\n“Jeg ved heller ikke noget!” sagde den midterste ugle søvnigt, og det gør den faktisk sjældent. De andre ved godt at det er fordi den sover hele tiden, men de siger bare “det er fordi den tænker” og så er der ikke nogen der spørger mere til det.\nDen mindste ugle derimod, sidder allerøverst oppe i det store træ, hvor den kan følge med i alt hvad der sker på lang afstand. Så hvad der er værd at vide, det ved den som regel, men “Nej jeg har heller ikke hørt eller set noget” tuder den beklageligt “Men jeg kan se at fårene ligger inde i stalden og tygger drøv. Måske kan du prøve at spørge dem om de ved noget. Din tip-tip-tip oldemor holdt jo meget af sine får, så måske har hun indviet dem i nogle af sine hemmeligheder”\n“Tak!” sagde Lathyrus “det vil jeg gøre” og så gik hun hen til fårene i stalden.\n11. December – ude på marken (Katrine)\n”Det var da ellers en fornem lysekrone I har her i stalden” sagde Lathyrus lidt overrasket ”Jahahahaaaa” brægede fårene ”deheheheeen er skam fin og deheheen har hængt her i mange hundrede år.” ”Det skulle vel aldrig være min tip-tip-tip oldemor der har hængt den op?” spurgte Lathyrus snedigt. ”Det veææhæhæhd vi virkelige ikke noget om” brægede det store grå får fornærmet ”Min saahahaalig mor sagde altid, at vi får fortjener det bedste. Men det kan nok væhæhææære at hun ikke seææhæhælv har fundet på det, for fantasi havde hun ikke meheheget af” og så gumlede fårene videre.\n”Nej vel” sagde Lathyrus og tænkte ved sig selv, at dem får jeg nok ikke meget ud af, for de tænker vist ikke på meget andet end at spise og sove. De så ikke ligefrem ud som nogen der kendte til hemmeligheder, endsige nogen der kunne holde på dem. Men nu var hun jo kommet helt herud og så kunne hun jo lige så godt spørge. ”Øh hm! I ved vel ikke hvad denne nøgle passer til? Den har tilhørt min tip-” ”Hvad skulle vi dog med en nøhøhøhøgle!” vrængede fårene i kor ”Se dig dog om, er der måske nogen døøøhøhør her i vores stald vi kan lååhåhåhåse?”\n”Øhm næææ, det er selvfølgelig… jeg tænkte bare … måske I vidste…”\n”Vi veehehed ingenting og vi vil heller ikke viiihihide det! Vi har det godt som vi har deehehet, ja vi haahahar!” afbrød fåret med det rosa hoved. ”Men prøøhøhøv at spørge vinterens fe, hun ved en maahahasse om alt det der er skjult”\n”Tak” sagde Latyrus og så gik hun ud for at finde vinterens fe.\n12. December – dybt inde i skoven (Katrine)\nI dag er Lathyrus gået ud for at finde Vinterens fe, som måske ved hvor det, nøglen passer til, er gemt. Det håber Lathyrus i hvert fald, for nu er der kun 13 dage tilbage før det er jul og… ”Det haster med den opskrift” siger Lathyrus til Vuf, for nu at have nogen at snakke med, mens de går rundt ude i skoven. ”Himlen er så mørk i dag, synes du ikke Vuf, skyerne er næsten helt sorte” ”Vrouuuf” svarer Vuf, ”Ja du har ret, jeg synes også det er blevet koldere. Brrrrr! og jeg der glemte min hue ovre ved fårene” ”Vouf?” ”Nej Vuf, de var desværre ikke til megen hjælp. Men lad os se om Vinterens fe ved noget mere.”\n”Om jeg ved noget mere om hvad?” siger en klokkeklar stemme pludselig. Lathyrus snurrer forskrækket rundt, og der står Vinterens fe, på en trone af vissent bark, klædt helt i hvidt, fra øverst til nederst og med istapper i bæltet. ”Hvad kan jeg hjælpe dig med lille husalf?”\n”Jeg er ikke nogen alf!” siger Lathyrus fornærmet og glemmer helt at være høflig. ”Jeg er en nisse” ”Åh, for os er det det samme” svarer feen ”Nisser er blot alfer der ikke har fået vinger endnu” ”Kan jeg få vinger!!!?” udbryder Lathyrus begejstret ”Det kan man aldrig vide” svarer feen ”vinger kommer hvis de vil, det er ikke noget man selv kan bestemme. Men sig mig nu, hvad kan jeg hjælpe dig med?”\n”Åh” siger Lathyrus bedrøvet og glemmer et øjeblik alt om hvad hun er kommet for. ”Åh, åh, jo” siger hun pludselig meget hurtigt ”jeg-ville-høre-om-du-øh-om-de-øh-om-deres-overfeethed-ved-hvad-denne-nøgle-passer-til-den-har-været-min-tip-tip-tip-oldemors?”\n”Om jeg ved hvad nøglen der passer til? Hm, nøgler plejer at passe til en lås og låse plejer at sidde på noget, som nogen gerne vil passe på. Og noget nogen gerne vil passe på, plejer de at gemme godt. Hvor plejede din tip-tip-tip oldemor at gemme sine vigtige sager?” spørger feen tænksomt ”Tja, Gås fandt jo nøglen i brønden, så… åh, vand selvfølgelig, der er jo vand i brønden! Så det må betyde at min tip-tip-tip oldemor plejede at gemme sine ting under vand!” råber lathyrus glad ”Kom Vuf, vi må skynde os ned til søen” og så begynder hun at løbe og glemmer helt at sige tak. Det ville nu heller ikke gøre den store forskel, for vinterens fe er allerede forsvundet og der hvor hun stod, er sneen langsomt begyndt at dale ned.\n“Skynd dig Mis, vi skal nå ned til søen før det bliver mørkt. Brrr! jeg synes det bliver koldere og koldere, bare jeg dog ikke havde glemt min hue. Men nu er vi der lige snart. Faktisk burde vi være der nu. Hvor søren er søen blevet af?”\n13. December – ude på isen (Katrine)\nSøen er selvfølgelig ikke forsvundet. Lathyrus og Vuf står faktisk lige oven på den, men… ”Søen er jo frosset til is!” siger Lathyrus og stamper med foden, så isen knager faretruende. ”Ja det er hvad der sker når Vinterens fe kommer på besøg” siger en lille stemme pludselig lidt derfra. Lathyrus kan ikke se hvem det er, for lige der hvor stemmen kommer fra, er der pludselig helt tåget. ”Men hvordan finder vi så ud af hvad der er gemt på søens bund, og hvem er du?” spørger hun. ”Hm, det var hele to spørgsmål på en gang” svarer stemmen ”hvad vil du helst vide?” “Jeg vil helst vide det første, for det er det vigtigste. Men jeg vil også gerne vide hvem jeg taler med, så jeg må heller vide det sidste først.” svarede lathyrus og forsøgte at lyde mere høflig denne gang. “Meget vel, så skal du få svar på begge dele. Jeg er Sommerens fe og det er min skyld at det er tåget, for hvor jeg end træder, tør alting og begynder at gro. Men i dag er mine kræfter ved at være brugt op for denne gang og det er på tide at min søster Vinterens fe tager over, og lægger alting i dvale under sne og is for en tid. Men før jeg tager af sted, vil jeg svare på dit andet spørgsmål så godt jeg kan.” svarer stemmen og nu kan Lathyrus se hvor den kommer fra.\nI en stor gylden messingkedel, som næsten er frosset fast i isen, sidder en lille solgul fe, med en blomst i den ene hånd og en gylden due i den anden. ”Det som passer for enden af nøglen, er rigtig nok gemt under favne af vand, men bundet af magi, som kun to kan forløse” siger sommerens fe. ”Øh, det forstår jeg ikke ret meget af” siger lathyrus sandfærdigt, for hun forstår virkelig ikke et pluk. Hvad mon ”som kun to kan forløse” betyder, tænker hun. ”Mere kan jeg ikke røbe” tilføjer feen, som om hun har hørt Lathyrus tanker ”men hvis du går over til krattet derovre ved bredden, hvor der findes en våge i isen, så kan det være du finder hjælp til at løse gåden” og pist! så var Sommerens fe forsvundet som dug for solen.\n14. December – på det dybe vand (Katrine)\nDa Lathyrus nærmer sig bredden, kan hun skimte et hul i isen under en af de snedækkede buske, hvor vandet aldrig rigtig fryser til is. Lige netop sådan et sted, hvor fiskene plejer at komme op til overfladen efter luft, når resten af søen er frosset til. ”Fisk! Selvfølgelig, hvor er jeg dum” udbryder Lathyrus og slår sig for panden ”Fisk når jo helt ned til bunden, så de må kunne hjælpe mig” og så sætter hun i løb, det bedste hun kan på den glatte overflade. Men Mis er kommet hende i forløbet. Den sidder allerede ved hullet og stirrer interesseret på to gyldne fisk der svømmer rundt nede i vandet. ”Meeoow” siger Mis og flikker med halen. ”Nej Mis! Du må ikke gøre dem noget. Vi har brug for deres hjælp” råber Lathyrus. Men Mis ser bare på hende, som om det ved den da godt og det er da KUN derfor den er her. Og det er det måske også, tænker Lathyrus. Gås viste jo at vi skulle lede i brønden og Vuf fulgte med ud i skoven helt af sig selv, så måske viste den også hvor vi kunne finde Vinterens fe. Hm, det ser ud til at dyrene ved mere end jeg gør, så fiskene er nok de helt rigtige at spørge. ”Fisk i det dybe vand, ved I om det der passer for enden af nøglen, gemmer sig på søens bund?” ”Blyb-blob-det gør det” gurgler fiskene i kor ”men kun den der ved hvad der ligger på søens bund, kan få det op” ”Ah-hva-for-noget” siger Lathyrus ”det gir da ingen mening. Hvis jeg vidst hvad det var, behøvede jeg jo ikke spørge om hjælp!” ”Blob-blib tænk dig om” bobler fiskene ”måske ved du mere end nu tror”. Hm, tænker Lathyrus, hvor gemmer jeg selv de ting jeg gerne vil passe på? ”Åh, i en kiste selvfølgelig! Men vent, oldemors gamle dragkiste, som ingen har kunnet finde i flere hundrede år, det er jo den der ligger på bunden af søen selvfølgelig!”\nOg ganske rigtig. Fiskene beder Lathyrus om at få enden af hendes reb og så svømmer de ned for at binde det fast om dragkisten, så Lathyrus kan trække den op på land. Det bliver spændende at se hvad der gemmer sig i det, når først lathyrus får den åbnet.\n15. December – på bunden af kisten (Katrine)\n”Puha, den er godt nok tung” stønner Lathyrus, da hun endelig har fået trukket oldemors dragkiste op på land. ”Gad vide hvad hun har gemt i den, for en bageopskrift kan da ikke veje så meget alene, lige meget hvor hemmelig og magisk den end er.” Lathyrus tager nøglen frem, som hun har haft hængende om halsen, stikker den i låsen og drejer rundt. Katjing! siger det og låget ryger op med det samme. ”Hold da op” udbryder hun ”sikke en masse ro…øh ting tip-tip-tip oldemor har gemt. Lad os se … et portræt af julemanden, hm ja, de var vist også fætre og kusiner. Ush! en gammel udstoppet ørn, en kuffert og … hov det er sørme makkeren til lysekronen der hænger ude hos fårene, tænkte jeg det ikke nok. Hvad er det der hænger der … nej ved I nu hvad, det er jo en gammel pølsestump. Jeg tror vist min oldemor må have været lidt distræt. Den lugter nu frisk nok. Men hun har vel også fyldt kisten her med magi, for hvordan skulle den ellers have holdt sig tør dernede på bunden af søen i så mange år.” Lathyrus roder videre i alle de mærkelige ting der ligger i dragkisten, mens Mis ser nysgerrigt til på afstand. Den håber nok på at der måske har forvildet sig en fisk med op, men beklager Mis, jeg tror fiskene har kunnet lugte magien og har holdt sig langt væk. ”Åh se Mis, her er oldemors magiske kagerulle. Så kan det kun gå godt med julebagningen i år. Men hvor pokker er … der! Der er den!” Aller nederst i dragkisten, godt gemt under en masse rod, ligger, ikke bare tip-tip-tip oldemors opskrift på honninghjerter, men HELE hendes hemmelige og magiske kogebog. ”Nu skal der rigtig nok bages og steges og brases – både her og i Lapland!”\n16. December – kanel i næsen, mel i håret og en lille julebimmelim (Anneli)\n”Det var sørme godt at jeg endeligt fandt tip tip tip oldemors kogebog og opskriften på de magiske honninghjerter. Nu er det bare om at få tændt op i komfuret og ælte dejen sammen. Det var sørme også heldigt, at jeg allerede havde alle de hemmelige krydderier i fadeburet, for ellers måtte jeg have sendt Gås af sted til min gamle søster i Litauen.”\nLathyrus er straks gået i gang med oldemors opskrift, selvom komfuret hernede er lidt højt, så hun er nødt til at stå på en stol for at kunne nå helt op. Men hvad gør det nåhr… “Åhhh” sniff sniff “Sikke en liflig duft. Kanel i mine næsebor, det er det bedste jeg ved, det er lige til at blive i julehumør af! Men først en kop af oldemors gode gløgg…den varmer helt ned i træskoene. Og så er det ellers om at fylde dåsen med de bedste honninghjerter og få dem sendt afsted med postflyveren til Lapland.”\n“Tju hej hvor det går! Ups…nu må jeg dog ikke glemme at jeg selv snart skal have gæstebud. Nå…men” slupr slurp … hik … hik “Scshååål!!! Jeg bager schørmmmme liiiiiiiiige en echstra porschuiuiuon…hik”\nÅhh nej, hvad er det dog Lathyrus gør…hun har vist fået for meget julegløgg. Den er også stærk, det ved hun jo godt, det var sådan oldemor bedst kunne lide den. Nå ja, vi under hende det, hun må trænge til at få varmen oven på det eventyr. Men bare hun ikke brænder alle honninghjerterne på.\n17. December – Teslabberas (Katrine)\n“Åh, mit hoved – I må ikke snakke så højt” Jeg tror Lathyrus har lidt ondt i hovedet idag. Jeg kan i hvert fald se at hun har taget sig en stor kop kaffe, selvom det jo er teslabberas hun har inviteret til. Og de andre snakker bare lystigt videre, for det er jo frygtelig længe siden de sås sidst. Sikken summen af stemmer og Mis der spinder fornøjet, Vuf der tigger ved kagedåsen og Gås der bliver ved med at stikke sit næb i alting. Det er næsten for meget af det gode, men det er nu også dejligt at få besøg af alle sine venner. Kanin, Bjørn og Lathyrus’ lille Niece Mirabel, som er kommet på besøg helt fra Litauen. “Nå ja, jeg skulle hilse fra mor” siger mirabel pludselig “jeg har en masse af hende hemmelige krydderier med til dig” “Åh det var heldigt, for jeg brugte de sidste da jeg bagte igår” og hun bliver nok nødt til at bage nogen flere honninghjerter idag, for de sidste hun bagte igår brændte selvfølgelig på, men det siger hun nu ikke højt … hm, ja sådan kan det gå. Men hun kan jo ikke sende brændte honningkager afsted til Lapland.\n18. December – byen bag spejlet (Katrine)\n”I dag er det vist blevet tid til at få ordnet julegaverne” sagde Lathyrus til sig selv her til morgen. Men nisser handler naturligvis ikke julegaver lige som os andre, kan I jo nok forstå. De bruger selvfølgelig magi. Eller en lille bitte smugle magi i hvert fald. For Lathyrus er taget på besøg i det blå hus i den lille by bag spejlet, hvor Hr. Jokumsen bor. Han laver de mest vidunderlige ting, og man behøver bare at give ham en liste med navnene på alle dem man vil give gaver, så ved han lige præcis hvad de ønsker sig allermest.\nMen for at komme derind bag spejlet, er Lathyrus først nødt til at blive mindre, meeeeeget mindre og det er ikke helt let. Det er en meget kompliceret trylleformular, men Lathyrus har heldigvis gjort det så mange gange nu, at hun hurtigt krymper og bliver præcis så lille, at hun kan komme ind ad døren i det blå hus. Men træskoene har hun sørme glemt at krympe denne gang, så dem har hun måttet efterlade udenfor. Hvis I er helt stille, så kan vi måske… ”Hviske…tiske…tiske…hviske” … ja nu kan jeg høre dem viske derinde, så Lathyrus er nok igang med at bestille de sidste gaver. Jeg kan se at hun allerede har fået nogen af dem med ud. Hm, gad vide hvem de er til?\n19. December – der pakkes hemmeligheder ind (Anneli)\n”Lad os se, hvem var denne her nu til… thi hi, nåhr jo … he he, den skal han nok blive glad for” Lathyrus er gået i gang med at pakke alle gaverne ind. Det har ikke været nemt at liste sig til i hemmelighed. Hver gang hun troede, at nu var hun helt alene, så opdagede hun at et par nysgerrig øjne alligevel så til. ”KAN I SÅ KOMME UD!” har hun tordnet mange gange, men lige meget har det hjulpet, lige indtil… ”Sengetid! Og dem som ikke vil i seng, har heller ikke fortjent en julegave!” … og så var der ellers nogen der fik travlt med at komme i seng. Nu er klokken blevet mange og Lathyrus kan høre at der endelig er helt stille i huset. ”Hum hum… og den her er selvfølgelig til… ja den må jeg nok hellere få pakket godt ind, for hun har det med at mærke på alle gaverne. Men mon ikke… jo jeg tror det her papir vil være perfekt”\nNu må du ikke blive oppe hele natten Lathyrus, for så sover du jo bare hele dagen væk i morgen.\n20. December – i sneen (Katrine)\n”Hviiiin… skræææp… vuf vuf… miaaauuu” Lathyrus blev ikke helt færdig i går, så mens hun pakker de sidste gaver ind, har hun sendt alle ud at lege i sneen. Mis, Vuf, Gås og Mirabel er gået ud på marken til Hr. Snemand, hvor de er i gang med at… hm, jeg tror de er ved at bygge en sneborg, men uh nej, nu går det vist galt… ”Hov din… det skal du få betalt” Swiiiish splat! ”Hi hi, nu er det din tur Gås” … ja tænkte jeg det ikke nok, nu har det udviklet sig til sneboldkamp. Lad os håbe at Lathyrus har fyret godt op i brændeovnen, for der er nok nogen der skal hænges til tørre når de kommer hjem. Men sjovt ser det ud. Selv de gnavne får ser fornøjet til.\n21. December – Ole O’s Juletræsservice (Katrine)\n”Så står vi op små venner! Klæd jer varmt på, for i dag skal vi i skoven efter et juletræ” Siger Lathyrus ”Jaaaaahhhh” råber Mirabel og springer ud ad sengen ”det største vi kan finde! Et der kan nå heeeelt op til taget” ”Selvfølgelig” Svarer Lathyrus ”I får lov at vælge, men så skal I også hjælpe med at fælde det og slæbe det med hjem. Men klæd Jer varmt på, for det er koldt i dag.”\nOle O’s Juletræsservice står der på skiltet, men hvor er Ole O? ”Ha, han ligger nok og snorker derhjemme endnu” griner Mirabel ”Hysh” siger Lathyrus ”vist gør han ej” men hun tænker ved sig selv, at det gør han nu nok. ”Men det gør ikke noget” siger hun højt ”vi låner bare en sav og en økse” og så går de alle sammen ud i skoven, for at finde det perfekte juletræ.\n22. December – ris og ros (Katrine)\nSom jeg nævnte tidligere, så havde Lathyrus gemt posen med risengryn et sikkert sted. Nu er det blevet tid til at finde den frem, for i morgen skal der laves mad, det er bare det… ”Hvor var det nu jeg lagde den… ikke i skuffen… ikke i skabet… ikke under sengen… ikke i skorstenen… hm, hvor søren var det nu?” Nej nej nej Lathyrus, jeg tror den ligger et mere HEMMELIGT sted, tænk dig nu om. ”Åh, nu kan jeg huske det! Jeg lagde den jo i smørkærnen ude hos Fru Ko.” Lige netop Lathyrus! Du havde lagt posen et sted, hvor du vidste at du ville finde den, for der skal jo både mælk og smør til at lave en god julegrød. Så Lathyrus tager fat i spand og hue, for at går ud at malke og kværne. ”Må jeg komme med?” Spørger Mirabel ”Ja selvfølgelig” Svarer Lathyrus ”Du kan malke, mens jeg kværner smør.”\n”Miauw?” ”Ja, så lad gå da Mis, men ikke noget med at drikke af spanden denne gang” siger Lathyrus strengt og hælder lidt kærnemælk op til den, før hun fortsætter med smøret. “Puha! Jeg får rigtignok varmen af det her. Jeg tror du har mere brug for at få varmet ørerne end jeg har” siger Lathyrus og sætter huen på hovedet af Fru Ko. Bump! Risle! Åh nej Lathyrus nu fik du væltet posen med risengryn! Nå der er vist stadig nok til at lave grød af i morgen.\n23. December – Dagen før dagen (Anneli, Linnea & Katrine)\nSå er det blevet dagen før dagen og alle er så spændte at de næsten får ondt i maven, bare ved tanken. ”Må vi ikke nok pakke en gave ud nuuuu?” plager Mirabel ”Nej I må vente til i morgen” svarer Lathyrus, som står ude i køkkenet og er i gang med at koge risengrød og bage de sidste kager. ”Men I kan hjælp med at pynte og dække op, så alting er fint og klart til alle gæsterne kommer i morgen”\nOg det gør de så. Mirabel sætter tallerkner frem, Gås tager sig af glassene og Vuf lægger forsigtigt bestik frem, uden at savle for meget. Mis derimod kravler rundt oppe på bjælkerne og hænger guirlander og flag op, så det bliver rigtig festligt. Lathyrys havde i forvejen hængt den store fine lysekrone op og flyttet sengen og dragkisten ud i pulterkammeret, hvor de allesammen må sove de næste par dage. I stedet står nu det store langbord, hvor der kan være plads til rigtig mange gæster. Det er dog ikke så tit at Lathyrus får så mange på besøg på en gang, så hun har forsøgt at skrabe alt hvad hun har af glas, tallerkner og bestik sammen, men… ”Lathyyyyrus! Der er ikke skeer nok.” Råber mirabel pludselig ”Hm, nå men så er der nok nogen der må spise grøden med en gaffel. Fru Ko behøver i hvert fald ikke nogen ske” og heller ikke Vuf, Mis og Gås tænker hun ved sig selv, men hun siger det ikke højt, for ikke at fornærme dem. Men nu er de også næsten klar. I morgen skal de pynte juletræet og så er der fest… ”Suk, der er stadig Laaaaaaang tid til!”\n24. December – Gæstebud & Glædelig jul (Katrine, Linnea, Anneli)\n”Nu er det jul igen og nu er det jul igen… og det er eeeeeendelig jul” Mirabel har sunget lige siden hun stod op, meeeeget tidligt i morges og både Mis, Vuf og Gås har sunget med, med hver deres stemme. Nu står de allesammen og venter spændt ved døren. Det vil sige, Mis har sat sig i vindueskarmen, hvor den kan holde øje med hvem der kommer og give de andre besked. ”Miiaaauuu” ”Lathyrus Lathurus nu kommer deeee, skynd dig, skynd dig!” råber Mirabel ivrigt ”Ja ja jeg kommer nu” svarer Lathyrus ude fra køkkenet, hvor hun har haft travlt med de sidste forberedelser. ”Er I klar? Nå lad os se hvem der kommer” og så vælter det ellers ind med gæster fra nær og fjern, gamle som nye venner.\nFørst de forslugne grise og de gnavne får. Vinterens og sommerens Fe har taget de små guldfisk med i en glasskål. Kanin, Bjørn, Hr. Snemand, Fru Ko kommer bagefter og så selvfølgelig Hr. Jokumsen, men han er så lille at man næsten ikke kan se ham. ”De må vist hellere få lov at sidde i en træsko heroppe på bordet, så de ikke bliver klemt” siger Lathyrus til ham. Hun havde egentlig også inviteret vindheksene og de kloge ugler, men de vil helst blive udenfor, hvor det er dejlig koldt og vinden suser så lystigt. Det er to af de vise mænd, som er kommet helt nede fra Østerland, til gengæld ikke så glade for. ”Ih det var dog en forskrækkelig forkølelse de har fået Hr. Vismand” siger Latyrus bekymret ”Nja, I har dne fjnygteligt koldt herobbe” svarer den ene vise mand snottet ”Min njæse ljøber noget så forskræggeligt. Heldigvis er bin kære med-vismand så nærsynet at han igge kan se det”\n”Nå men nu hvor alle er kommet, så skynd Jer at sætte jer til bords, så vi kan komme i gang inden grøden bliver kold” ”Åh, RISENGRØD, det har jeg glædet mig til et helt år!” udbryder den nærsynede vismand og så begynder de ellers at spise … og gumle… og smaske… og… og… bøvse. Nej altså Grise, kan I så holde bordskik. Nå ja, det er for resten ikke alle der får risengrød. Fru Ko vil helst have hø og Gås foretrækker bær og æbler. Hr. Jokumsen er allerede mæt, efter det første risengryn, mens Kanin lystigt gnasker den ene gulerod i sig efter den anden. Men resten skovler risengrød i sig med skeen, bortset fra Vuf, som slikker tallerknen og Mis, der sidde oppe på bordet og lystigt labber risengrøden i sig.\n”Højt fra træets grønne top…” da de er færdig med at spise, synger de og danser om juletræet så det hele hopper. Og så er det eeeeeendelig tid til at pakke gaver ud ”Jaaaaaaaa!” råber Mirabel ”må vi dele gaverne ud?” ”Ja gør I endelig det” svarer Lathyrus og så går Mis, Vuf, Gås og Mirabel på skift rundt med en gave til alle. Og det er selvfølgelig lige netop det de altid har ønsket sig. ”Ho ho ho!” ler Hr. Jokumsen veltilfreds fra sin træsko, for han gættede selvfølgelig rigtig igen i år.\n”Ih, en lille gylden klokke!” udbryder sommerens fe overrasket ”den vil minde mig så dejligt om alle mine klokkeblomsters blide ringlen, her om vinteren, når det er koldt og de er gået i hi.”\n”Uh, en vifte” sipper det ene får (hemmeligt begejstret) ”ja den skal nok bekomme sig. Det kan trods alt være gyseligt varmt med al den uld… selvom den klæder mig selvfølgelig!”\n”Jahuuuuu, en traktor” knager Hr. Snemand ”Nu kan jeg komme rundt og bygge sneborge overalt. Sikke en fest!”\nJa sikke en fest og sådan bliver det ved, lige til det er så sent, at Lathyrus må bære de små i seng. ”Sikke dog en dejlig december og tak fordi I kom alle sammen” siger hun til resten af gæsterne, da de til sidst også lige så stille begynder at liste hjemad. I morgen er det tid til stilhed og eftertanke, og også til at glæde sig over de gaver man har fået selvfølgelig.\n(Iøvrigt – idag er Lathyrus ikke usynlig mere. Kan I gætte hvor hun sidder?)\n26. December – det er dagen på dagen på dagen…\nDet er blevet 2. Juledag og bare fordi vi ikke kigger, så går livet jo stadig videre for Lathyrus og hendes venner. Så lad os lige se med en sidste gang, før vi siger helt farvel og tak for denne gang.\nAlle pakkerne er pakket ud, bordet er ryddet og de fleste gæster er for længst nået hjem. I pulterkammeret flyder bunker af krøllet papir og gavebånd, og i køkkenet står en grydefuld opvask og venter. Men det kan Lathyrus ikke tage sig af lige nu, for… ”Puha, det var rigtig nok en dejlig jul, men nu er jeg sørme også træt. Hm, måske man skulle gå i hi igen, indtil det bliver forår.” siger hun ”nå men skål en sidste gang, kære vismænd, før I rejser hjem til Østerland!” Ja de to vismænd har allerede pakket deres gaver sammen og tager snart af sted, for de har langt hjem. ”Åh tusind tak for den fine lup” siger den nærsynede vismand ”nu kan jeg læse avisen igen” ”Ja å tag for alle de dajlige lommedørklæjer” siger den forkølede vismand ”Det var så lidt” siger Lathyrus ”og selv tak for gaven alle sammen. Tag en kage til, inden I skal af sted” … Nå men sådan kan det jo sikkert blive ved i lang tid. Det er jo det med afskeder, de har det med at trække i langdrag. Det er også snart ved at være tid til at vi skal sige farvel, men først synes jeg lige vi skal tage en tur rundt og se hvem der egentlig fik hvad i julegave.\nJo altså, Lathrus fik en stort syskrin, så hun endelig kan få samlet alle sine sysager et sted, og Mirabel fik den dejligste dukke. Mis fik et kæmpe garnnøgle, Vuf en stor rød fløjlspude at sidde på, men den største gave var nok Gås’, som fik et kæmpe udhulet æble til at bygge rede i. Lathrus har været ude i skoven, for at bede vindheksene om noget at fore den med, og de forærede hende alt det hår de har redt ud af deres lange manker, så Gås har noget blødt at lægge sine æg i, når det er blevet tid for det altså … er det det Gås? Nej ikke?! Ok så lad os gå videre og se på hvad de andre gæster fik.\nDe forslugne grise var åbenbart også forfængelige, for de har hver fået en fin silkesløjfe om maven. De gnavne får fik en vifte hver, og jeg tror næsten de ser lidt mindre hovne ud allerede. Vinterens Fe fik et glas fuldt af sne- og isblomster. Sommerens Fe har hængt den fine messingklokke hun fik, på tuden af sin gyldne kaffekande og den klinger så fint her i frostvejret. Og nu vi taler om frost, så er Hr. Snemand allerede begyndt at laste snebolde op på ladet af sin traktor, så han kan komme ud og bygge nye sneborge. God arbejdslyst Hr. Snemand! Hov jeg glemt helt de små guldfisk. De har fået en frostsikret vandvogn, så de kan køre på besøg hos familien i søerne der ligger østen for solen og vesten for månen. Hos Kanin og Bjørn er de gået igen med teslabberaset igen, mens de glæder sig over deres gaver. Bjørn fik det legetøjs tog den altid har ønsket sig og Kanin fik en glas syltede gulerødder, som man jo aldrig kan få for mange af. Fru Ko står i stalden og tygger drøv, mens hun ind imellem stolt virrer med hovedet, for at høre lyden af den store flotte kobjælde, hun nu har i et rødt bånd om halsen. Men vi må selvfølgelig ikke glemme Hr. Jokumsen, selvom han er så lille, at han er let at overse. Han kørte hjem i en rasende fart, i sin nye fine sportsvogn. Ja det er selvfølgelig en legetøjsbil, så han er nødt til at træde i pedalerne, for at komme fremad. Men… ”det gør skam ikke noget” pipper Hr. Jokumsen bag rattet ”så får jeg jo bare lidt motion samtidig”.\nEr der nogen vi har glemt? Nej der er der vist ikke. Så nu tror jeg vi lige så stille skal liste af og lade dem i fred og ro med deres gaver. Vi kan jo gå hjem og nyde vores egne. Fik I nogen gode gaver? Det gjorde jeg i hvert fald. Og husk på, hvad du ønsker skal du få … og hvis du ikke fik det denne gang, så får du det sikkert en anden gang.\nGOD NAT & GODT NYTÅR!


Sundere liv i socialpsykiatrien - PDF\nDownload "Sundere liv i socialpsykiatrien"\n1 Sundere liv i socialpsykiatrien Effekt af intervention og imødekommelse af psykiatribrugeres behov Forskning i organisationens betydning for livsstilsændring ved interventionen Sundere liv i socialpsykiatrien Partnerskabsgruppen for Sundere liv i socialpsykiatrien Botilbud, aktivitetstilbud, bostøtteordning m.v. under socialpsykiatrien i: Herning Kommune Holstebro Kommune Randers Kommune og Syddjurs Kommuner Regionale socialpsykiatriske botilbud i Region Midtjylland: Sct. Mikkel, Viborg Blåkærgård, Viborg Tangkær, Ørsted Sønderparken, Hornsyld CFK Folkesundhed og Kvalitetsudvikling, Region Midtjylland Lise Arnth Nielsen Projektleder, Sundere liv i socialpsykiatrien, sygeplejerske Lucette Meillier Seniorforsker, cand.comm. ph.d Viola Burau Lektor, politolog, ph.d Ulla Væggemose Seniorforsker, cand.pharm. et art., ph.d\n2 Baggrund Det er et slående faktum, at mennesker med langvarig psykisk sygdom har både flere livsstilssygdomme og højere motivation for livsstilsforandringer end resten af befolkningen. Det kan pege på, at den nuværende organisering af psykiatritilbud ikke formår at imødekomme behov for støtte i forhold til fysisk sundhed. Der er brug for tværsektorielt samarbejde mellem psykiatri og forebyggelsesområdet om støtte til sundhed og håndtering af fysisk sygdom. Gennem et stort interventionsprojekt - Sundere liv i socialpsykiatrien har vi sammen med ledere, ansatte og brugere udviklet en række tilbud i forhold til psykiatribrugere, som hviler på litteratur om hvilke forebyggelsesstrategier som er vist effektive for sårbare grupper. Vi vil forske i hvordan de anvendte strategier virker i socialpsykiatrien med henblik på at og udbrede de mest etisk forsvarlige og effektive strategier til andre danske organisationer i kontakt med psykiatribrugere. Multisygdom er udbredt blandt mennesker med langvarig psykisk sygdom og de har signifikant flere somatiske sygdomme end den øvrige befolkning. 78% vs. 64% har mindst én somatisk sygdom, 55% vs. 35% har to sygdomme eller mere (1). Overdødeligheden blandt mennesker med psykisk sygdom repræsenterer 20 mistede leveår for mænd og 15 for kvinder (2). Flest tabte leveår skyldes somatisk sygdom (3). Livsstilssygdomme har størst betydning. Diabetes og metabolisk syndrom er udbredt blandt mennesker med psykisk sygdom. Hjertekarsygdomme og apopleksi er fordoblet og det vurderes at disse sygdomme spiller den største rolle for overdødeligheden (4). Multisygdom er både belastende for psykiatribrugerne og dyrt for sundhedsvæsenet. Der er et påtrængende behov for at bremse udviklingen af livsstilsbetingede sygdomme blandt mennesker med psykisk sygdom. European network for promoting the physical health of residents in psychiatric and social care facilities (HELPS) har undersøgt faktorer med betydning for udvikling af somatisk sygdom hos mennesker tilknyttet psykiatriske organisationer (5). HELPS fremlægger årsagerne til udviklingen af somatisk sygdom som et samspil mellem psykiatriens manglende fokus på fysiske symptomer og bivirkninger af medicinering, livsstil samt omgivende miljø (se figur 1).\n3 Kilde: Weiser et al (5) Livsstil er en væsentlig faktor for de somatiske sygdomme, men ved forebyggelse af somatisk sygdom er der er behov for at imødegå årsagerne på flere niveauer. Motivation for forandring Mennesker med langvarig psykisk sygdom har en mere usund livsstil end de øvrige borgere i Region Midtjylland. Usundt kostmønster: 20% = 8 procentpoint flere end i den øvrige befolkning Svær overvægt: 28% = 13 procentpoint flere end i den øvrige befolkning Regelmæssig motion: 39% = 15 procentpoint færre end den øvrige befolkning dyrker idræt eller regelmæssig motion i fritiden Ryger dagligt: 41% = 20 procentpoint flere end i den øvrige befolkning (1). Motivation til forandring af livsstil, blandt mennesker med langvarig psykisk sygdom med usund livsstil, er højere end for den øvrige befolkning for tre ud af fire sundhedsvaner. Motiveret til at ændre livsstil blandt de der spise usundt, har BMI >30, bevæger sig for lidt eller ryger Ønsker at spise sundere Ønsker i høj grad at tabe sig (BMI >30) Ønsker at være mere fysisk aktiv Øvrig befolkning 56% 66% 57% 70% 68% 75% Mennesker med langvarig psykisk sygdom Rygestop 74% 69% Tabel 1: Ønske om ændring af livsstil blandt mennesker med langvarig psykisk sygdom med usund livsstil til sammenligning med den øvrige befolkning i Region Midtjylland. Hvordan har du det? 2010 (1). Ønske om støtte til forandring højt Upublicerede resultater fra Hvordan har du det? viser, at ønsket om støtte til rygeophør er højere blandt mennesker med en psykisk sygdom end for den øvrige befolkning. Blandt dagligrygere som er motiverede for rygeophør ønsker 65% støtte hertil mens det kun er 49% i den øvrige befolkning. En upubliceret spørgeskemaundersøgelse blandt 449 psykiatribrugere i projektet Sundere liv i socialpsykiatrien viser tilsvarende tal: Blandt motiverede til rygestop ønsker 57% støtte og hjælp Blandt brugere som ønsker at ændre madvaner ønsker 57% støtte og hjælp Blandt brugere som vil være mere fysisk aktive ønsker 63% støtte og hjælp (6). Barrierer for forandring Det er således ikke motivationen til forandring blandt de der har usunde vaner, som mangler. Derimod mangler effektive indsatser, støtte og opbakning som imødekommer behovet blandt mennesker med psykisk sygdom. Selvom man er motiveret, kan der være mange forhindringer for at gennemføre forandringer i hverdagen. Det skal der tages højde for i sundhedsfremmeog forebyggelsesforløb for sårbare grupper.\n4 Litteraturen om barrierer og motivation for ændring af livsstil blandt psykiatribrugere er gennemgået i Vidensråd for Forebyggelses rapport og konklusionerne peger på, at det er faktorer som ligger ved siden af livsstilsinterventionen som kan have betydning for udbyttet. F.eks. den psykiske sygdom i sig selv, manglende energi og initiativ, bivirkninger ved den medicinske behandling samt social isolation og vanskeligheder ved at skabe struktur. Personalets negative holdninger til livsstilsforandringer kan udgøre en barriere mens opbakning fra familie og venner vurderes betydningsfuldt (7). Der rapporteres kun én dansk kvalitativ undersøgelse af barrierer for livsstilsforandring blandt unge med diagnosen skizofreni. I undersøgelsen, som er foretaget blandt syv unge, findes ambivalens og modstridende fordele og ulemper for at deltage i fysisk aktivitet. Inaktivitet stod i modsætning til energi ved fysisk aktivitet. Oplevelse af forvirring og psykotisk grundet manglende orienteringsevne stod overfor at opleve sig kropsligt samlet gennem bevægelse. Socialt samvær var på den ene side angstskabende og udbytterigt og en væsentlig barriere for at deltage var angst samtidig med at fysisk aktivitet oplevedes som en vej til følelse af ro (8). Blandt ledere og medarbejdere fandt Socialstyrelsen i 2012 en række udfordringer ved implementering af sunde kost- og motionsvaner på bosteder. Kun 20% oplever at bostedet har succes med at integrere sund mad og 13% med at få deltagerne til at dyrke motion. Det er en udbredt holdning at beboerne ikke har lyst til at spise sundt eller deltage i bevægelse og 38% af medarbejderne angiver at de mangler redskaber til at motivere målgruppen (9). Der er et massivt behov for tiltag, der imødegår de særlige belastninger og vanskeligheder, der knytter sig til forandring af livsstil, når man har en psykisk sygdom. Forslag til effektive indsatser Undersøgelsen Psykisk sygdom og ændringer af livsstil fra Vidensråd for Forebyggelse, gennemgik i 2012 litteraturen om effekterne af individuelle eller gruppebaserede livsstilsinterventioner for mennesker med psykisk sygdom specifikt bipolare lidelser, skizofreni og depression. Der blev fundet nogen evidens for effekt af interventioner med fokus på kost og vægt, fysisk aktivitet og rygeophør, men rekruttering og fastholdelse af deltagere giver udfordringer. Effekter af livsstilsinterventioner varierer for typer af livsstil og for psykisk lidelse. (7). I en litteraturgennemgang om effekter af interventioner blandt sårbare grupper blev der peget på, at forandring af rammer for sund mad og bevægelse har en selvstændig effekt, og at effekten kan forstærkes ved individuel rådgivning eller gruppeforløb (10). Formålet var at identificere interventioner, der motiverer til adfærdsændringer for sund mad og fysisk aktivitet blandt mindre ressourcestærke mennesker. Litteraturgennemgangen leder os til følgende antagelser: Strukturel forebyggelse gennem praksisforandringer i de organisationer, som psykisk syge opholder sig i, er en af de mest effektive enkeltmetoder til at understøtte forandring af livsstil, der kan føre til kroniske livsstilsbetingede sygdomme Personale, lokalsamfund og organisationer, som psykisk syge er i kontakt med, spiller en væsentlig rolle for forandring ved siden af nære relationers støtte Individuel rådgivning og gruppeforløb med fokus på livsstil har begrænset virkning i sig selv, men forstærkes ved en multikomponentindsats i det omgivende miljø i form af strukturel forebyggelse og støtte fra netværkspersoner (10). Individuel rådgivning, gruppeforløb og igangsætning af f.eks. mad- og bevægelsesaktiviteter kræver mange personaleressourcer, og er ikke effektive når de står alene. Strukturel forebyggelse gennem politikker, sunde rammer og understøttende regler er forholdsmæssigt billigere og har længerevarende virkninger. Projektet Sundere liv i socialpsykiatrien indeholder livsstilsinterventioner og strukturel forebyggelse, baseret på ovenstående principper.\n5 Interventionsprojektet - Sundere liv i socialpsykiatrien Sundere liv i socialpsykiatrien har til mål at forebygge somatisk sygdom blandt dens brugere. Interventionsprojektet gennemføres i perioden og er en omfattende indsats, som tager udgangspunkt i HELPS årsagstrekant for fysisk sygdom (figur 1). Både strukturelle forhold i organisationerne, personaletilgange, individuelle livsstilsfaktorer og medicin sættes i spil med inddragelse af ledelse og brugere. Gennem kurser og kompetenceudvikling designer og implementerer personalet selv alle aktiviteter. Af tabel 2 fremgår hvilke organisationer som indgår i interventionen. Botilbud, aktivitetstilbud, bostøtteordning m.v. under socialpsykiatrien Herning Kommune Holstebro Kommune Randers Kommune og Syddjurs Kommuner Socialpsykiatriske botilbud under Region Midtjylland Sct. Mikkel, Viborg Blåkærgård, Viborg Tangkær, Ørsted Sønderparken, Hornsyld Tabel 2: Involverede organisationer i interventionen Sundere liv i socialpsykiatrien. Målgruppen for interventionen er organisation, personale og i sidste ende brugere af socialpsykiatrien. 24 socialpsykiatriske tilbud er omfattet af interventionen og det skønnes, at tilbuddene omfatter brugere. Alle bør være berørt af strukturelle forandringer og arbejdet med individuelle handleplaner om sundhed, men ikke alle vil være direkte berørt af aktiviteter under projektet. Brugere af socialpsykiatrien er involveret i inspirationsgrupper som har født ideer til ledelse og personale i organisationerne. Ledere og personale har udarbejdet og gennemfører sundhedspakker om mad, bevægelse, rygebegrænsning eller medicinforbrug ud fra organisationernes egne oplevede behov for at øge sundhedsfremme og somatisk sundhed. En sundhedspakke består af organisationens overvejelser og indsats ved en række fastsatte strategier: 1 Udformning af organisationens politik for mad, bevægelse, rygning eller medicinforbrug 2 Forbedring af fysiske rammer for sundhed 3 Etablering af regler om f.eks. mad, rygning, bevægelse og for støtteforanstaltninger 4 Aktiviteter om sundhed der underbygger gennemførte politik, etablerede sunde rammer og regler 170 ansatte fordelt på seks hold deltager i kompetenceudviklingskurser over 1½ år. Mellem kursusdagene arbejdes på at implementere udvalgte dele af sundhedspakkerne i dagligdagen. Der foregår mange aktiviteter i hver organisation som kan skabe synergi og all-round-støtte til brugerne. Der er ind til dato registreret 79 forskellige politikker, strukturelle forandringer og aktiviteter. Aktiviteter om forandring af livsstil kan understøttes af individuel eller gruppebaseret rådgivning af specialudannet psykiatripersonale og sundhedskonsulenter fra Randers Kommunes sundhedscenter. 33 personaler uddannes til livsstilsvejledere på et fem modul langt kursus på tværs af organisationer. De socialpsykiatriske organisationer har flere tiltag som involverer samarbejde med de kommunale sundhedscentre. Det sker i alle de involverede kommuner. I Holstebro Kommune og i den regionale socialpsykiatri arbejdes der i flere tiltag på at forstærke samarbejdet med de praktiserende læger for at fremme sundhed hos psykisk syge.\n6 Brugere i socialpsykiatrien udfærdiger handleplaner sammen med deres støtte-kontaktperson. Under projektet har de deltagende organisationer forpligtet sig til at medtage sundhedsmål i de obligatoriske handleplaner. Handleplanemner om sundhed er implementeret forskelligt i kommunerne og kan have forskelligt indhold i hver organisation. Nogle har faste spørgsmål om trivsel, sundhedsvaner og har registreret somatiske sygdomme samt mål for forandring. Andre organisationer har registreret BMI, sundhedsvaner og ønsker til deltagelse i aktiviteter. Handleplanerne følges op en gang årligt, og fortsætter som praksis efter interventionen. Se uddybet projektbeskrivelse her: Hvordan psykiatribrugere modtager forebyggelsestiltag er ikke undersøgt i psykiatrien. Barrierer, fordele og ambivalens ved konkrete livsstilsinterventioner bør undersøges yderligere i danske psykiatriske kontekster. Fastholdelse af effekt Strukturel forebyggelse i den form som er anvendt, er designet til fastholdelse. Gennem en ramme om udformning af politikker, ændring af fysiske rammer og ved indlejring i organisationer med ændring af mødestrukturer, regler og langvarig uddannelse af det ansatte personale overflødiggøres ekstern konsulentbistand med tiden. Det styrker fastholdelse af effekten at det er lederne, personalet og brugerne selv som definerer retning for interventionen indenfor de givne rammer og får indført praktikker i en normal hverdagspraksis frem for et energikrævende projekt. F.eks. glider det at gå tur og tale i stedet for at sidde og drikke kaffe, spise kage og tale osv. ind i en hverdagspraksis. Der pågår et langvarigt kulturarbejde indenfor hver organisation gennem et tre-årigt projekt, hvor deltagerne selv driver de indsatser som skal gennemføres. Det forudsætter vi fastholdt gennem påmindelser fra de strukturer de selv har etableret. Under interventionen har vi forsøgt at forstærke og fastholde effekten gennem deling af erfaringer og ekstern formidling. Der sker deling via personaleuddannelser på tværs, gennem inspirationsmøder og seminarer. Vi vil naturligvis også gerne sprede de virksomme strategier til andre kommuner i Danmark. Der frigives en større satspulje med fokus på sundhed og implementering af virksomme strategier indenfor psykitrien. Den planlægger vi at ansøge i 2014, så de gode modeller fra aktive organisationer i Sundere liv i socialpsykiatrien kan implementeres i alle regioner i Danmark. I første omgang formidler vi bedste virkemidler og resultater fra interventionen. Formidling fra projektet Sundere liv i socialpsykiatrien generelt Der er planlagt formidling af projekt Sundere liv i socialpsykiatrien på følgende måde: Resultatseminar Projektet afsluttes med et resultatseminar med deltagelse af fagprofessionelle og brugere. Resultatseminaret præsenterer aktiviteter, ideer og resultater fra interventionsperioden, og målet er at sprede de gode erfaringer til interesserede kommuner og organisationer i Danmark. Inspirationskatalog Der udgives inspirationskatalog med de mest succesfulde og effektive praksisændringer i forbindelse med resultatseminaret. Inspirationskataloget vil indeholde gennemgang af de fem bedst vurderede tiltag eller indsatser, med forslag til implementering af praksisforandringer med sundhedsfremmende og forebyggende sigte om mad, bevægelse og rygning i læserens organisation. Inspirationskataloget vil blive tilgængeligt elektronisk via kommunernes hjemmeside og skal medvirke til at sprede den gode og velafprøvede praksis på området.\n7 Forskning knyttet til interventionen Sundere liv i socialpsykiatrien Sundere liv i socialpsykiatrien er en kompleks og ressourcekrævende intervention. Det er derfor vigtigt at undersøge og dokumentere interventionens implementering og virkninger.. Det planlægges derfor at knytte et tværvidenskabeligt forskningsprojekt til Sundere liv i socialpsykiatrien. Dette følgeforskningsprojekt er væsentligt, dels med henblik på at undersøge effekterne af interventionen, dels med henblik på at skabe viden om hvordan der fremadrettet kan arbejdes Med strukturel forebyggelse i socialpsykiatrien. Således vil forskningsprojektet kunne bidrage til den begrænsede dokumentation på dette område. Forskningsprojektet rummer både proces- og effektevaluering og inkluderer undersøgelser af psykiatribrugere, interventionen, organisationer og effekt på trivsel og livsstil. Der gennemføres to forskningsprojekter, som beskrives separat i ansøgningen: 1. Virkning af intervention og imødekommelse af psykiatribrugeres behov 2. Organisationens betydning for livsstilsændring Projekterne er praksisnære og anvendelsesorienterede, og der vil ud over den videnskabelige formidling løbende blive givet tilbagemeldinger af resultater til de deltagende kommuner/institutioner. Forskningsprojekterne retter sig begge mod implementeringsbarrierer, og understøtter hinanden gennem hhv bruger- og personale-/ledelsesfokus på de centrale strategier.\n8 1. Forskning i virkning af intervention og imødekommelse af psykiatribrugeres behov Formålet er: at udvikle sundhedsfremme- og forebyggelsesstrategier i socialpsykiatrien, som imødekommer brugernes behov, forbedrer sundheden og hermed forebygger somatisk sygdom blandt mennesker med langvarig psykisk sygdom. Dette kan være model for fremtidige interventioner. Forskningens mål er: at pege på tiltag og kombinationer af strategier, som vil kunne imødekomme brugernes behov og optimere forebyggelse af livsstilsbetinget somatisk sygdom i socialpsykiatrien. Forskningsspørgsmål: 1. Hvordan sætter livsstilsinterventionen Sundere liv i socialpsykiatrien sig spor i brugernes handleplaner og sundhedsmål? 2. Hvordan forholder psykiatribrugere sig til interventionen Sundere liv i socialpsykiatrien? Hvilke barrierer, fordele og ulemper oplever brugerne for selv at deltage? 3. I hvilket omfang imødekommer de anvendte strategier i interventionen Sundere liv i socialpsykiatrien brugernes behov? Hvilke fremmende og hæmmende faktorer for implementering kan identificeres? Succeskriterier 75% af de undersøgte handleplaner har indført sundhedsmål. 50% af de psykiatribrugere der har indført sundhedsmål har arbejdet med ønskede planer og evalueret herpå. 25% af de der har indført sundhedsmål har opnået et eller flere af deres egne angivne mål. Gennemsnitligt for alle med angivne før og efter vægt har opnået vægtstop. 5% har tabt vægt og reduceret livvidde. 10% færre er fysisk inaktive. 10% flere er fysisk aktive 30 minutter om dagen. Der tilvejebringes konkrete bud på hvordan man kan imødekomme psykiatribrugernes behov for støtte til forandring af livsstil. Psykiatribrugerne føler sig imødekommet og aktiveret ved interventionen. Der kan angives en række principper for bedste måde at imødekomme psykiatribrugeres behov for livsstilsændringer. Forskningen giver feedback på strategi-elementer som kan afstedkomme justeringer og opstramning af fremtidige implementering. Materiale og metode Forskningen gennemføres ved: 1. Gennemgang af 500 blandt psykiatribrugernes handlingsplaner fra alle organisationer 2. Interview med 15 brugere fra fem organisationer som har gennemført omfattende kombinationer af sundhedspolitik, ændring i rammer og miljø, regler for personalesupporteret støtte til livsstilsændring, tilbud af kurser, tilgang i medicingennemgang eller politikerstøttet strukturændring 3. Sammenligning af interview, udvikling i de interviewedes handlingsplaner og ønsker i projektperioden Kvantitativ/kvalitativ metode Gennemgang af 500/1.500 handleplaner i de fire kommuner og fire socialpsykiatriske botilbud. Ud fra gennemgang af handleplanerne dannes kategorier af indsamlede sundhedsdata sundhedsmål. Handleplanerne for 2012 og 2014 sammenlignes, og der søges ud fra de danne-\n9 de kategorier at tegne en progression i psykiatribrugernes planer på sundhedsvaner og på udvikling af ønsker fra start til slut. o Hvad er der ifølge handlingsplanerne gjort? og hvorfor? o Kvantificering af data på BMI, rygning, bevægelse og mad, motivation og ønske til støtte. Kvalitativ metode 15 psykiatribrugere rekrutteres fra forskellige typer af socialpsykiatriske organisationer der har gennemført de af os vurderede mest gennemgribende komplekse interventioner. Informanterne interviewes ud fra en semistruktureret interviewguide tre gange i løbet af et år. Interviewene arrangeres i samarbejde med deltagerens støtte- kontaktperson. 1. interviewrunde: Ønsker og muligheder for ændring af livsstil (barrierer, fordele og ulemper) 2. interviewrunde: Vurdering af egen handlingsplan og indsats for sundhed og hvordan organisationen imødekommer ønsker for ændring af livsstil 3. interviewrunde: Udvikling af egen handleplan og vurdering af hvordan organisationen imødekommer ønsker for ændring af livsstil. Der rekrutteres tre informanter fra hver af nedenstående organisationer: Bo- og aktivitetstilbuddet Skiftesporet i Herning Kommune Bostøtten i Randers Kommune Aktivitetstilbuddet Midtpunktet i Syddjurs kommune Det socialpsykiatriske botilbud Sønderparken i Region Midtjylland Det socialpsykiatriske botilbud Tangkær i Region Midtjylland Alle interview optages på bånd og transskriberes i deres fulde ordlyd. Indsatser vedrørende mad, bevægelse, rygning, vægt, medicin m.v. fra de involverede organisationer kategoriseres i strategi-hierarkier. Aktiviteterne vurderes ud fra opnåelse af best practices som angivet i litteraturen om sundhedsstrategier til sårbare grupper. Best practices indebærer kombinationer af sundhedspolitikker, miljøændring, regeldannelser og tilgængelighed af tilbud, personalets støtte til forandring og involvering af brugere og pårørende i aktiviteter. Analysestrategi 1. Kvantitative data fra handlingsplaner: Kvantificerbare data om BMI, sundhedsvaner og motivation til forandring indtastes i database ved start og ved opfølgning. Dataene bearbejdes og analyseres ved brug af programpakken Stata. 2. Kvalitative data fra handlingsplaner: Der dannes kategorier af udviklingstræk i handlingsplanerne. Forskelle og ligheder i udvikling af handlingsplaner fra start til slut fremanalyseres. 3. Kvalitative data interview: De transskriberede interviewdata analyseres i NVivo. Der foretages analyse på tværs af de enkelte interview med udgangspunkt i temaer fra interviewguide samt opståede temaer under interviewene 4. Triangulering: Fund fra analysen af interview holdes op mod informanternes handleplaner. Der identificeres ligheder og forskelle i fremsatte ønsker ved interview og udvikling i de individuelle handleplaner. 5. Triangulering: Fund fra analysen af interview og analysen af de 500 handleplaner holdes op imod opnåelse af best practices i gennemførte aktiviteter i de involverede organisationer. Best practice vurderes ud fra forskningsprojekt 2: Organisationens betydning for livsstilsændring ved interventionen Sundere liv i socialpsykiatrien(se nedenfor). På baggrund af analyserne fremhæves fordele og ulemper ved kombinationer af strategier i de fem organisationer. Der peges på tiltag og kombinationer af strategier, som vil kunne imødekomme brugernes behov og optimere forebyggelse af livsstilsbetinget somatisk sygdom i socialpsykiatrien.\n10 Formidling af forskning om virkning af intervention og brugerbehov I danmark formidles undersøgelsens resultater til relevante målgrupper via oplæg og artikler i faglige tidskrifter. Internationalt søges undersøgelsens resultater publiceret i internationale peer-reviewed tidsskrifter ud fra temaerne: 1. Brugeres ønsker, barrierer, fordele og ulemper ved livsstilsintervention i socialpsykiatrien 2. Brug af handleplaner som støtte til forandring af livsstil i socialpsykiatrien 3. Betingelser for virkning af komplekse brugerunderstøttende forebyggelsesstrategier i socialpsykiatrien. Resultater søges formidlet på internationale konferencer med abstract. Godkendelser og etik De indhentes informeret samtykke til deltagelse blandt interviewpersonerne. Alle informanter anonymiseres ved formidlingen af resultater. Projektet tilmeldes datatilsynet.\n11 2. Forskning i organisationens betydning for livsstilsændring ved interventionen Sundere liv i socialpsykiatrien Formålet er: at udpege de vigtigste organisatoriske forudsætninger for at implementere og drive komplekse interventioner for sundhedsfremme og forebyggelse blandt mennesker med langvarig psykisk sygdom i socialpsykiatrien. Dette kan være model for fremtidige interventioner. Forskningens mål er: at undersøge hvilken betydning lokale kontekster og organisatoriske forandringer i interventionen Sundere liv i socialpsykiatrien har for ansatte såvel som psykiatribrugerne, Forskningsspørgsmål: 1. Hvilke organisatoriske strukturer under interventionen Sundere liv i socialpsykiatrien, fremmer og hæmmer et udvidet fokus på somatisk sundhed og livsstil? 2. Hvad er omfanget og karakteren af igangsatte forandringer under interventionen politik, fysiske rammer, regler og aktiviteter? 3. Hvilke ledelsesmæssige og organisatoriske forudsætninger er der for at arbejde med politikker, fysiske rammer, regler og aktiviteter om sundhed? Baggrund Betydningen af konteksten for implementeringen af komplekse interventioner Nyere sundhedstjenesteforskning om komplekse interventioner fremhæver betydningen af den kontekst som interventioner implementeres i (11,12). Konteksten har således afgørende betydning for interventioners modtagelse, implementering og effekter. Her defineres kontekst som alle de faktorer, som omgiver og påvirker en kompleks intervention uden at være del af selve interventionen (13,14). Mere specifikt skelner litteraturen mellem indre og ydre kontekster, nemlig kontekst faktorer som findes dels indenfor organisationen fx ledelser, organisationsstruktur, og dels udenfor organisationen fx kommunernes/regionens/stat (15,16). Analysen af kontekst fremhæver betingelserne for implementeringen af organisatorisk forandring og i sidste ende for en kompleks interventions succes eller fiasko (13-17). Analysen kan danne grundlag for forskellige former for tilpasning af interventionen. Ovretveit (13) nævner hvordan analyser af kontekst kan hjælpe med at oversætte organisatorisk forandring til forskellige kontekster som del af læring på tværs af organisationer eller lande. Wensing m.fl. (17) sætter fokus på at skræddersy udviklingen af interventioner baseret på en analyse af barrierer i og omkring de implementerende organisationer. Succeskriterier Der dokumenteres organisatoriske strukturer som befordrer eller hæmmer fokus på somatisk sundhed som kan omsættes til råd for fremtidige interventioner. Der tilvejebringes dokumentation for principper i virksomme og implementerbare forandringer af rammer, regler eller aktiviteter, ligesom for uvirksomme arbejdskrævende aktiviteter som bør undgås i fremtidige interventioner. 75% af organisationerne har eller har udarbejdet sundhedspolitik for bevægelse, mad, rygning eller et andet område. 50% af organisationer har gennemført fysiske ændringer af rammer for bevægelse, mad eller rygebegræsning. 50% af organisationerne har gennemført regeldannelser om ansattes deltagelse i sundhedsakiviteter for brugere. 50% af organisationerne har gennemført regeldannelser om f.eks. ret til støtte til fysisk aktivitet, tilgængelighed af slik og sodavand, fedt i maden, anretning af mad eller rygning.\n12 Der dokumenteres ledelsesprincipper og organisatoriske forudsætninger som hæmmer eller fremmer arbejdet med strukturel forebyggelse, som kan anvendes ved rådgivning i fremtidige interventioner. Materiale og metode Forskningen gennemføres ved: 1. Kortlægning af 79 registrerede interventions-tiltag (vedrørende politik, forbedrede rammer, regeldannelser eller aktiviteter) under i Sundere liv i Socialpsykiatrien, ved gennemgang af indleverede månedsrapporter for hvert tiltag. Kortlægning af øvrige ikke-registrerede tiltag i organisationen gennemføres via telefoninterview med centrale aktører (for at kortlægge diversiteten) efterfulgt af et spørgeskema (for at kortlægge omfanget af øvrige ikke-registrerede tiltag). 2. Procesevaluering af implementering gennem analyse af månedsrapporter af 79 registrerede tiltag. 3. Spørgeskemaundersøgelse blandt de ansatte og de brugere som var involverede i de registrerede aktiviteter (om graden af involvering og holdninger til interventionen). 4. Case-studie af de sundhedsfremmende aktiviteter i 2-3 botilbud ved gennemgang af det samlede materiale fra kortlægning, procesevaluering, spørgeskemaundersøgelse samt organisationsdokumenter, mødereferater, interview med medarbejdere og ledere i organisationen samt forvaltningspersoner i kommunen/regionen. Kortlægning og procesevaluering Kortlægning af tiltag i forbindelse med Sundere liv i Socialpsykiatrien giver et indblik i interventionens variation i de enkelte kommuner/regionale botilbud. Organiseringen af og implementeringsprocessen kortlægges i forbindelse med interventionen i de deltagende kommuner/regionale botilbud, aktivitetstilbud og bostøtteordninger. For at synliggøre og dokumentere implementeringsprocessen lokalt, udarbejder interventionsteamet på hvert af de deltagende tilbud en procesevaluering hver anden måned. I månedsrapporterne evalueres arbejdet med at implementere elementer af den lokale Sundhedspakke og teamet beskriver de konkrete forandringstiltag samt læring og barrierer for processen i den pågældende periode. Procesevalueringerne vil blive suppleret med en spørgeskemaundersøgelse for at fuldende kortlægningen. Kvalitativt casestudie Den kvalitative undersøgelse har til formål at øge indsigten i de organisatoriske betingelser og processer knyttet til implementering af interventionen og herigennem bidrage med en analyse af hvorfor og hvordan implementeringen og driften af interventionen er sket som tilfældet i det aktuelle tilbud. Fokus vil således være på hvad, der fremmer/hæmmer implementering/driften af Sundere liv i Socialpsykiatrien. Undersøgelse vil fortrinsvis bestå af kvalitative interviews. Med baggrund i den kvantitative undersøgelse samt indledende kvalitative interviews med centrale personer i de deltagende kommuner/regionale botilbud vil der blive gennemført casestudier i 2-3 udvalgte botilbud. Udvælgelsesstrategien vil tage udgangspunkt i maksimal variation, for her igennem at afdække og give indblik i hvad der er betydende for en kompleks interventions større eller mindre grad af succes. Datamaterialet i casestudiet vil, for de 2-3 udvalgte cases, udgøres af det kvantitative materiale samt af kvalitative interviews med udvalgte aktører i såvel den indre som den ydre kontekst for de pågældende organisationer. Dokumenter i form af politikker, mødereferater, sundhedsplaner og handlingsplaner m.m. vil også indgå i casestudiets materialegrundlag. Forventet udbytte Projektets resultater forventes at bidrage med ny viden om hvad der i den lokale kontekst er vigtigt i forhold at opnå succes med praksisforandringer i forbindelse med komplekse livsstils-


Brooklyn 's Long Island College Hospital ombygning er nu 'River Park' - bremset NY | Pesquisa Unificada\nBrooklyn’s Long Island College Hospital ombygning er nu ‘River Park’\nnu hvor ombygningen af Long Island College Hospital campus i Cobble Hill bevæger sig fremad, har projektet nået sin næste, måske uundgåelige fase: rebranding. Brooklyn megaproject-to-be Har I daglig tale været kendt af hospitalets akronym, LICH, siden hvad der virker som for evigt; men nu får det en ny moniker.\nså Sig farvel til LICH, og goddag til … River Park. (Yep-det er navnet .)\nden nye sobriket er utvivlsomt en henvisning til megaprojektets placering nær Brooklyn Bridge Park og East River havnefronten. Den eneste officielle henvisning til navnet “River Park” (i det mindste på internettet) er fra Rogers Partners Architects, der viser et Brooklyn-projekt, selvom det ligger i Dumbo, med det navn på dets hjemmeside. (Rogers er ikke officielt navngivet som en af arkitekterne, der arbejder på megaprojektet; f.eks.) Men River Park moniker har optrådt i anden litteratur relateret til LICH-stedet.\nvejen til “River Park” har været lang og omstridt: rumblings of LICH going condo begyndte først for næsten et årti siden, men ombygningsprocessen startede for alvor i 2015, efter at Fortis Property Group sikrede stedet for $240 millioner. Udvikleren har kæmpet for samfundet over planer for stedet (og om det ville blive omlagt for at give mulighed for mere tæthed) lige siden da.\nmen i slutningen af sidste år gjorde Fortis det klart, at det var hensigten at gå videre med en udviklingsplan, der vil bringe markedsrentelejligheder og en fællesskabsfacilitet til området. Udvikleren har hidtil indgivet planer for tre bygninger, samt for flere rækkehuse og et condo tårn på Amity Street. Sidstnævnte boliger skal lancere salg engang i foråret.\ndet er ikke overraskende, at Fortis ville gå den rebranding rute nu, at planerne har størknet: Tilbage i 2014 gjorde Forest City Ratner det samme med Atlantic Yards efter at have forpligtet sig til en plan om at spore det pågældende megaprojekt; og således blev det og forbliver kendt som Pacific Park.\nopdatering: en talsmand for Fortis har udsendt følgende erklæring om rebranding:\nnavnet River Park er en naturlig og passende udvikling for denne idylliske beliggenhed i Cobble Hill. I betragtning af det eksisterende parkområde omkring og inden for stedet, som Fortis kun vil forbedres og forskønne, og med den fredfyldte flod tilstødende placering og spektakulær udsigt over East River, navnet er simpelthen beskrivende.\nopdatering (3/23/17): en dag efter, at Fortis afslørede sin nye brandingstrategi på LICH-stedet, får vi nu en fornemmelse af noget af den boligudvikling, der er en del af megaprojektet. Fortis har indgivet ansøgninger om” test markedet ” til statsadvokatens kontor, den rigtige aftale har lært.\nselvom dette faktisk ikke er et salgstilbud, giver det os en fornemmelse af, hvad Fortis har planlagt på tre boligområder, nemlig 91 Pacific Street, 350 Hicks Street og 349 Henry Street.\nplaner kræver 99 ejerlejligheder på Pacific Street, 48 lejligheder på Hicks Street og 26 hjem på Henry Street—lignende lejlighed tæller til, da byggeplaner blev indgivet i December sidste år.\nalle Lich dækning\ncondos kommer: Fortis tester markedet for 173 enheder på LICH site\nde bedste hvede Bourbons at prøve, når du ikke kan finde Pappy\nSBE-profylakse hos børn


Drømme og syner – Anna Maries Skriveblok\nDrømme og syner\nI min daglige avis Information, som ellers plejer at bringe yderst saglige artikler, læste jeg en af juledagene en artikel af en kvindelig journalist om en overnaturlig oplevelse, hun havde haft på en rejse til Spanien. Journalisten beskriver sig selv som ikke konfirmeret og end ikke at kunne et fadervor og som udgående fra et marxistisk miljø, og det var derfor en omvæltende oplevelse for hende i et sakristi i en lille spansk by pludselig at se Jesus stående livagtigt og i fuld størrelse halvanden meter foran sig. Hun kunne samtale med ham på en sær ordløs måde. Han talte aramæisk, kunne hun senere konstatere, da hun hørte det i TV. Oplevelsen varede ca. et kvarter og har præget hende dybt, siden det skete for 3 år siden. I sin holdning til tilværelsen er hun efterfølgende vendt på en tallerken, og i artiklen udtrykker hun sin undren over, hvorfor man i dag ikke kan tale om undere og mirakler som en viden, der kan respekteres, men kun om bevislige hændelser der kan forklares og forstås.\nArtiklen fik mig til at tænke på en oplevelse, jeg selv havde for 10 år siden, et par måneder efter at min søster var død af knoglemarvskræft. En anden af mine søstre og jeg besøgte en veninde, som vi sammen med vores afdøde søster havde foretaget flere rejser sammen med. Lige før vi skulle derfra igen og var ved at sætte os ind i bilen, så jeg min afdøde søster stå henne ved huset, helt tydeligt og livagtigt. Hun sagde ikke noget, men det var heller ikke nødvendigt, for det var ligesom essensen af hende, der stod der. Oplevelsen gjorde, at jeg var lidt fortumlet på vejen hjem, og jeg havde ikke rigtigt lyst til at tale om den. Jeg var vist bange for, at folk ville vende det hvide ud af øjnene, lidt på samme måde som jeg selv er tilbøjelig til, når folk fortæller noget, der lyder mere end utroligt. Men bagefter var det ligesom, at oplevelsen havde lettet lidt på den dyne af sorg, der efter hendes død havde hængt over mit hoved.\nDet lignede en tydelig drøm, bare i vågen tilstand. Nattedrømme kan vi jo godt tale sammen om som en naturlig del af tilværelsen. Her vender vi ikke det hvide ud af øjnene over tossede og utrolige hændelser, og for vores mentale helbreds skyld burde vi faktisk i langt højere grad beskæftige os med vores natlige, surrealistiske univers. Dette kan virke forløsende.I dag går jeg ikke så meget op i mine drømme som jeg gjorde for år tilbage, hvor jeg var med i en lille gruppe, hvor vi skrev vores drømme ned og bagefter arbejdede med dem i gruppen efter C.G.Jungs model. Vi var blevet inspireret af drømmekurser med Jes Bertelsen, den nuværende leder af Vækstcenter Nørre Snede, som dengang lige var vendt hjem fra et ophold på C.G. Jung Instituttet i Schweiz og afholdt kurser på en højskole. Her fik vi nogle værktøjer, som vi selv kunne arbejde videre med, og på det grundlag arbejdede vi sammen om opgaven et par sæsoner.\nJeg har en masse spiralblokke fra den tid, fyldt med de mest fantastiske drømme. For det er jo nogle helt utrolige historier, drømmene kan fortælle os. Den dag i dag, hvor mine drømme ikke fylder så meget i landskabet som dengang, kan jeg undre mig over det mærkværdige i, at man i drømmen kan vide, at man drømmer, og at man midt i en drøm kan vågne op og gå på toilettet og bagefter falde i søvn igen og fortsætte drømmen som om intet var hændt. Men det allermest mærkelige er, synes jeg, at jeg i drømmeverdenen nogle gange færdes i huse og steder, som i drømme er gammelkendte, men som jeg ikke kender fra virkeligheden.En anderledes og surrealistisk virkelighed som jeg i det nye år vil beskæftige mig noget mere med.\nHermed rigtigt godt nytår til alle!\nUdgivet i 1. januar 2015 2. februar 2015 Forfatter Anna Maries SkriveblokKategorier Psykologi\n4 kommentarer til “Drømme og syner”\n8. januar 2015 kl. 10:21 AM\nMåske skulle man begynde at læse Information …\n8. januar 2015 kl. 11:20 AM\nKan anbefales. Det er en god avis. Nogle mener den er lidt kedelig. Det kan der måske være noget om, men jeg selv har alligevel holdt ud i omkring 30-40 år.\n8. januar 2015 kl. 12:33 PM\nDet er nogle spændende eksempler, du kommer med! Jeg er sikker på, der er meget mere mellem himmel og jord, end mange tror.\n8. januar 2015 kl. 1:21 PM\nJa, det er dumt og indskrænket at tro andet.\nForrige Forrige indlæg: Super same procedure ….\nNæste Næste indlæg: Uheld oven i uheld


1 Undervisningsbeskrivelse Stamoplysninger til brug ved prøver til gymnasiale uddannelser Termin Institution Uddannelse Fag og niveau Lærer(e) Termin hvori undervisningen afsluttes: maj-juni 2012 Københavns Tekniske Skole, HTX Vibenhus HTX Kemi A Signe Westermann Hold 1.Y (2009/2010), 2.y (2010/2011) og 3.y (2011/2012) Oversigt over gennemførte undervisningsforløb Titel 1 Atomer og grundstoffer Titel 2 Ioner Titel 3 Mængdeberegning 1. år Titel 4 Kovalent binding Titel 5 Organisk kemi, del 1 (carbonhydrider) Titel 6 Blandinger Titel 7 Redox Titel 8 Reaktionshastighed 2. år Titel 9 Kemisk ligevægt Titel 10 Syrer og baser, del 1 og del 2 Titel 11 Struktur og egenskaber 2/3. år Titel 12 Organisk kemi, del 2 Titel 13 Termodynamik 3. år Titel 14 Reaktionskinetik Titel 15 Gasser Titel 16 Biokemi\n2 Beskrivelse af det enkelte undervisningsforløb (1 skema for hvert forløb) Retur til forside Titel 1 Atomer og grundstoffer (kernestof) Indhold Mygind, Kemi 2000 C-niveau s Ca. 9 timer Titel 2 Atomets opbygning, elementarpartikler, isotoper, det periodiske system Kunne gøre rede for opbygning af atomer, eventuelle isotoper og hvordan det periodiske system er opbygget med hensyn til elektronernes fordeling i forhold til grundstoffernes placering i det periodiske system. Kendskab til hovedgrupper og deres kendetegn i forhold til metaller, ikke-metaller og gasser. Desuden kendskab til definitionerne på massen af grundstoffer og elementarpartikler. Ioner (kernestof) Indhold Mygind, Kemi 2000 C-niveau s Ca. 12 timer Titel 3 Simple og sammensatte ioner, ionforbindelser, ionbinding, let- og tungtopløselige salte, fældningsreaktioner, exoterm og endoterm reaktion Navngivning af simple salte og ionbindingen mellem dem. Kendskab til forskellen på tungt- og letopløselige forbindelser. Skal kunne gøre rede for hvordan fremstilling af salte kan foregå. Ved arbejde i laboratoriet skal eleverne kunne kende forskel på endotherme og exotherme reaktioner. Mængdeberegning (kernestof) Indhold Mygind, Kemi 2000 C-niveau s Ca. 12 timer Densitet, molekylmasse/formelmasse, stofmængde, kemiske mængdeberegning, idealgasloven Afstemning af simple reaktionsligninger og sammenhængen mellem de to sider af reaktionsligningen i forhold til ækvivalenter, antallet af mol og massen. Eleverne skal kunne redegøre for sammenhængen mellem stofmængde (n), masse (m) og\n3 molarmasse (M). Desuden skal der opnås kendskab til systematik i beregninger og opskrivning af formler og ligninger indeholdende benævnelser. Titel 4 Kovalent binding (kernestof) Indhold Mygind, Kemi 2000 C-niveau s Ca. 12 timer Titel 5 Den kovalente binding, molekylers navngivning og egenskaber, elektronegativitet og polaritet Forståelse for hvordan den kovalente binding påvirker molekylernes egenskaber i forhold til smeltepunkt, kogepunkt og overgang mellem faser. Organisk kemi, del 1 (kernestof) Indhold Mygind, Kemi 2000 C-niveau s Ca. 15 timer Titel 6 Carbonhydrider (alkaner, alkener, alkyner og arener), carbonatomets bindingsforhold, olie og naturgas Opnå forståelse for den systematiske navngivning af organiske forbindelser. Kendskab til anvendelsen af organiske forbindelser i dagligdagen. og praktisk arbejde (forsøg med oliefraktioner) Blandinger (kernestof) Indhold Mygind, Kemi 2000 C-niveau s Eksperimentelt: Bestemmelse af saltindhold i havvand ved Mohrs titrering og ved inddampning Ca. 15 timer Homogene og heterogene blandinger, ppm og ppb, formel og aktuel koncentration, mættet opløsning Indse, at blandinger af to væsker kan give et volumen, der ikke umiddelbart er lig det ene plus det andet. Der skal opnås forståelse for hvordan sammenhængen mellem de\n4 forskellige måder at angive koncentrationer på. Desuden skal det forstås at angivelse af koncentrationen som mol/l (M) er den mest anvendte. forsøgsrapportering. Titel 7 Redoxreaktioner (kernestof) Indhold Mygind, Kemi 2000 C-niveau s Ca. 12 timer Reduktion og oxidation, spændingsrækken, korrosion, oxidationstal, afstemning af redoxreaktioner Kendskab til begreberne reduktion og oxidation i forhold til hvordan der afgives eller optages elektroner. Forståelse for spændingsrækkens fordeling af reaktionsdygtige metaller i forhold til deres evner til at overføre elektroner. Viden om oxidationstal skal kunne kobles til tidligere emner som elektronegativitet og bindingsforhold mellem atomer., demonstrationsforsøg. Titel 8 Reaktionshastighed (kernestof) Indhold Mygind, Kemi 2000 A-niveau: S Eksperimentelt: Reaktion mellem thiosulfationer og syre Ca. 10 timer Bestemmelse af reaktionshastighed vha. grafisk afbildning, koncentrationers og temperaturens betydning for reaktionshastigheden, heterogene reaktioners hastigheder, hastighedsudtryk, reaktionsmekanisme og reaktionshastighed, katalyse. Kendskab til faktorer som påvirker reaktionshastigheden. Kende forskel på katalyse og øget reaktionshastighed ved f.eks. temperaturforøgelse. Forståelse for beregninger og metoder til at bestemme kemiske reaktionshastigheder og mekanismer. forsøgsrapportering. Titel 9 Kemisk ligevægt (kernestof)\n5 Indhold Mygind, Kemi 2000 A-niveau: S Eksperimentelt: Indgreb i et ligevægtssystem Ca. 15 timer Ligevægtsloven, ligevægtskonstanten, ligevægtsforskydning (Le Chatelier), ligevægt og temperatur, heterogene ligevægte, opløselighedsprodukt. Der skal opnås forståelse for temperaturens betydning for ligevægtsforskydning, opløselighedsprodukt og ligevægtskonstanten. Kendskab til ligevægtsloven gældende for homogene systemer. forsøgsrapportering. Titel 10 Syrer og baser, del 1 og del 2 Indhold Mygind, Kemi 2000 C-niveau s Mygind, Kemi 2000 A-niveau: S Eksperimentelt: Syrestyrke og protolysegrad Puffersystemer Ca. 24 timer Stærke syrer og baser, ph-begrebet, måling og beregning af ph i stærke syrer og baser og syre-base-titrering med stærke syrer og baser. poh-begrebet, måling af ph, protolysegrad, beregning af ph i opløsning af svag syre og svag base, korresponderende syre-basepar, puffersystemer, bjerrumdiagram. Forståelse for definitionen af en syre og en base og de egenskaber der ligger bag i forhold til afgivelse og optagelse af protoner. Kendskab til metoder til både at beregne ph og hvordan ph-værdier kan måles og udnyttes i forhold til titrering. Forståelse for hvordan ph i en opløsning hænger sammen med poh også i forhold til korrosponderende syre-basepar. Kendskab til den praktiske betydning af buffersystemer, når der skal udføres forsøg, hvor ph skal holdes konstant inden for et forholdsvis snævert interval. forsøgsrapportering, elevpræsentation af forsøgsresultater. Titel 11 Struktur og egenskaber (kernestof)\n6 Indhold Mygind, Kemi 2000 A-niveau: S Ca. 6 timer Polaritet, intermolekylære bindinger, hydrofile og hydrofobe grupper, overfladeaktive stoffer., demonstrationsforsøg. Titel 12 Organisk kemi, del 2 Indhold Mygind, Kemi 2000 A-niveau 1: S Mygind, Kemi 2000 A-niveau 2: S Eksperimentelt: Bestemmelse af ethanolindhold i vin ved destillation og oxidativ titrering Projekt: Acetylsalicylsyre Titel 13 Ca. 45 timer Orbitaler, organiske forbindelser (opbygning, navngivning, egenskaber), organiske reaktionstyper, syntese, chromatografi, isomeri. Termodynamik Indhold Mygind, Kemi 2000 A-niveau 1 s Mygind, Kemi 2000 A-niveau 2 s Eksperimentelt: Molare enthalpier for ioner Måling af en ligevægtskonstant ved forskellige temperaturer Ca. 27 timer Første og anden hovedsætning, enthalpi, entropi og Gibbs energi, Gibbs energi og ligevægt\n7 Titel 14 Reaktionskinetik Indhold Mygind. Kemi 2000 A-niveau 2 s Eksperimentelt: Reaktion mellem persulfationer og iodidioner Ca. 15 timer Titel 15 0., 1. og 2. ordens reaktioner, initialhastighedsmetoden, hastighedskonstantens temperaturafhængighed Gasser Indhold Mygind, kemi 2000 A-niveau 2 s Ca. 10 timer Titel 16 Indhold Partialtryk, ligevægstloven med partialtryk, gassers opløselighed i vand Biokemi Pedersen, Kompendium om kulhydrater, proteiner, fedtstoffer og enzymer Eksperimentelt: Kvantitativ forsæbning af et fedtstof Ca. 12 timer Makronutrienternes opbygning, fordøjelse og funktion i kroppen, enzymer\nTitler på eksamensspørgsmål til kemi B maj/juni 2018\nTitler på eksamensspørgsmål til kemi B maj/juni 2018 (3gkebsh1) Der kan komme ændringer til eksamensspørgsmålene. 1. Redoxreaktioner 2. Reaktionshastighed 3. Kemisk Ligevægt 4. Syre-base ligevægt 5. Carbonhydrider


Targus - Sleeve Til 13-14" Bærbar - Grøn → Køb billigt her - Gucca.dk\nTargus - Sleeve Til 13-14" Bærbar - Grøn\nMed denne sleeve fra Targus vil du hjælpe dig selv og din computer med at holde sig fri fra skrammer når den skal transporteres fra A til B. Den kommer i et super flot grønt design, hvor den kan... Læs mere.\nMed denne sleeve fra Targus vil du hjælpe dig selv og din computer med at holde sig fri fra skrammer når den skal transporteres fra A til B. Den kommer i et super flot grønt design, hvor den kan bæres for sig selv eller sættes ned i en taske og bæres rundt.\nBeskyttelse til bærbar computer af skum\nForet interiør beskytter den bærbare computer mod skrammer og ridser\nVævede materialer modstår falmning, pletter og fugt\nSikkerhed i handel på Internettet anser vi som helt essentiel, og den er naturligvis altid i fokus hos Gucca. NETS er din garanti for sikker betaling på Internettet, og vores løsning for online betaling er naturligvis NETS godkendt. Så online handel og betaling hos Gucca er forbundet med fuld sikkerhed.\nVi giver altid 30 dages returret, og det er lige meget hvilken vare, du har købt hos os. Det betyder kort sagt, at såfremt du fortryder købet, eller af andre årsager alligevel ikke ønsker din vare, kan du uden videre sende varen retur til os, hvorefter vi sender dine penge retur. Inden du sender din vare tilbage, har du altid den mulighed at kontakte os, hvis du har spørgsmål eller er i tvivl.\nAt du som kunde modtager din vare både hurtigt og sikkert, betyder meget for os. Vi bestræber os på, at du modtager forsendelsen indenfor 1-2 hverdage, såfremt vi er lagerførende. Du er aldrig i tvivl om lagerstatus, for det fremgår ud for hver enkelt vare, inden du foretager en bestilling. Kontakt os såfremt du alligevel skulle have spørgsmål til lagerstatus eller leveringstid for et produkt.\nDer er adskillige betalingsmuligheder, når du køber hos os, og du vælger selvfølgelig selv, hvordan du vil betale. Der er selvfølgelig frit valg blandt betalingsformer - du benytter den, der passer lige til dig. Lige meget hvilken metode du gør brug af, kan du sikkert og trygt købe hos os. Du ser alle betalingsmuligheder her. Når du betaler med betalingskort, hæver vi først pengene, når vi sender dig din vare.\nOpstår der tvivl eller spørgsmål til Gucca.dk, sidder vi ved telefonen eller på e-mail parat til at assistere dig. Vores kundeservice er åben for henvendelse alle hverdage imellem kl. 10-15, og vi er parat på e-mail eller ved telefonen til at give dig kompetent hjælp i godt humør og med et smil på læben.\nDu har selvfølgelig mulighed for at tracke din forsendelse, når du køber hos Gucca.dk. Du kan logge ind på din egen ordreside, så snart dit køb er gennemført. På ordresiden har du mulighed for at følge med i, hvornår din pakke er blevet afsendt. Du vil også modtage en e-mail med leveringsinformation fra os i det øjeblik, vi sender din pakke.\nDin anmeldelse af Targus - Sleeve Til 13-14" Bærbar - Grøn\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_computerudstyr path__forside path__elektronik path__computerudstyr path__computertaske path__computerudstyr path__computertaske path__targus path__targussleevetil1314"bærbargrøn\n59,95 krComputertaske Til Damer Og Herrer - 13" - Sort\n139,95 krComputertaske Til 15,6" Bærbar Med 2 Lommer - Brun\n139,95 krComputertaske Til 15,6" Bærbar Med 2 Lommer - Sort\n139,95 krComputertaske Til 14" Bærbar - Dame Og Herre - Sort Grå


De nyeste tal for dimittendledigheden viser en stigning på 12,3 procent i forhold til sidste år.\nJobcentrene har haft flere nyuddannede akademikere igennem dørene end i 2013. FOTO: Thomas Lekfeldt/Scanpix Fold sammen\nMandag d. 09. februar 2015, kl. 13.31\nNye tal fra paraplyorganisation Akademikerne viser, at arbejdsløsheden for nyuddannede akademikere er steget med 477 ledige i forhold til samme måned året før. Det er en stigning på hele 12,3 procent.\nInden finanskrisen lå dimmittendledigheden på 10-15 procent, men selvom ledigheden generelt er faldende, er der et efterslæb for nyuddannede, der ifølge de nyeste tal har en sæsonkorrigeret ledighed på 29,6 procent. Og det er langt over den samlede ledighedsprocent for akademikere på 4,4 procent på landsplan.\nEn af de uddannelser, der er farligst i forhold til at ende i ledighed er en samfundsvidenskabelig uddannelse, hvor man oplever en arbejdsløshed på 13,3 procent. For de nyuddannede kandidater er tallet oppe på 43,1 procent, og for de samfundsfaglige med en bachelor er tallet hele 44,6 procent.\nHos dem med den erhvervsøkonomiske diplomuddannelse HD er der ikke stor ledighed generelt, men for de nyuddannede er det over halvdelen - 51 procent - der mangler job.\nI løbet af 2014 har 3.270 akademikere mistet dagpengeretten. Heraf var 565 dimittender.\nDanske virksomheder tilfredse med unge og nyuddannede


Nye coronatiltag i KT - KT Elektric\nNye coronatiltag i KT\nVi går i denne tid ind i et anderledes Danmark, hvor vi i stedet for at være sammen, skal begynde at tage afstand til hinanden. Som virksomhed tager vi del i ansvaret om at inddæmme smitterisikoen, men vi ser det stadig som vores ansvar at holde hjulene kørende i forretningen, både vores medarbejderes og samfundets skyld.\nVi har dags dato indført en række tiltag for vores medarbejdere, som bl.a. omfatter hjemmearbejdspladser og afskaffelse af alle former for fysiske møder. På vores byggepladser har vi indført strenge regler om fysisk kontakt, forskudt frokost og klare retningslinjer for håndhygiejne. Vi vil fremadrettet følge myndighedernes og ikke mindst vores kunders forholdsregler i denne svære tid.\nVi, som mange andre, har aldrig oplevet en lignende situation. Vi håber, at alle står sammen i denne udfordrende tid og bidrager til hinanden med løsninger på, hvordan vi sammen kan håndtere vores nye virkelighed i Danmark.