Odelsret til Danmark – en anmeldelse | Nationaldemokraten\nForfatter: Daniel Carlsen, Sideantal: 140, ISBN: 978-87-995435-1-9, Forlag: Danskernes Parti, 150 kroner, Udgivelsesdato: 27. marts 2013\nOgså når det drejer sig om en anmeldelse af en bog med national tendens, må anmeldelsen naturligvis ske i overensstemmelse med den litterære kritiks principper. Det ville være at gøre den nationale sag en bjørnetjeneste, hvis man her fraveg kravet om en objektiv bedømmelse af værkets form og indhold, for formålet med anmeldelsen er jo ikke at forholde sig ukritisk rosende til værket men at søge grunden til, at det pågældende bog roligt kan anbefales til læsernes bevågenhed. Man ville måske her indvende, at politiske bøger bør fritages for den formmæssige eller æstetiske bedømmelse, og at man derfor blot behøver at se på bogens indhold og budskab, men det ville være en fejltagelse, da den politiske bogs skæbne i læseverdenen ikke mindst er et resultat af dets æstetiske form. Også den politiske tanke må udtrykkes i en passende form, hvis tanken skal udbredes i en videre kreds. Jeg skal følgelig først forholde mig til bogens indhold og budskab og derefter kommentere bogens form.\nHvad er Odelsret til Danmark da for en bog? Man kunne måske med et moderne udtryk kalde det for en brugsbog, da forfatterens ærinde er at ændre den danske fremmedpolitiske debat ved at tilbyde en holdbar argumentation for et homogent Danmark; en håndbog kan det ikke være, da opslagsmulighederne er ret begrænsede. De fem kapitler er nok er opdelt i en række mindre selvstændigt markerede afsnit, men disse afsnit nævnes ikke i indholdsfortegnelsen og et egentligt register findes heller ikke. Der er vel så tale om en politisk brugsbog, men genrebestemmelsen kompliceres unægtelig af, at der i bogen findes både større fiktive og autobiografiske elementer, men jeg skal senere komme nærmere ind på genreproblematikken i relation til denne bog. Foreløbigt kalder vi bare bogen for en politisk brugsbog, og ser lidt nærmere på den.\nForsiden og omslaget i det hele virker smukt og repræsentativt i relation til værkets indhold, så man er ikke i tvivl om, hvad denne bog omhandler. Også trykket er smukt, og bogen virker indbydende. Bogen består af en indledning, fem kapitler og nogle noter og bilag bag i bogen. I indledningen og i det første kapitel forklarer forfatteren, hvorfor han og andre ønsker et homogent og dansk Danmark. Forfatteren peger på de positive værdier fællesskabsfølelse og sammenhængskraft, og han forsøger at påvise, at noget sådant ikke kan eksistere i en etnisk splittet befolkning. En velfærdsstat kræver solidaritet, men solidaritet findes kun mellem mennesker, der har noget tilfælles. Og forfatteren indfører en alternativ folkeret, og denne nationale folkeret og dens rettigheder er baseret på arv, dvs. på en odelsret, og forfatteren kobler denne ret sammen med et par FN-erklæringer om de oprindelige folks rettigheder. Dette virker meget overbevisende, da de oprindelige folks rettigheder naturligvis også må gælde for danskerne, som forfatteren meget rigtigt påpeger. Denne folkeretsargumentation er endnu ikke særligt udbredt i den danske fremmedpolitiske diskussion, men det vil forfatteren afhjælpe, og han viger end ikke tilbage fra at bruge et skønlitterært kneb midt i den alvorlige sagprosa, idet han med udgangspunkt i H.C. Andersens historie om den grimme ælling præsenterer en hel lille allegori, hvis pointe naturligvis er, at kun fødte svaner bliver svaner, mens fødte ællinger bliver ænder. Og således også med mennesker – det drejer sig ikke om, hvor vi fødes men af hvem, vi fødes.\nI andet kapitel beskæftiger forfatteren sig indledende med multikulturalisternes hykleri, og han gør opmærksom på, hvor latterligt det er at anbefale andre at bo blandt de fremmede, når man selv flygter. Men forfatteren understreger samtidigt, at det selvoplevede kan danne en god basis for en argumentation mod indvandring og integration, uanset om multikulturalisterne skulle tale om enkelttilfælde, simpelthen fordi det selvoplevede har virkelighedens karakter. Multikulturalisterne har også et anstrengt forhold til videnskaben, skriver forfatteren, der gør opmærksom på den svindel med videnskabelige undersøgelser, som multikulturalisterne gør sig skyldige i gennem den såkaldte socioøkonomiske korrektion af alle statiske data, der dokumenterer indvandrernes overkriminalitet. Men det er ikke kun multikulturalisterne, der skal anvendes en god argumentation imod. Forfatteren henviser her til Dansk Folkepartis manglende evne og vilje til at stoppe indvandringen, og han påpeger, at mange af DFs medlemmer bruger den samme argumentation som multikulturalisterne, som f.eks. de berømte ord ”det handler ikke om hudfarve!” Disse DF-medlemmer udtaler nok en kritik af indvandringen, men deres eneste løsning på problemet er integration og assimilation.\nForfatteren mener, at integration af de fremmede er en dårlig løsning på problemet, og han redegør for nogle af integrationens omkostninger, men han understreger også, at mange integrationsudgifter slet ikke er med i de officielle statistikker, f.eks. de meget store udgifter til ghettoerne og til integrationen i folkeskolen. Integrationen betyder også en udskiftning af befolkningen, og forfatteren mener, at der er langt flere fremmede i landet end man almindeligvis tror, fordi de fremmede efterhånden forsvinder ud af statistikken på grund af de fejlagtige opgørelsesmetoder. Danskerne reproducerer ikke sig selv, mens de fremmede bliver stadig flere. Men vi opdager ikke, hvordan situationen virkeligt er, da man ikke foretager folketællinger i Danmark, der er baseret på etnicitet. Befolkningsudskiftningen i Danmark forværres af befolknings-udskiftningen i Vesten som helhed, og modstanderne af indvandringen er involveret i et kapløb med tiden.\nDet multikulturelle samfund er et utrygt samfund, og forfatteren anfører en række eksempler på de fremmedes forbrydelser mod danskere og andre nationaliteter, og i denne forbindelse har integrationen vist sig at være virkningsløs. Men også danskere har vist sig danskfjendtlige, og forfatteren bringer en række citater fra danskere, der forhåner danskerne. Og multikulturen har været et mislykket projekt overalt og på alle måder, understreges det afsluttende i andet kapitel. Forfatteren skriver, at integration er multikultur, og at integrationen forudsætter indvandring; denne konstatering er forfatterens kritik af Dansk Folkepartis fremmedpolitiske position, idet man her godtager integrationen, skønt man påstår at være imod indvandringen. De nationale kræfter må gøre op med troen på integrationen som problemløser, slutter forfatteren kapitlet.\nI tredje kapitel vil forfatteren skildre folkeslagenes grundlæggende forskelligheder, og han begynder med en lille introduktion til Charles Darwin. Han gennemgår Darwins teori om evolutionen, og forfatteren påpeger meget rigtigt, at velfærdssamfundet har sat den naturlige udvælgelse ud af kraft, idet samfundet gennem støtteforanstaltninger har skabt en kunstig udvælgelsesproces, hvor også samfundets tabere kan videregive deres gener. Forfatteren skriver mere præcist ”dem, der ikke kan klare sig selv”, men derved negerer han selv til dels Darwins teorier i forhold til et menneskeligt samfund. For en taber i vort samfund er ikke nødvendigvis en biologisk taber, det er bare en person, der ikke har penge, og derfor ikke kan klare sig selv. Men i Darwins verden ville de fattige tage de riges penge med magt, dvs. at ”dem, der ikke kan klare sig selv” ofte ville blive vindere, mens de fysisk svage velhavere ville blive taberne. Dette forhold illustrerer problemet med at gå fra det biologiske og over til det samfundsmæssige. Biologien er jo helt ligeglad med jura og ejendomsret, den kender kun til begavelse og fysisk magt. Og netop begavelse – det er helt rigtigt, når forfatteren hævder, at vi i dag har en kunstig udvælgelsesproces, hvor politikerne lader dårligt kvalificerede mennesker med en lav IQ strømme ind i vort land.\nOg hvad det er for mennesker bliver derefter klarlagt i et afsnit om etnicitet. Der er forskel på mennesker, og denne forskel er baseret på etnicitet. Forfatteren beskriver den lave IQ, som mange indvandrere har gennemsnitligt set, og han henviser i denne forbindelse til en såkaldt racismesag, hvor han selv blev frifundet ved Retten i Århus for et indlæg om indvandrernes lave IQ. Byretsdommen findes gengivet bagerst i bogen i form af et bilag, men dommen er siden blevet anket. Forfatteren gengiver uddrag af Richard Lynns og professor Nyborgs intelligensforskning, og det gør han meget omhyggeligt, og han får derved givet et ganske godt billede af, hvor katastrofal indvandringen er for de vestlige samfunds intelligensniveau. Efter nogle bemærkninger om indvandringens konsekvenser for kulturen, sundheden og kriminaliteten, kommer forfatteren med nogle afsluttende bemærkninger om menneskers forskellighed, og han understreger, at nogle af disse forskelligheder er biologisk betingede, mens andre er kulturelt betingede. Det danske folks overlevelse forudsætter, at man er bevidst om det etniske fundament for forskellighederne, og at denne bevidsthed er det første skridt på vejen mod at hævde det danske folks nationale rettigheder.\nBogens fjerde kapitel beskæftiger sig med Danmarks fremtid, og det er forfatterens opgør med den pessimisme, der hersker i mange nationale kredse, hvor man efterhånden har opgivet kampen. Forfatteren mener, at der stadig er håb for en moderne national bevægelse og anfører nogle eksempler på den nationale kamps succes. Vi skal videreføre kampen og hævde vor odelsret til Danmark, og vi skal sige nej til integrationen, der ikke er nogen løsning. Men de fremmede fremstilles ofte som en nødvendig arbejdskraftreserve, og det er et problem for argumentationen imod integration, men forfatteren henviser her til hans egen kronik fra 2011, der er gengivet i bogen, idet der her argumenteres for en større dansk fødselsrate, som kan afhjælpe det demografiske problem. De fremmede kan undværes og bør hjemsendes, og disse fremmede skal være fra de ikke-vestlige befolkningsgrupper, og forfatteren erkender, at hjemsendelsesprocessen vil blive langvarig. Og for at nå dette mål skal der opbygges en ny udlændingepolitik efter de principper, som forfatteren har beskrevet i de foregående kapitler. Og afsluttende i kapitlet spørger forfatteren, har vi et ansvar over for andre folks rettigheder? Nej, det har vi ikke, men det vil være formålstjenligt med en europæisk alliance mod indvandringen fra den tredje verden. Det femte og meget korte kapitel hedder i tidens ånd ”Ret og Pligt – et opråb”, og det er en opfordring til at begynde den nationale frihedskamp. Og denne kamp skal begynde med at give den fremmedpolitiske debat en helt ny dimension, danskernes nationale rettigheder. Denne dimension har hidtil været fraværende i debatten, skriver forfatteren, der afslutter det korte kapitel med et opråb til den nationale aktivist om at komme i gang, uanset om det så koster på det personlige plan.\nDet er vel så indholdet i bogen, og det er en udmærket indføring i den fremmedpolitiske debat og beskrivelse af den nye dimension i debatten, som forfatteren ønsker at indføre, men helt så ny som forfatteren mener, er den nye dimension vel næppe. Forfatterens syn på danskernes nationale rettigheder findes ganske vist ikke i litteraturen om indvandringen, men i den folkelige debat og på Internettet har man dog set noget lignende udtrykt før, hvis vi da undtager den opsigtsvækkende forestilling om en national folkeret som et alternativ til den internationale folkeret. Men det skal også anerkendes, at forfatteren er den første, som har givet en samlet fremstilling af disse synspunkter. Og fremstillingen i bogen virker solid og veldokumenteret, især må den omfattende statistik roses.\nForfatteren bruger lejlighedsvis nogle lidt ejendommelige udtryk, der antyder en vis usikkerhed, som f.eks. implicitte forudsigelser i forbindelse med H.C. Andersens historie om den grimme ælling, men naturligvis har H.C. Andersen ikke implicit forudsagt noget som helst om den fremmedpolitiske debat. Det er alene forfatteren, der tolker den lille historie som en forudsigelse, og det er da også i orden, når bare man ikke tillægger Andersens tekst ”forudsigelsen”. Tilsvarende usikkerhed findes også i forfatterens opfattelse af begreberne nationalromantik og empiri, idet begge begreber nok har en lidt snævrere betydning end den, som forfatteren tillægger dem. Men alt dette er jo bare små og ubetydelige skønhedsfejl i forfatterens arbejde, da det på ingen måde kompromitterer bogen som sådan.\nBogens stil er elegant men måske også lidt ujævn, og det fornemmes, at der er flere ”lag” i skriften, dels forfatterens skrift gennem længere tid og dels kildernes mere officielle skrift. Og skønt forfatteren generelt formulerer sig godt, så kan det dog ske, at enkelte udtryk falder lidt uden for det valgte stilniveau, f.eks. ”starter” i stedet for begynder, ”hammeren falder” i Folketinget, hvis ”massefylde” vil sætte vort samfund tilbage i tid, og lignende lidt ”skæve” formuleringer, men det kræver nu også mange års erfaring som skribent, før man er i stand til at lægge et stilniveau og ikke mindst at holde sig på dette niveau hele bogen igennem. Bogens komposition er ikke helt tilfredsstillende, da kapitlerne omfatter mange uregistrerede (under)afsnit med vidt forskellige emner, der ikke er indordnet systematisk i kapitlerne, hvilket gør genopslag noget vanskelige. Og det femte kapitel er så kort i forhold til de andre fire kapitler, at det slet ikke burde være nævnt som et kapitel men snarere som en efterskrift.\nOg nu tilbage til genrebestemmelsen. Det er efterhånden blevet klart, at der ikke er tale om en moderne brugsbog, skønt bogen har et meget tydeligt pædagogisk sigte. En brugsbog skrives jo på baggrund af egne erfaringer, og det kan man ikke ligefrem sige, at denne bog er blevet, da der også findes afsnit af officiel statistik og referater af biologisk-psykologisk forskning. Man ville snarere kalde bogen en introduktion til den fremmedpolitiske debat, skønt bogens intention som nævnt er at forvandle denne debat ved at give den et mere solidt grundlag. Men for at forvandle noget, så må man jo nødvendigvis vide, hvad der allerede findes, og det giver bogen en udmærket beskrivelse af.\nDer er ingen tvivl om, at forfatteren har investeret megen tid og megen god vilje i denne bog, og han har da også opnået, hvad han ville. Bogen er et værdifuldt indlæg i den fremmedpolitiske debat, og den vil uden problemer kunne anvendes som introduktion til debatten for aktivister, der står midt i kampen mod indvandringen. Forfatteren er ung og idealistisk, og det er unægtelig en kvalitet, som han har formået at overføre til bogen. Den kan varmt anbefales til alle, der vil gøre en indsats i kampen for et dansk Danmark, for med denne bog har man en solid argumentation ved hånden.\nBogen kan købes her: http://danskernesparti.dk/shop/shop/d-carlsen-odelsret-til-danmark\n45 kommentarer til artiklen “Odelsret til Danmark – en anmeldelse”\nSvar Tak for en ærlig og dybdegående anmeldelse. Ser frem til præsentationen i morgen!\nAndré Daner Eiby\nSvar Fuldkommen fantastisk anmeldelse, og som anmelderen påpeger, så har Daniel Carlsen styr på det hele mht. dokumentation og bilag, derudover taler han et klart og forståeligt dansk som mange af os savner. Hvis man er det mindste i tvivl om grundlaget for ikke at sende folk fra u-landene hjem igen kan man med stor fordel læse bogen og blive klogere.\nJeg ser frem til en god og underholdene aften i selskab med mine ligesindede venner.\nSvar Daniel Carlsen skriver i Odelsret til Danmark omkring hvem der skal hjemsendes, at citat:\n>>Principielt synes jeg, at det ville være problematisk at mistænkeliggøre alle ved at DNA-teste dem med en udskillelse til formål.<< Derimod mener han, at let identificerbare ikke-vestlige udlændinge skal være kriteriet for repatriering. Hr. Carlsen advokerer altså ikke for etno baseret Danmark, men et Danmark hvor kun mennesker med den rette fænotype kan vide sig sikker på ophold.\nPersonligt går jeg meget op i både slægtsforskning og genealogi, ikke så meget af de grunde og holdninger som Daniel Carlsen og Danskernes Parti har, men mere fordi jeg mener det er godt, at kende sine rødder samt en generel interesse for genetik og menneskets udvikling og historie. Rent genetisk er jeg etno geografisk sådan her sammensat: 100% Europæer hvoraf 38.1% er Skandinavisk, 12% Britisk/Irsk, 11.2% Fransk/Tysk, 37.8% ikke specifik Nordeuropæisk, 0.1% ikke specifik Sydeuropæisk, og endelig 0.8% ikke specifik Europæisk.\nDet sjove er så, at min fænotype ikke er udpræget Nordeuropæisk og da slet ikke Skandinavisk, nej den er nærmere Sydeuropæisk, og jeg kan uden problemer gå for eksv. at være af Anatolisk afstamning vurderet ud fra min fænotype. Uanset om jeg skulle kunne blive "undtaget" fra Hr. Carlsens repatrierings planer af bestemte fænotyper, grundet mit dokumenterbare Europæiske, Skandinaviske og Danske ophav, så finder jeg Hr. Carlsens stigmatisering af visse fænotyper ganske fascistoid. Jeg tror dog Hr. Carlsen er undskyldt ved, at det egentlig bare drejer sig om mindreværdskomplekser ved hans egen blege hårløse fænotype, eller alternativt at Daniel lider af en alvorlig fobi overfor adonis og Sean Connery typer 🙂\nSvar Da du har spammet det samme på DP’s hjemmeside, får du også samme svar her:\nDu har vist ikke læst hele bogen, fister.\nVed du overhovedet, hvad fænotype er? Og selv hvis du gør – hvad har det så at sige? DC nævner det ikke med et ord i sin bog!\nHan skriver heller ikke, at det er “let-identificerbare”, der skal hjemsendes, men at mange af de ikke-vestlige, som skal hjemsendes, er let-identificerbare. Men ikke pga. fænotypen, derimod pga. de registre, der må formodes at være over de, der er indvandret til landet.\nMen det er jo svært at vide, når man ikke har læst bogen …\nSvar @Børge Bang Ret skal være ret, jeg skriver hvad jeg skriver udfra Martin Kaslers anmeldelse af bogen, hvor der bla. citeres >>let identificerbare ikke-vestlige udlændinge<<, deraf slutter Kasler så citat: Det synes altså at være fænotypen, og ikke genotypen, der vil blive det egentlige kriterium for repatriering af uønskede udlændinge. Det friholder selvfølgelig Daniel Carlsen fra min påstand, så det må jeg jo beklage, og jeg skal da helt sikkert læse den bog, da eksv. odelsret er noget jeg har beskæftiget mig rigtigt meget med i min slægtsforskning omkring mine Norske aner.\nVed du overhovedet, hvad fænotype er? Og selv hvis du gør – hvad har det så at sige? Uha ja det ved sgu en hel del om, specielt omkring identificering af nedarvede SNP`s forudsagte fænotyper kontra nyere miljøpåvirkninger og mutationers indvirkning på enkeltindividers fænotyper.\nSvar Peter P., er din kritik ikke lidt præget af 68-ånden? At søge grunden til en politisk overbevisning i lidt lommepsykologi, det forekommer mig at være lidt forældet.\nSvar Kaj Vilhelmsen `Peter P., er din kritik ikke lidt præget af 68-ånden?`\nArhh det ved jeg sgu ikke helt, det er ikke min intention ihvertfald, og forældet mener jeg overhovedet ikke det er.\nDer er sket meget indenfor genealogi og genetisk udredning af vores ophav de sidste 60-70 år, og særligt indenfor det sidste årti. Løgnen om “folket” uanset hvilket folk vi nu taler om, er totalt dissekeret og bevist i sådan en grad, at det selv i en kortere tidshorisont ud fra race/etno biologisk videnskab ikke giver mening, at fastholde større grupper som rene etno geografiske samfund.\nDet er selvfølgelig noget der svinger lidt frem og tilbage, men eksv. er den længste “mono” etniske periode i Norden siden stenalderen og frem til nu, perioden efter reformationen og frem til nu. At jeg sætter mono i anførselstegn skyldes alene, at heller ikke her var der tale om et monoetnisk samfund, heller ikke set udfra et Vest/Nordeuropæisk perspektiv , men derimod en stabil periode med efterkommere af Vikingernes multietniske demografiske sammensætning af folkeslag fra Norden, De Britiske øer, Østeuropa, Anatolien og sågar Nordafrika og Persien, som i perioden omkring og specielt efter reformationen, havde en større nettoudvandring fra særligt Skandinavien. Denne større udvandring end indvandring gentager sig igen i 1800 tallet og kulminere når man tager højde for befolkningsantallet omkring 1864, hvor Danmarks befolkning eksv. blev decimeret med godt 2/3 grundet udvandring til det Nordamerikanske kontinent og selvfølgelig ikke mindst tabet af Slesvig og Holstein. I den efterfølgende tid frem til den moderne indvandring, skete befolkningstilvæksten hovedsagligt på grund af industrialiseringen og ikke pga. indvandring, men puljen i den demografiske vækst var altså hovedsagligt sammensat af de folkegrupper der udgjorde Danmark i tiden fra vikingetid og frem til reformationen. Går vi tilbage til jernalderen, var det ikke stort bedre, her viser dna analyser af gravfund, at ikke mindst eliten var yderst multietnisk. `Ingen isoleret type i Skandinavien\nArkæologer og antropologer ved i dag, at forestillingen om én skandinavisk genetisk type – om et folkefærd, der vandrede til Danmark, slog sig ned der, og så ellers levede i isolation fra omverdenen – er forkert.`\nSå forældet Kaj Vilhelmsen! Nej langt fra, det er derimod højteknologisk videnskabelig fakta, der sætter tingene i relief 😉\nSvar Jeg glemte vigtigst af alt at tilføje, at den periode hvor nettoindvandringen har været mindst, altså tiden fra reformationen og frem til den moderne indvandring, også er den tid hvor Danmark som rige, stat og samfund har mistet mest territorie. Om det så er et tilfælde, at det er i samme periode nationalismen har trivedes bedst skal jeg lade være usagt… Men God Påskesøndag alligevel 🙂\nSvar Peter P., har du glemt, hvad du skrev om Daniel Carlsen? Det var din motivanalyse, jeg fandt forældet, og jeg udtalte mig ikke om nogle detaljer fra den videnskabelige verden. Jeg giver i øvrigt ikke fem flade ører for, hvad politisk korrekte arkæologer og antropologer “ved”. Det er blot et led i den officielle propaganda til systemets bevarelse.\nSvar @Kaj Vilhelmsen\nSom skrevet til Børge Bang erkender jeg, at hvad du kalder min motianalyse af Daniel Carlsen, er skrevet ud fra Martin Kaslers anmeldelse af bogen, og de konklusioner han drager af citatet >>let identificerbare ikke-vestlige udlændinge<<, og det er selvfølgelig ikke fair, så det beklager jeg. At du så til gengæld kommer med konspirations teorier om politiske korrekte arkæologer og antropologer, kan vist også siges, at være en fortærsket og forældet kliche. Desuden er det autoriteter hvis kompetance går udover arkæologi og antropologi, men jeg kan altså forstå på dig, at du så heller ikke har tillid til det retsmedicinske væsen! http://sund.ku.dk/forskning/forskerprofiler/nielslynnerup/\nDu er muligvis autoriteten på denne redaktion, men du har hverken format, viden eller autoritet til, at betvivle eksv. Professor i retsantropologi Niels Lynnerups politiske orientering, kompetance og resultater. Men det ved du jo godt Kaj, og så kan du jo slette mit indlæg, men det ændrer ikke på de for dig ubekvemme fakta!\nSvar Peter P., kan du ikke forstå, at det er latterligt, når du hævder, at der er psykologiske årsager til, at Daniel Carlsen har den politiske overbevisning, som han nu har. Du skrev: “..at det egentlig bare drejer sig om mindreværdskomplekser ved hans egen blege hårløse fænotype, eller alternativt at Daniel lider af en alvorlig fobi overfor adonis og Sean Connery typer.” Det var noget, som de venstreorienterede påstod i 1970erne, så forældet er den opfattelse af andres motiver.\nHvis folk er ansat i systemet, så vil de altid hævde, hvad der er formålstjenligt for systemet. Det er begynderviden, og det ved du godt. Derfor er der ingen grund til at basere noget på påstande fremsat af offentligt ansatte. Hvis en videnskabsmand har en anden opfattelse af verden (f.eks. Nyborg) end den politisk korrekte, så bliver han fyret eller fjernet på anden måde.\nSvar Det kan være nok så rigtigt, at jeg i min “motiv analyse” virker 70`er venstresnoet og hvad ved jeg, men at du påstår Lynnerup med flere retsantropologer bare hævder, hvad der er formålstjenligt for systemet og den politiske korrekthed er sgu da helt ude i hampen. I øvrigt tvivler jeg på, at det er særlig politisk korrekt i dagens Danmark når det kommer til stykket, og det kan du jo så fundere lidt over…\nSvar Jeg påstår ikke, at “Lynnerup med flere retsantropologer” altid er utroværdige, men jeg påstår, at de aldrig vil fremsætte en kontroversiel påstand, der kan føre til deres afsked, uanset om deres forskning fører dem til denne påstand. De har nemlig lært af Nyborgs eksempel.\nProfessor Nyborg blev udsat for en uhørt brutal hetz, da han mente at kunne konstatere visse upopulære forskelle i intelligens. Han blev fjernet og svinet til af systemet.\nI begyndelsen af det tyvende århundrede var der uafhængige danske videnskabsmænd, men i dag er der kun lakajer for systemet, der er bange for brødet.\nSvar Årsagen til Helmuth Nyborgs fyring fra Århus Universitet, var ikke på grund af videnskabelig censur, men på grund af ganske gemen videnskabelig uredelighed. Det er klart, at man ikke uden emperisk bevisførelse kan sylte IQ-test og erstatte den med en G-faktor, og så sige det er sådan man skal måle intelligens. Det svarer til, at jeg igennem 20 forsøg kaster en sten gns. 20 meter, hvorefter jeg i 20 nye forsøg kaster en sten 30 meter i det første forsøg, men undlader de resterende 19 forsøg, for nu har jeg jo bevist jeg kan kaste 30 meter. Derudover kan Helmuth Nyborg da godt have fat i noget, men det er underordnet da metoden og bevisførelsen han bruger ikke er empirisk. Han konkluderer jo iøvrigt, at Asiater er de klogeste, og sammenholdt med at han også siger, at intet tyder på, at vi er blevet mere intelligente i de enkelte menneskegrupper set over tid, ja så ryger kæden da helt af! For netop de Asiatiske haplotyper strækker sig fra filippinerne i øst til langt ind i Iran/Persien i vest, og Sumatra/Indonesien i Syd til Mongoliet og kazakhstan. Ligenøjagtigt dette areal på kloden har verdens største andel af Muslimer eksv. bare for at nævne et kuriosum.\nDu skrev iøvrigt `Jeg giver i øvrigt ikke fem flade ører for, hvad politisk korrekte arkæologer og antropologer “ved”. Det er blot et led i den officielle propaganda til systemets bevarelse.`\nOg det var henvendt til mit citat fra artiklen der beskriver konklusionerne i Linea Melchior(uha da da et jødisk navn så er hun nok en del af en sammensværgelse),Toomas Kivisild, Niels Lynnerup og Jørgen Dissings videnskabelige arbejde i rapporten `Evidence Authentic DNA from Danish Viking Age Skeletons Untouched by Humans for 1,000 Years`\nCitatet: `Ingen isoleret type i Skandinavien -Arkæologer og antropologer ved i dag, at forestillingen om én skandinavisk genetisk type – om et folkefærd, der vandrede til Danmark, slog sig ned der, og så ellers levede i isolation fra omverdenen – er forkert.`\nSvar Svar til Peter P\nDe grupper, der ifølge de intelligensmålinger som professor Nyborg henviser til, er østasiatere, d.v.s. kinesere, japanere og koreanere. De skulle score i gennemsnit 105 point. De må ikke forvekles med malayer som f.eks. thailændere, filippinere og indonesere. F.eks. scorer sidstnævnte grupper i gennemsnit lavere i IQ-tester end gennemsnitseuropæerne. Er du i øvrigt sikker på, at du har forstået forskellen mellem fænotype og genotype?\nSvar @Ole Kreiberg Man kan ikke sådan bare adskille kinesere, japanere og koreanere genetisk fra de sydøstasiatiske grupper som du nævner, og slet ikke når vi snakker haplogrupper. Haplogruppernes undergrupper udspringer af mutationer fra grundstammerne(udvandringerne fra Afrika 40.000 – 60.000 år siden)og beviser, at racebegreberne er falsum.\nDen vestlige civilisations intellektuelle\nhistorie har været præget af en forestilling om at mennesket kan inddeles i\nracer, og det biologiske racebegreb indbefatter en forestilling om, at en art kan\ninddeles i distinkte grupper som hver\nisær er homogene. Hvis det var tilfældet for menneskets vedkommende, skulle den væsentligste del af den genetiske variation findes mellem hovedgrupperne(racerne) og meget mindre variation skulle findes inden for den enkelte hoved haplogruppe. Dette er bare ikke tilfældet, det er derimod lige modsat den største genetiske variation findes inden for haplogrupperne, og når vi snakker hele Asien og Nordamerika(de oprindelige folk) vil den genetiske variation være stor, men genetisk kan en inuit være nærmere beslægtet med en kineser end en japaner. Ligesådan kan en javaneser være nærmere genetisk en japaner end en thailænder osv. osv. Dette er fakta, og det underkender, at der skulle være skarpt optrukne lokale geografiske linjer imellem menneskegrupper der har genetisk betingede fordele i eksv. intelligens. Sådan er det faktisk ikke bare for asiater, men for hele kloden.\nDen manglende overensstemmelse i\nfordelingen af karakterer i befolkningsgrupperne gør det uklart hvordan arten mennesket skal opdeles. Der er ikke nogen enkel løsning på dette problem, og noget af forklaringen herpå ligger i det forhold at de fleste af de såkaldte\nraceforskelle for menneskets vedkommende er trivielle i sammenligning med forskelle mellem andre arter. Alle genetiske varianter deles af alle befolkningsgrupper, og bortset fra sjældne undtagelser er ingen genetisk variant enestående for en bestemt befolknings hovedgruppe. I stedet er forskellene mellem befolkningsgrupper af kvantitativ natur, hvor det drejer sig om forskellige hyppigheder af bestemte genetiske varianter der afgrænser den ene gruppe fra de øvrige. Fortidens forenklede syn på variationen\ninden for vores art der tilsyneladende\nkunne opdeles i nogle få klart forskellige grupper, er i dag afløst af en forstå-\nelse af at variationen er langt mere omfattende og udgør et kontinuum der er udbredt til hele arten og kloden.\nFaktum er, at koreanere, japanere og kinesere i gennemsnit scorer højere i IQ end etniske sydøstasiatere. Førstnævnte samfund er også mere velordnede og veludviklede. At der er en sammenhæng mellem, hvor højt en befolkning scorer i IQ-tests og karakteren af deres samfund især i forhold til teknologisk og økonomisk udvikling synes indlysende.\nMenneskeheden tilhører ikke samme race men snarere samme art – homo sapiens. Menneskearten deler over 98 procent af de samme gener med chimpansen. Alligevel taler man om to forskellige arter. Indenfor hundearten findes der forskellige racer. Dette benægter ingen. Alligevel er den genetiske forskel mellem hunderacerne så lille, at den er knap er målelig, men ingen tvivler på, at f.eks. en Pitbul har en anden medfødt genetisk betinget adfærd i forhold til aggression end f.eks. en cocker spaniel. Vore politikere har endda vedtaget en lov, der forbyder visse kamphunderacer på grund af deres medfødte genetiske betingede aggressive egenskaber. Altså åbenlys hunderacisme i lovgivningen. Vil man forstå raceforskelle i forhold til mennesker, kunne man gå tilbage til Arthur de Gobineau, som ofte benævnes som den intellektuelle racismes far. Han hævder – og sikkert med rette – at der er ingen rene menneskeracer findes – kun forskellige grader af racerenhed. Derfor kan menneskeracebegrebet forekomme uklart og udvandet også i genetisk forskning.\nSvar @Ole Kreiberg\nEn sjov ting ved fænotype(fremtoningspræget) er jo iøvrigt, at inaktive anlæg i genotypen(anlægspræget) kan aktiveres og indenfor kort tid ændre fænotypen markant, og dette sker ofte pga. påvirkninger fra det omgivende miljø. Til illustration kan nævnes, at japanerne gennem hele historien havde haft en fænotype, der viste meget lav vækst og fin knoglebygning. Da de fik bedre levevilkår efter den 2. verdenskrig, viste det sig, at deres genotype i virkeligheden var forberedt på noget helt andet, og i løbet af én generation steg den gennemsnitlige legemshøjde med mere end 20 cm for både mænd og kvinder.\nAltså fænotypen(det billedligt ydre og målbare) ændrede sig, da miljøforholdene blev forbedret.\n“Faktum er, at koreanere, japanere og kinesere i gennemsnit scorer højere i IQ end etniske sydøstasiatere. Førstnævnte samfund er også mere velordnede og veludviklede. At der er en sammenhæng mellem, hvor højt en befolkning scorer i IQ-tests og karakteren af deres samfund især i forhold til teknologisk og økonomisk udvikling synes indlysende.”\nKorrekt men sammenhængen kan ikke signifikant genetisk begrundes snarere tværtimod. Men vi skal tilbage til historien om japanerne der pludselig i løbet af en generation blev 20 cm højere pga. deres genotype i virkeligheden var forberedt på højere vækst, da miljøforholdende blev forbedret. Man kan skærer det helt ud i pap ved eksv. og fremhæve, at det du kalder velordnede og veludviklede samfund vil have en tendens til eksv., at bruge teknologien til at udrydde kromosomfejl, forhindre underernæring og i det hele taget forbedre miljøforholdene så de inaktive genetiske anlæg tilgodeses. At det er sådan kan også illustreres af, at eksv. to psykisk udviklingshæmmede godt kan få et normalt barn, men i et teknologisk samfund vil man om ikke forsøge at undgå det, så screene for at sikre sig, at barnet er normalt. Tvillingundersøgelser, specielt af enæggede tvillinger, der er opvoksede i forskellige miljøer og undersøgelser af bortadopterede børn tyder på, at mellem halvdelen og 80 procent af intelligensvariationen kan tilskrives arv og 20-50 procent miljø, men etnogeografien spiller ingen rolle her hverken indbyrdes i grupperne eller globale grupper overfor hinanden. For udviklingshæmning i let grad spiller arv en betydelig rolle, mens forældrene til udviklingshæmmede i sværere grad svarer intelligensmæssigt mere til den gns. intelligens i befolkningen. Her er betydningen af alderen på de førstefødende meget vigtig, da risikoen for mutation og øvrige kromosom afvigelser øges signifikant med moderens alder, og langt overgår eksv. risikoen ved fætter/kusine ægteskaber. I Vesten herunder Danmark var moderat indavl (fætter/kusine) almindeligt helt frem til slutningen af 1800-tallet, og udavlen i de efterfølgende generationer kan på ingen måde opveje evt. brede befolkningsmæssige mutationer der er kommet på baggrund af det. Iøvrigt kan udavls depression være lige så mutations fremmene som indavls depression. Ps. Andelen af downsyndrom og øvrige kromosomafvigelser i de Sydøstasiatiske befolkninger er iøvrigt signifikant mindre end i Kina og Japan alene af den grund, at ligesom i Vesteuropa bliver de førstefødende kvinder ældre. Og her har screeninger, 1 barns politik mm. endda ikke kunne udligne forskellen.\nSvar Hanne Christensen i Politiken Debat: “Problemet er vel, at forskerne forståeligt nok frygter for deres egen fremtid, hvis de ytrer sig imod den magtfulde elite, – altså med mindre forskeren befinder sig tæt på pensionsalderen!”\nSvar I artiklen `Regeringen kvæler forskningen` fra ons d.18 marts, skriver du citat: `Forskningen går gradvist i stå på grund af mangel på forskere og penge` Jeg kan da godt være enig, men jeg skal på den anden side love dig for, at jo flere midler der bliver til videnskablig emperisk funderet forskning, jo flere videnskabelige fakta vil der komme frem, der totalt piller dit verdensbillede og forståelse af hvem du er fra hinanden. Hvorfor forholder du dig iøvrigt ikke til, at de historiske perioder hvor nettoindvandringen i DK har været mindst, altså tiden fra reformationen og frem til den moderne indvandring, også er den tid hvor Danmark som rige, stat og samfund har mistet mest territorie, og haft mest nationalisme i befolkningen?\nSvar Måske fordi det ingen sammenhæng har, fister medister.\nDu lader umiddelbart til at være politisk modstander ift. nationalismen. Fortæl lige, hvad det gode ved multikulturen er, som åbenbart gør, at danskerne skal opgive den odelsret som hr. Carlsen forfægter?\nSvar Lad os hellere forsøge at undgå flere misforståelser ved at påpege, at Helmuth Nyborg ikke blev dømt for videnskabelig uredelighed, sådan som Peter P. forsøger at bilde folk ind. Nyborg blev faktisk frifundet for anklagen, hvilket dog ikke forhindrede Århus Universitet fra at fyre ham, da hans “videnskabelige resultater var uforenelige med universitetets etik.”\nSvar Jammen kære med Vendelbo det gør for mig ingen forskel, og jeg gentager gerne, at store dele af hans resultater med måling af intelligens med G-faktor, ikke har et videnskabeligt emperisk grundlag, om det ikke er nok til, at dømme folk for videnskabelig uredelighed, skal jeg ærlig talt lade være usagt, men videnskab baseret på erfaringer, iagttagelser og målinger over tid med signifikante forskelle i intelligens, har det aldrig nogensinde været! Selv hvis det var, er det fuldstændigt kortlagt, at man ikke adskille de asiatiske undergrupper genetisk signifikant på den måde det er fremstillet. Og det betyder igen, at skulle Helmuth Nyborg have ret med hensyn til, at japanere, singaporeanerne, koreanere og sydkineser være genetisk betinget signifikant mere intelligente end afrikanere og europæere, ja så gælder det for et langt større geografisk område i asien. Sjovt nok også det område hvor verdens største andel af muslimer bor 🙂 Men bare rolig Morten Borup, for Helmuth Nyborgs “resultater” og “forskning” kan splittes af til atomer af en første års studerende, og snakker vi de større kapaciteter på området ville han ikke få et ben til jorden. Hans eneste bidrag er, at være kontroversiel og det skal der da være plads til, og det er der heldigvis hundredevis af kapaciteter på området der er uden problemer, men de ved også man ikke skal pive før man kan præsentere sine resultater på et videnskabeligt emperisk grundlag. Og det vil aldrig ske for Helmuth Nyborg fyret for uredelighed eller ej!\nSvar Helmuth Nyborgs forskning er jo peer-reviewed uanset hvad en nullitet som dig siger.\nDerudover findes der utallige andre forskningsresultater, der viser det samme. Derimod findes der intet belæg for det forvrøvlede sludder, du fyrer af. At der er markante forskelle indenfor en etnisk gruppe, er på ingen måde ensbetydende med, at de etniske grupper ikke findes. I dit plattenslageri er præmissen, at man sammenligner genomet gen for gen i stedet for at se på grupper af gener, der følges ad. Det svarer til at sige, at mand og mus er 99 % ens – det er faktuelt korrekt, men det giver ikke et retvisende billede af virkeligheden. Derimod er det mere retvisende at henvise til, at vi deler omkring 80 % af vore gener med mus.\nMen når alt kommer til alt, er der jo ingen grund til at diskuttere dette. Lad os i stedet få redegjort for, hvad det gode ved multikulturen er, som åbenbart gør, at danskerne skal opgive den odelsret som hr. Carlsen forfægter?\nSvar @Børge Bang `.. uanset hvad en nullitet som dig siger…`\nHA HA og det skulle komme fra dig! “At der er markante forskelle indenfor en etnisk gruppe, er på ingen måde ensbetydende med, at de etniske grupper ikke findes” Hvor skriver jeg, at de etniske grupper ikke findes? Jeg skriver, at racebegrebet ikke findes!\n“I dit plattenslageri er præmissen, at man sammenligner genomet gen for gen i stedet for at se på grupper af gener, der følges ad” Det er netop ikke præmisen! Jeg skriver jo netop, at det er indenfor de enkelte haplogrupper man ser den største variation. Ved du hvad haplogrupper er Børge Bang? Svar: En haplogruppe er netop en større gruppe af gener med flere undergrupperinger/haplotyper. Selve hoved haplogrupperne er dannet for 30-60.000 år siden og de enkelte haplotyper er mutationer der er sket hen af vejen. “Men når alt kommer til alt, er der jo ingen grund til at diskuttere dette. Lad os i stedet få redegjort for, hvad det gode ved multikulturen er, som åbenbart gør, at danskerne skal opgive den odelsret som hr. Carlsen forfægter?” Multikulturen er jo mange ting, og udefra kommende tendenser, skikke og tankegods vil altid være en udfordring for et nationalt defineret område, og det skal der selvfølgelig både være debat om og en opposition til. Sådan skal det være, men jeg hører jo netop, at Daniel Carlsen og Danskernes Parti ikke ønsker, at snakke så meget om hvilke skikke, kultur, religion og tankegods folk har, men derimod ønsker at definere ikke bare nationalstaten Danmark, men ideelt set alle nationalstater udfra et folk sammensat af særlige etniske/genetiske ophav. Den tanke er utopi i yderste potens, og ideen om at der skulle have været, eller kunne blive et monoetnisk samfund eller en stat, er uladesiggørlig. `Mere end 80 procent af de europæiske mænd stammer fra tyrkiske bønder, der bragte landbruget til Europa, viser nye undersøgelser. Europas kvinder stammer derimod primært fra lokale jæger-samler-samfund.`\nJeg taler om de såkaldte genetiske “clusters”.\nDu taler udenom det med multikulturen. Der findes jo ikke et eksempel på, at et land har klaret masseindvandring af etnisk fremmede mennesker uden det gav massive problemer.\nHvorfor skal vi opgive vor odelsret til Danmark for det?\nSvar Nej, Nyborg blev fyret på grund af den pressehetz, der var rettet imod ham, ikke på grund af videnskabelige uoverensstemmelser. Og den pressehetz havde udelukkende et politisk grundlag, for det var ikke hans metode men hans arbejdsområde, der blev udsat for en hetz.\nOm Nyborg havde ret eller ej, det er for så vidt ligegyldigt, for årsagen til hetzen imod ham var selve det, at han vovede at antyde arvede forskelle mellem mennesker. Det kunne systemet ikke tåle, for det er imod systemets ideologi.\nAt man så senere fik et videnskabeligt udvalg til at begrunde afskedigelsen af Nyborg, det siger jo kun, at der altid er ansatte folk, der gerne vil betrygge deres stilling og stiller sig til rådighed.\nSvar Kaj Vilhelmsen\n“at han vovede at antyde arvede forskelle mellem mennesker. Det kunne systemet ikke tåle, for det er imod systemets ideologi”\nNu lyver du jo direkte Kaj! “Systemet” som du siger ikke kan tåle, at behandle vigtige emner indenfor arvede forskelle mellem mennesker, har netop i de senere år bla. indenfor medicin gjort meget for, at kortlægge hvorledes man kan optimere behandlinger så de passer og virker på ikke bare de enkelte individer, men også de enkelte grupper der genetisk skiller sig ud fra hinanden. Men for at bruge en gammel kliche med, at eksv. grønlændere og inuitter som gruppe ikke kan tåle alkohol, på grund af særlige genetiske forudsætninger, så ved man i dag, at der nærmere er tale om, at tilfældigvis en mand fra Fyn, en fra Nigeria, en fra Rusland og en fra Grønland osv. osv. har det tilfælles at deres genetiske sammensætning gør, at de ikke kan tåle alkohol. Som sagt illustreret med en kliche, men ikke desto mindre er det sådan det er. Og det er langt fra det eneste område hvor man ser på genetiske gruppers særegne forudsætninger. Så du kan tage dit “systemets ideologi” og putte et vist sted hen, for der er ikke anden ideologi indenfor seriøs forskning og videnskab, og den sigter til emperisk funderet fakta, med signifikante forskelle i målinger og resultater og der har Nyborg aldrig været med sin G-faktor.\nSvar Jeg henviste naturligvis til den etniske problematik og ikke til den medicinske, for det er jo reelt erkendelsen af raceforskelle, som systemet er meget bange for. Nyborg var ikke raceforsker, men han arbejdede med noget, der kunne føre i denne retning, og derfor blev han udsat for systemets hetz.\nI de store standardværker fra begyndelsen af det tyvende århundrede hævder man, at racerne befinder sig på forskellige niveauer, men det er naturligvis en rædsel for et multietnisk samfund, hvis en sådan viden bliver genopdaget. Det multietniske samfund må selvfølgelig påstå, at alle fødes lige, lige værdifulde, lige begavede osv. Derfor den ideologisk betingede hetz mod alle kættere, der ikke er overbevidst om sandheden i den store lighed mennesker imellem.\nJeg er da glad for, at du tror på de videnskabelige idealer, men jeg er ked af, at du er så naiv, at du tror dem afgørende. Hvis en videnskabsmand ikke beskæftiger sig med noget kontroversielt, så kan han godt få lov til at hævde idealerne, men i samme øjeblik han kommer ind på et kontroversielt område, så er det forbi med hans frihed.\nSvar Kaj Vilhelmsen “I de store standardværker fra begyndelsen af det tyvende århundrede hævder man, at racerne befinder sig på forskellige niveauer, men det er naturligvis en rædsel for et multietnisk samfund, hvis en sådan viden bliver genopdaget” Der sker hele tiden en udvikling, men det betyder ikke, at man forkaster hele “store STANDARDVÆRKER fra begyndelsen af det tyvende århundrede”, og du kan ikke komme med et eneste eksempel på, at store STANDARDVÆRKER er blevet forkastet og stemplet som kætterisk, ikke et eneste eksempel Kaj!\nAt der så er delelementer, begreber og enkelt teorier i disse standardværker der i dag forkastes, og måske endda overordnede konklusioner, betyder ikke at værkerne er forkastet udsat for hetz, på ingen måde! Videnskabsfolk og deres værker indenfor Astrofysikken, biologien, kemien og alle andre naturvidenskabelige områder er igennem hele historien blevet revurderet, delvis forkastet og viderudviklet. Sådan var det for de gamle grækere og sådan var det for Einstein og Bohr, og sådan er det som det naturligste i en emperisk funderet videnskablig verden også for racebiologiske forskere og værker. Men vi skal måske holde os til, og tilbage til tiden for det aristoteliske verdensbillede, og så sige hertil og ikke længere. Aristoteles havde jo delvis ret, men konklusionerne var forkerte og blev forkastet 🙂\nSvar Peter P skrev:\n“Korrekt men sammenhængen kan ikke signifikant genetisk begrundes snarere tværtimod. Men vi skal tilbage til historien om japanerne der pludselig i løbet af en generation blev 20 cm højere pga. deres genotype i virkeligheden var forberedt på højere vækst, da miljøforholdende blev forbedret.”\nMennesket er et produkt af både arv og miljø. Den typiske måde, som antiracisterne argumenterer på, er at fremhæve forhold, hvor miljøet spiller ind. Det skulle så automatisk udelukke, at det arvelige har en betydning, men sådan spiller klaveret ikke. Man kan ikke feje det arveliges betydning ind under gulvtæppet, blot fordi det er politisk ubekvemt.\nSvar “Det skulle så automatisk udelukke, at det arvelige har en betydning, men sådan spiller klaveret ikke. Man kan ikke feje det arveliges betydning ind under gulvtæppet, blot fordi det er politisk ubekvemt.” Det gør jeg jo heller ikke, læs lige det du svarede på igen! Jeg skriver netop, at arv i genetisk forstand har en stor betydning, og det er næppe politisk bekvemt, at eksv. pointere konsekvenserne af den stigende alder på førstefødende og de lave fødselstal er katastrofale, og det ville de også være, selvom vi ikke havde de godt 400.000 indvandrere, der ifølge Danskernes Parti er uønskede. Men ret beset så er det jo ikke disse “uønskede” elementer der, er skyld i lave fødselstal og sene førstegangsfødende hos etniske danskere, og faktisk så ser man nøjagtigt den samme tendens hos indvandrere der har været her i mere end et par generationer. Man ser det også i højtudviklede lande som Japan, hvor andelen af indvandrere er lav, og på mere hjemlige breddegrader har vi eksv. Island med få indvandrere og samme tendens.\nSvar Naturligvis var det elementer i værkerne, jeg talte om, og man behøver kun at gå til de populærvidenskabelige værker som f.eks. Salmonsens Konversationsleksikon, hvis man vil præsenteres for ting, der i dag ikke alene opfattes som kontroversielle men også som strafbare.\nDet er ganske rigtigt, at tingene revurderes i den videnskabelige verden, men læg nu mærke til, at det kun er visse ting, der må revurderes. Historien synes f.eks. at være en undtagelse, idet revisionisme her er ulovlig over store dele af Europa.\nDen sammenlignende sprogvidenskab var udgangspunktet for en forskning, der i dag opfattes som kontroversiel, og det er slet ikke altid, at denne forskning forkastes alene af saglige grunde. Det samme gør sig gældende inden for folkemindeforskningen.\nDette havde intet at gøre med empiri, for det skete mystisk nok helt præcist 1945. De sejrende magter bestemte, hvad man måtte studere og hvilke resultater man måtte komme til.\nSelv en tysk musikforsker fik hetzen at mærke på Århus Universitet, da hun faldt det faglige niveau underlødigt.\nSvar @Kaj Vilhelmsen “Naturligvis var det elementer i værkerne, jeg talte om, og man behøver kun at gå til de populærvidenskabelige værker som f.eks. Salmonsens Konversationsleksikon, hvis man vil præsenteres for ting, der i dag ikke alene opfattes som kontroversielle men også som strafbare.” Nu er jeg flere gange blevet beskyldt for at tale udenom , men det kan man vist også sige til det der Kaj. Man kan da finde adskillige mere moderne populær-videnskabelige værker, der indeholder tekster der hylder eller på anden måde argumenterer for, og beskriver ting der er strafbare, førte man dem ud i livet. Er salmonsens konversationsleksikon forbudt ? Er der pillet ting ud i de digitaliserede udgaver? Kan man isåfald ikke finde frem til originaludgaver?\n“Historien synes f.eks. at være en undtagelse, idet revisionisme her er ulovlig over store dele af Europa.” Nu er Tyskland(der er muligvis et par andre lande) jo et stort land, men udover at benægtelse af Holocaust anses som et illegetimt revisionistsk standpunkt, så har du da vist ikke mange eksempler eller hvad Kaj? Er det ikke nærmere sådan, at eksv. de europæiske lande bag jerntæppet i høj grad har gennemført revisionisme i forhold til kommunismen. Senest har man eksv. indskrevet i forfatningen i Ungarn, at alverdens dårligdom i landet alene skal tilskrives det tidligere kommunistiske styre. At man så også har indført ændringer der reelt afskaffer demokratiet er en anden sag. Apropos demokrati, Danskernes Parti ønsker, at repatriere 400.000 indvandrere fra Danmark til deres hjemlande. Jeg savner egentlig en legitim argumentation for, at det praktisk skulle kunne lade sig gøre demokratisk. Altså en argumentation der sandsynliggør, at et sådan scenarie skulle kunne ske på demokratisk vis, selv hvis Danskernes Parti sad i folketinget med egne 90 mandater. Så vil man nok sige det er en langsigtet plan osv. osv….Jo jo men det vil uundgåeligt også betyde, at vi ikke kommer til, at tale om 2 og 3`e generations indvandrere, det vil også uundgåeligt betyde, at en hvis opblanding af ophav vil finde sted. Alt dette vil betyde at man skal redefinere kriterierne for hjemsendelse, og skal man så bruge “mischling” begreber og andre svært definerbare kriterier? Det er selvfølge lidt vanvittigt overhovedet af mig, at bringe det på banen, for det er jo en utopi og en umulighed, at det skulle kunne ske i et demokratisk styre uanset hvilken vej Europa og verden bevæger sig og EU eller ej. Ergo hvorfor stiller Danskernes Parti op til demokratiske valg, når deres ypperste mærkesag ikke kan gennemføres i et demokratisk styre. Jeg kan kun få øje på to grunde, enten er det af humoristiske grunde eller også er det fordi man er hyklerisk.\nSvar Det er ikke kun Tyskland, der underkuer den videnskabelige frihed. Både Østrig og Frankrig har også kriminaliseret revisionismen.\nHvorfor skulle der være noget problem med at gennemføre en repatriering, hvis der først er skabt folkelig opbakning til den? Men selvfølgelig ville man opstille nogle kriterier i denne forbindelse. Det kan jeg heller ikke se noget problem i, for hvorfor skulle f.eks. et dansk-arabisk par ikke kunne bosætte sig Mellemøsten? Det er ingen naturlov, at blandede par skal bo i Danmark.\nNår du påstår, Peter P., at repatrieringer ikke kan gennemføres, men hvilken grund har du til at tro det? Hvis man kender lidt til historien, så ved man også, at repatrieringer er blevet gennemført i århundreder.\nOm et samfund er demokratisk eller ej, det har faktisk ikke nogen betydning for sagen, hvis der først er opnået konsensus i den oprindelige befolkning om en repatriering.\nSvar “Om et samfund er demokratisk eller ej, det har faktisk ikke nogen betydning for sagen, hvis der først er opnået konsensus i den oprindelige befolkning om en repatriering.” Ja den var god Kaj, du ved jo godt det aldrig har fundet sted i demokratiske lande i den størrelsesorden, det har heller aldrig fundet sted når vi snakker om indvandrere der nærmer sig 4-5 generation. Og endelig ikke et eneste af de diktaturer, for det er jo det der er tale om, er bestået efterfølgende uanset hvor stor opbakning der så har været i den oprindelige befolkning. Og hvad endnu være er, ikke i et eneste af de diktaturer er det ikke efterfølgende den lokale befolkning der har måttet betale prisen i form af krig, i titusind og hundredetusindvis af døde samt undertrykkelse af de Führer meisters hvis utopiske ideologi de hyldede med eller uden tvang. Det er humorisme eller hykleri, og hverken demokrati eller “konsensus”!\nOg kan vi så få lidt ro, nu hvor vi een gang for alle har fået bekræftet, at der fra højeste sted har eksisteret et ønske om at kvæle en videnskabsgren, fordi den griber forstyrrende ind i den multietniske utopi?\nOg selvfølgelig kan man hjemsende selv store folkegrupper. Problemet hermed er for intet at regne i forhold til at integrere dem; vi har nu forsøgt i årtier og brugt mange, mange milliarder på det, uden at det er lykkedes.\nAlt hvad der kræves er politisk vilje og, som Kaj Vilhelmsen påpeger, folkeligt mandat. Festen er forbi, og vi takker for gæsternes venlige deltagelse og ønsker god tur hjem.\nSvar Jammen held og lykke med dit ønske om folkeligt mandat i Hjørring Morten Borup. Holder du iøvrigt nogle vælgermøder heroppe, jeg er evigt ustraffet og uden tilknytning til hverken den eller anden organisation, det være sig politisk eller i øvrigt. Jeg er blot en fredelig demokratisk oppositionist, og det skal der jo være plads til ikke?\nSvar Nu ved jeg ikke rigtigt, hvorfor du bringer krigsbegivenheder ind i sagen. Mange repatrieringer er faktisk foregået ganske roligt, hvor de fremmede er rejst ud i samme takt, som de tidligere rejste ind i landet, og hvorfor skulle det være umuligt?\nSvar Eksempler på repatrieringer i samme størrelsesorden der er foregået ganske roligt, hvor 4-5 generations indvandrere er blandt de udviste …Om jeg må be!\nSvar Tja, jøder fra Ukraine under det zaristiske styre i det 19. århundrede.\nTatere eller sigøjnere fra Sjælland i det 17. århundrede under landsdommer Sehesteds overvågning.\nFranskmænd fra det nordøstlige Canada i slutningen af det 18. århundrede.\nKinesere fra Malaysia i det tyvende århundrede.\nIndere fra Østafrika i det tyvende århundrede.\nSvar Jeg ved ikke nok om prognomer i Ukraine under det\nzaristiske styre i det 19. århundrede, eller hvor mange det forholdsmæssigt drejede sig om, men jeg har en anelse om hvor de blev sendt hen, og hvad det senere førte med sig.\nTatere/sigøjnere 😉 Det antages, at der omkring år 1500-1600 kom godt 500 tatere til Danmark, at nogen siden blev udvist betvivler jeg ikke, men nu er det sådan, at jeg adskillige gange har set slægtsforskere i Danmark der søger nulevende efterkommere i Danmark med aner i selvsamme tatere så helt repatrieret blev det “uønskede” arvemateriale ikke. Her blot et enkelt eks. du kan få flere hvis du ønsker Kaj\nTil din påståede repatriering af Franskmænd fra det nordøstlige Canada i slutningen af det 18. århundrede, har jeg blot et lille spørgsmål. Slap de så af med Franskmændende i Canada???\nDet kan siges til de to næste, derudover var der ikke tale om egentlige deklarerede repatrieringer osv. osv. osv.\nSvar Jeg kan se, at du slet ikke mener, at repatrieringer overhovedet kan lade sig gøre, skønt det er foregået utallige gange. Men da det tilsyneladende er håbløst, vil jeg ikke bruge mere tid på det.\nSvar […] Nationaldemokraten 26 marts 2013 – Odelsret til Danmark – anmeldelse af litteraturkritiker Kaj Wilhelmsen […]\nSomalisk voldtægtsmand får lov at blive i Danmark\njun 17, 2013 - 36 kommentarer


Dykkertur ved Storebælt fik beredskab til at slå alarm | TV 2 Fyn\nDykkertur ved Storebælt fik beredskab til at slå alarm\nEn borger på land blev noget bekymret, da vedkommende så to personer ude i vandet ved Storebæltsbroen. Derfor blev der straks slået alarm.\nBeredskabet blev testet torsdag middag, da der blev slået alarm om en mulig drukneulykke nær Storebælt. Foto: Morten Bøgh/Alarm112danmark\n25. jul 2019, kl. 15:20 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nBeredskabet blev testet torsdag middag, da der blev slået alarm om en mulig drukneulykke nær Storebælt.\nLæs også Bil gik i brand på motorvejen\nEn borger troede, at to personer ude i vandet var i fare.\n- Det var to dykkere, der lå ude og dykkede under pylonerne af Storebæltsbroen med dykkerbøje, så det var helt, som det skulle være. De var slet ikke i nød, siger Ole Hald, vagtchef ved Sydsjællands og Lolland-Falsters Politi.\nEn borger på land slog alarm\nDet var en borger på land på Sjællandssiden, som med kikkert havde set to personer ligge derude i vandet.\n- Nu fik vi afprøvet beredskabet, og konstateret at der ikke var noget galt derude. De var hurtigt fremme. Der var et fartøj fra Flådestation Korsør, der lå ude i Storebælt, som var fremme i løbet af få minutter, siger vagtchef Ole Hald.\nDykkerne havde ellers taget deres forholdsregler præcis, som de skal ved at have en synlig bøje med sig.\n- Når de nu havde markeret deres dykning, som de skal, så er det jo gjort efter bogen. Det er nok det her, der engang imellem vil ske, hvor man tror, der er fare på færde og så viser det sig, at det er der heldigvis ikke, siger Ole Hald fra Sydsjællands og Lolland-Falsters Politi.\nSå blev beredskabet afprøvet\nHellere rykke ud én gang for meget, end en gang for lidt, understreger vagtchefen fra Sydsjællands og Lolland-Falsters Politi.\n- Folk er meget opmærksomme på, hvad der foregår ude på vandet, og der er lidt meget blæst derude i dag, det kan vi også godt se på vores radar, siger Ole Hald.\n- Men så fik vi lavet den øvelse og heldigvis konstateret, at folk var i god behold.\nBeredskab advarer - risiko for naturbrande stiger hurtigt\nSe kortet - så varmt er badevandet hos dig\nKalundborg ophæver badeforbud ved naturperle


Pengegaver (2022) » Tips til at lave den perfekte pengegave\nFødselsdag Gavetype Konfirmation\nBy Gavetips24.dk august 14, 2020 13 Mins Read\nEr du blevet inviteret til konfirmation eller til fødselsdag eller en anden begivenhed, der kræver fejring og er det eneste hovedpersonen ønsker sig penge? Rigtig mange, specielt børn og unge mennesker, ønsker sig penge, når de skal fejres. Det er der heller ikke noget galt med, da det giver vedkommende mulighed for at spare sammen til en større ting, som de måske har ønsket sig længe.\nMen det kan føles lidt uopfindsomt bare at overrække en kuvert med penge i. Det er der ikke meget sjov eller spænding ved. Heldigvis er der rigtig mange måder, du kan lave en pengegave om til et samtaleemne og give modtageren en sjov oplevelse.\nHer på gavetips24.dk har vi sat os for at give dig inspiration til pengegave gaver, som er meget sjovere end bare en kuvert. Der findes rigtig meget inspiration at hente på nettet, og mange er kreationerne er virkelig flotte, men også virkelig indviklede at lave. Og ikke mindst tidskrævende.\nVi vil i det følgende komme med gode ideer til, hvordan du rimelig simpelt kan lave en pengegave, der vil henrykke modtageren. Vi kommer både med ideer til den kreative, der gerne selv vil lave noget og til købte ting, der kan bruges til at gøre en pengegave lidt sjovere. Her vil du finde ideer til pengegave til konfirmation og sjove pengegaver til voksne og til børn.\nPengegave til rund fødselsdag eller bryllup\nPengegave med indbygget udfordring\nPengegaver med mønter\nPengegaver med sedler\nMONOGRAPH NOTECARD – PENGEGAVE KORT\n5 tips til kreative pengegaver\nNår vi når foråret og konfirmationstiden nærmer sig, så melder spørgsmålene sig om hvordan man får lavet pengegaven en smule festligere, så den passer til dagen.\nDet må godt være en udfordring og kræve lidt tankevirksomhed af konfirmanden, hvis de skal have fat i deres pengegave. Hos coolstuff.dk har vi set denne sjove Money Maze. Money Maze er en labyrint hvor konfirmanden skal føre en kugle rundt i labyrinten for til sidst at kunne åbne en lille låge i bunden og få fat i pengene. Det kræver, at man holder tungen lige i munden og han eller hun kommer i hvert fald til at arbejde for pengene.\nBagefter kan Money Maze bruges som pynt eller som sparegris. En virkelig sjov gave som nok skal få et smil frem på konfirmandens ansigt. Pak labyrinten fint ind inden du giver den som gave, så er overraskelsen så meget større, når den bliver åbnet og de finder ud af, at det er en pengegave. Denne Money Maze vil også egne sig som gave til svenden eller som gave til 50 års fødselsdag.\nHvis du selv gerne vil lave lidt ekstra ud af en pengegave til konfirmation, så kan du for eksempel lave en ikke stikkende penge kaktus. Det eneste du skal bruge er et par agurker, en lille urtepotte og lidt jord eller grus. Du tager urtepotten og fylder den op med jord eller grus, og så skærer du agurkerne til i forskellige højder, så du har 3 stykker agurk, som du kan sætte ned i jorden.\nLad være med at lave dem for høje, da det kan gøre det sværere at få dem til at sidde godt fast i potten. Når agurkstykkerne er placeret i potten, så laver du nogle små snit rundt omkring på hver agurk. De snit du laver skal være nøjagtig så store, at du kan presse en mønt halvvejs ind i agurken. Herefter kan du sætte mønterne fast i agurken så det ligner pigge på en kaktus. Tag de overskydende mønter og fordel dem i potten, så jord eller grus er dækket. Til sidst pakker du “planten” ind i cellofan og så er gaven parat.\nGør noget ekstra ud af pengegaven til konfirmation med denne pengekanon, som vi også har fundet hos coolstuff.dk. Pengekanonen har plads til 100 stk. pengesedler, men bare rolig, der medfølger en ordentlig stak falske penge, som du kan lægge indimellem de ægte pengesedler. Når konfirmanden er klar til et pengebad, skal han eller hun bare trykke på Make it rain cash cannon, så vælter det ned med penge. Her på gavetips24.dk synes vi, det er en hylende morsom måde at give en pengegave på. Vi opfordre dog til, at den ikke benyttes udenfor i blæsevejr. Da et vindstød nok kan vende latter til gråd, når pengene flyver væk. Perfekt til konfirmation eller som bryllupsgave\nEr du på udkig efter ideer til pengegave til bryllup eller til en rund fødselsdag, så se med her. Kommer du med en kuvert i hånden, så ved modtageren med det samme, at det er penge. Men kommer du i stedet med en fint indpakket gave, så er spændingen intakt, indtil papiret er flået af. Men kommer du med denne Book Safe fundet hos coolstuff.dk, så skal der mere end at flå papiret af til at fjerne spændingen.\nFor ved første blik ser det ud som om, din gave er en rimelig tør bog om Republikken Frankrig og modtageren vil nok enten se på dig med vantro eller prøve at skjule sin skuffelse. Og så kan du udløse spændingen. For bogen er faktisk et hemmeligt penge opbevaringsrum.\nDer er ikke noget nyt i at prøve at skjule værdigenstande i bøger, det er gjort gennem århundrede, men denne bog er faktisk en pengeboks med nøgle til, så værdigenstandene er sikret. Perfekt til gave til 40 års fødselsdag, en 18 års gave eller som studentergave til ham.\nEr i flere der går sammen om en gave til en rund fødselsdag eller lignende og er i blevet enige om at give penge, hvorfor så ikke give en kuffert fuld af penge? Køb en stor legetøjskuffert eller find en mindre rejsekuffert i en genbrugsbutik. Skær derefter en masse stykker papir ud på størrelse med en 100 kr seddel. Bund papirerne i ens stakke med en ægte seddel øverst i hver stak og sæt et papirbånd omkring bundtet, som kom de lige fra Nationalbanken.\nLæg alle bundterne af pengesedler i kufferten, så skal i se hvor store øjne modtageren laver, når han eller hun åbner sin pakke. Lad være med at fristes til at tage kopier af en pengeseddel, da dette er ulovligt, i første omgang er det helt sikkert at modtageren ikke opdager, at der er tale om papir.\nDet behøver ikke at være let at få en pengegave. Og det er det absolut heller ikke med denne IQ box fra coolstuff.dk. IQ boxen er en lille trææske, der umiddelbart ser ud som om den ikke kan åbnes nogen steder. Ved første øjekast ser det heller ikke ud som om, der er nogen bevægelige dele.\nMed tålmodighed og tankevirksomhed viser det sig dog, at der kan åbnes op til et hemmeligt rum, hvor du kan lægge pengegaven. Men det er ikke kun modtageren, der skal lægge hjerne i blød, for IQ boxen kommer uden brugsanvisning og du er jo nødt til selv at finde ud af, hvordan den skal åbnes, for du kan lægge pengene deri.\nFra anmeldelserne af produktet kan vi se, at det tager alt mellem 15 min til flere dage. Vi mener dog at have hørt, at der kan hentes hjælp fra en Youtube video, hvis frustrationerne bliver for store eller du er i tidsnød. En sjov gave til dem der godt kan lide en udfordring.\nSkal du til fødselsdag og leder du efter en måde at gøre pengegaven lidt sjovere, så har vi alletiders ide til den haveinteresserede fødselar. Find en gammel trillebør og spray den med guldspray. Fyld trillebøren med sand og gem guldmønter (10 kr og 20 kr) i sandet. Køb et strandsæt til børn med spand og si og skovl.\nSpray også disse ting med guldspray og læg spand, si og skovl ovenpå sanden. Lav et lille skilt af træ eller pap hvor der står Golddigger og sæt det fast på trillebøren. Nu er modtageren nødt til at si sig igennem alt sandet for at få sin gave. Du kan gøre det ekstra sjovt ved at købe en pose chokolade guldmønter og smide i sammen med de ægte mønter. En rigtig sjov gave – og hvem ønsker sig ikke en guld trillebør til haven.\nHvis du gerne vil give en pengegave, og synes det er sjovest at veksle pengene til mønter, så har vi et par ideer til, hvordan du kan gøre lidt ekstra ud af gaven.\nHvis modtageren har humor, så kan du købe denne sparedåse til sorte penge fra billig-billy.dk. Put pengene i sparedåsen og pak den ind i gennemsigtig cellofan, så alle kan se med. Sorte penge sparedåsen kan kun åbnes med en dåseåbner. Sådan en kan du heldigvis også finde hos billig-billy.dk og hænge ved sparedåsen.\nPå nettet kan du også finde en masse inspiration til pengegaver, hvor mønter synes at svæve i et glas. Du kan for eksempel lave et stort glas øl, hvor mønterne svømmer rundt i. Det eneste du skal bruge er:\nDu starter med at lægge husblas i blød i koldt vand. Du skal bruge 1 blad husblas pr 1 del æblejuice. Når din husblas er blødt op, så smelter du den i et vandbad eller i mikroovnen. Derefter blander du det forsigtigt i æblejuicen og hælder det i ølglasset (husk at efterlade plads til skum) blandingen sættes i køleskabet. Når æblejuicen er næsten stivnet, så tager du glasset ud af køleskabet og med en pincet trykker du forsigtigt mønterne ned i den næsten stive masse.\nSå sættes glasset i køleskabet igen, mens du pisker et par æggehvider – æggehviderne blander du med 1 blad husblas. Når denne masse begynder at stivne, tager du glasset ud af køleskabet igen og pytter æggehvide øl skummet øverst i glasset. Du vil blive forbavset over, hvor meget det ligner et ægte glas øl med skum. Det vil helt sikkert henrykke enhver, der er glad for øl. Dette er den perfekte gave til ham, måske som gave til 30 års fødselsdag eller som fars dags gave.\nIdeen med at have mønter svævende rundt i væske findes også i andre variationer, der henvender sig mere til børn eller voksne, der godt kan lide kulørte drinks.\nHvis du gerne vil give sedler som pengegave, men stadig gøre lidt ekstra ud af det, så har vi også gode ideer, du kan bruge til det.\nEn enkel måde at gøre lidt ekstra ud af pengegaven med sedler er ved at købe disse mine monograph kort med tilhørende kuvert. Kortene kan købes i en gavesæt med 5 kort. Selvom du kun skal bruge et kort her og nu, så er det en alletiders idé at have liggende i skuffen til næste gang, du hurtigt skal forvandle en pengegave. Monograph kortene er set hos boxdelux.dk\nPengesedler kan foldes på en masse forskellige måder, så de ligner alt andet en pengesedler. Er pengegaven for eksempel en gave til 4 årig der er vild med fodbold. Så kan du tage en fodbold og folde pengesedler, så de passer i nogle af felterne på fodbolden. Lim de foldede pengesedler fast med tape, så de er lette at tage af igen. Vi er sikker på, det både vil henrykke den lille dreng, men den kan også bruges som gave til 18 årig, der er fodboldtosset.\nEr pengegaven til en pige, der ikke interessere sig for fodbold, så har vi også ideer du kan bruge der.\nEr modtageren en glad for at sidde ved computeren, så kan du hurtigt lave en sjov pengegave ud af en tynd gevindstang og 4 møtrikker, der passer til gevindstangen. Det du skal lave er håndvægte til computerarme. Det gør du ved at tage gevindstangen og skrue en møtrik ⅓ ind på stangen. Sæt vægte (2 kr eller 5 kr) og endnu en møtrik på gevindstangen.. Sådan gør du også i den anden side. Og vupti – så har du håndvægte til computerarme.\nLad pengegaven være en økonomisk indsprøjtning, ved at købe nogle store sprøjter (uden kanyle) på apoteket. Du skal starte med at skille sprøjterne af. Rul derefter en pengeseddel sammen og stop den ind i sprøjten, inden du samler sprøjten igen. Og så har du en økonomisk indsprøjtning, som du kan give, til dem der har behov eller som bare ønsker sig penge.\nFind en side i et dameblad, hvor du kan finde billeder af kvinder i fuld figur. Sørg for at finde et par stykker, som har ca samme størrelse og gerne nogle der har bare ben. Klæb de udklippede figurer på et stykke karton og fold pengesedlen på den korte led for hver cm og fold den en gang så du får en lille vifte. Klæb en vifte på hver model som nederdel. Det ser rigtig fint ud. Hvis du har lyst og mulighed kan du også finde et billede af modtageren og printe ud og bruge som model.\nKøb en æske Toffifee og spis chokoladerne selv. (ikke nogen dårlig start vel?) De tomme huller i æsken hvor chokoladerne lå passer perfekt til en 20 kr mønt. Fyld hullerne med mønter og pak æsken ind i cellofan igen. Og se hvor længe der går,inden modtageren opdager, hvad du har gjort. En sjov og sød pengegave der er meget hurtigt lavet.\nLav en kransekagefigur ud af snørebånd og 2 kr. Tag et snørebånd og træk 2 kr på snørebåndet, så de sidder med ca 0,5 cm mellemrum. Når stykket er langt nok binder du enderne sammen, så det danner en cirkel – eller en krans på kransekagefiguren. Lav et snørrebånd med mønter mere, denne gang kortere end før og lav endnu en cirkel,som er næste lag på kransekagefiguren – og sådan fortsætter du. Det kan også laves med 1 kr eller 5 kr. Det er bare vigtigt at finde den rette tykkelse snor så mønterne bliver siddende på snoren hvor du har sat dem.\nVi håber, vi har givet dig inspiration til at lave festlige pengegaver og husk, at hvis du leder efter gaveideer af enhver slags. Om det er til gave til bedstefar eller gave til dagplejemor eller til en gave til dimission, så har vi har på gavetips24.dk en masse gode ideer.


Sexlegetøj og lingeri: Marc Dorcel Power Clit Selvlysende Vibrerende Penisring fra Marc Dorcel\nSexlegetøj er af mange brugt til at sætte liv i soveværelserne rundt omkring i Europa. Når der skal leges med sexlegetøj og eksperimenteres lidt, der er ens soveværelset oplagt som den sikre zone, hvor man har lov til at dumme sig i fred og ro. Når man skal have valgt noget sexlegetøj, er produkterne fra Marc Dorcel og mangler du eller I noget der kan give lidt ekstra liv, kan I roligt prøve denne Marc Dorcel Power Clit Selvlysende Vibrerende Penisring. Du kan trygt købe dit sexlegetøj online i en shop, dem der pakker din pakke sørger for at den er neutralt pakket ind, og postbudet kan ikke se, hvad der er i pakken.\nMarc Dorcel Power Clit Selvlysende Vibrerende Penisring giver fornyet liv i soveværelset\nMarc Dorcel Power Clit Selvlysende Vibrerende Penisring ligger på hylden i det store sortiment der er i varegruppen Mænd,Par,Favoritter,Mærker,Penisringe,Par Sexlegetøj,Universe,Til Begyndere,Vibrerende Penisringe,Med Vibrator,Marc Dorcel,Sådan vælger du den rigtige penisring,Fleksible Penisringe. Vidste du, at du også får hele 365 dages returret oven i hatten når du køber din vare. Langt de fleste i Norden køber deres Marc Dorcel Power Clit Selvlysende Vibrerende Penisring hos den populære shop Sinful.dk, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Blandt alle varerne i shoppen går mange på jagt efter deres mål, og der kan klikkes køb på denne vare. Købes der ind i online webshops kan priserne findes lavere end i butikker- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nMarc Dorcel Power Clit Selvlysende Vibrerende Penisring - fordele ved at købe sexlegetøj online\nAlle de tilfælde, hvor online webshops frister dig til at købe varer, er du sikret lidt bedre rettigheder, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Den danske lovgivning giver dig 14 dages returret. når produkterne er købt online, der er endda shops, der vælger at give mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og prissammenlignen er let at foretage, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Det er let i dag at sammenligne priser - du kan gøre det når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. Når du handler online er du også fri for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Når du har handlet dine produkter, kommer de hjem til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, og få den løsning, der passer bedst for dig. De tider med at stå i kø er længe forbi - i dag handler vi online og køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\n101 anmeldelser af Marc Dorcel Power Clit Selvlysende Vibrerende Penisring


Seks hyppige fejl mange begår: Kan have alvorlige konsekvenser\nChristina Hansen - 07. dec 2021 09:57\nVinteren er over os, og det betyder, at mange biler ufrivilligt ender på værkstedet, fordi bilejere glemmer at forberede bilen til vinterens strabadser.\nNedenfor kommer Autobutler.dk med de seks hyppigste vinterfejl, samt råd til hvordan du får din bil sikkert gennem vinteren.\nDet er specielt i vintermånederne, at bilerne hober sig op på de danske værksteder. Mange bilejere glemmer at gøre deres biler klar til vintervejret, derfor ender mange med bilskader nu hvor vinteren for alvor har ramt Danmark.\nSpecielt slidte batterier, dårlige eller forkerte dæk samt problemer med sprinkler- og kølervæske, volder store problemer om vinteren.\n“Hovedparten af bilskaderne i vintermånederne skyldes slidte batterier som mister kraft. Herefter kommer dæk og problemer med bilens kølervæske og sprinklervæske”, forklarer analysechef Jan Sturm fra autobutler.dk\nUd over problemer med batterierne, drejer vinterens værkstedsbesøg sig især om biler med forkerte dæk, eller dæk med for lille mønsterdybde. I de fleste tilfælde ender det med småbuler eller ødelagte kofangere for den uheldige bilejer.\nDe seks hyppigste vinterfejl:\nVil du gerne undgå at blive endnu et uheldigt nummer i statistikken, har vi samlet en oversigt med de typiske vinterfejl på bilen, samt gode råd til hvordan du forhindrer, at din bil kommer til at lide under dem.\nHvis du mest kører bykørsel, kan dit batteri få problemer med at blive ladet ordentligt op. Nyere biler har mange funktioner der kræver strøm, og det er ikke altid at batterierne er fulgt med i størrelse (for at holde vægt og pris nede).\nDerfor oplever mekanikerne hos autobutler.dk, at selv nyere biler skal have skiftet batteri. Udskiftningen af batteri står derfor øverst på mekanikernes liste over nødvendige vinterforberedelser.\nDu kan selv tjekke alderen på dit batteri. Det står typisk på det hvide klistermærke, der sidder på de fleste batterier, ellers har batteriet et måleglas, som viser, om det er nedslidt. Hvis dit batteri er over 3-4 år gammelt, bør du skifte det.\nBilens dæk er ikke klar til vinterkørsel\nDer kører tusindvis af biler med sommerdæk om vinteren. Ifølge en undersøgelse FDM har lavet, vil en bil med vinterdæk kunne lave en komplet opbremsning på 28 meter på en vejbane med sne, mens en bil med sommerdæk vil skulle bruge hele 70 meter. Derfor kan det potentielt være livsfarligt, at køre med sommerdæk på vinter-vejene.\nSamtidig kører alt for mange med dæk, der er nedslidte. Det kan du heldigvis selv tjekke, om dine er. Brug en 20-krone, og hold dronninge-hovedet opad. Synker mønten i til begyndelsen af Dronningens hals eller mere, så er dækmønsteret dybt nok.\nBilens væsker fryser til is\nKølervæsken sørger for, at motoren ikke bliver for varm, men hvis der er frost, kan kølervæsken fryse til is – og så kan motoren brænde sammen. Samtidig kan bilens motorolie også have problemer med at komme rundt i motoren. På kolde dage er det derfor en fordel, hvis motorolien er erstattet med en tyndere syntetisk olie.\nDu kan selv undersøge, om din kølervæske og sprinklervæske er sikker. Tag en smule op i et sugerør og læg det i fryseren natten over. Er det stadig flydende om morgenen, er du på den sikre side\nPå en almindelig dansk vinter, bliver der spredt mellem 250.000 og 300.000 tons salt på vejene. Hvis bilen ikke er rustbeskyttet, øger det din risiko for at rusten tager fat. Derfor er det en god idé, at sørge for, at ens bil har fået en undervognsbehandling eller anden rustbeskyttelse.\nBilen kan ikke lyse vejen op\nVinteren giver mange mørke timer bag rattet, hvor du skal lyse vejen op. Men én ud af fem biler på værksted har problemer med lygteindstillingen. Bilens nærlys skal mindst oplyse vejen 30 meter frem. Oplever du at det er svært at se ordentligt, kan du skifte til kraftigere pærer.\nOm vinteren er der flere dage med regn og dårlig sigt. Men hvis der er frost og kulde, øger det sliddet på dine viskerblade. Det er er heldigvis nemt at få skiftet i forbindelse med et eftersyn på værkstedet.\nDisse reparationer laver værkstederne hyppigst i vintermånederne.\nAutobutler har samlet statistik på, hvilke reparationer deres værksteder udfører hyppigst i løbet af en dansk vinter.\nUdover almindelig serviceeftersyn, har vi samlet de typiske reparationer om vinteren. Det almindelige serviceeftersyn er en del af den løbende vedligeholdelse på alle biler, som sikrer garantien, og den skal man som regel have lavet hvert år eller hvert andet år. Derfor fylder den også meget i statitstikken herunder.


Hoteller | We Travel\nGili Lankanfushi, Maldiverne\nSådan endte en gammel telefonmast på et af Maldivernes bedste resorts\nGili Lankanfushi hed oprindeligt Soneva Gili. Det var nemlig de to visionære stiftere af Soneva, der for over 20 år siden byggede det resort, der efter vores mening stadig hører til blandt de allerbedste oplevelser i det lille ørige.\nBarfodslækkert bungalowresort på krydderiøens bedste strand\nZuri Zanzibar er et bæredygtigt og barfodslækkert bungalowresort på Zanzibars måske smukkeste strand. Der er 3 ting, der gør Zuri Zanzibar til noget særligt. Det sofistikerede, rustikke design giver hotellet en helt særligt, afslappet atmosfære.\nBABA Ecolodge, Koh Phra Thong\nEt vidunderligt anti-hotel på en ukendt ø i Andamanerhavet\nLad os slå det fast med det samme. BABA Ecolodge er ikke et hotel i normal forstand. Vi kalder det et anti-hotel. 27 forskellige klassiske thailandske villaer i træ, omgivet af jungle og palmer på en af Thailands mindst besøgte øer nær grænsen til Burma.\nFly og 10 nt fra kr. 12.000, børn fra kr.8.000\nRancho do Pexie, Jericoacora\nHængekøjer og bohemeatmosfære i Brasiliens surf- og barfodsparadis\nRancho do Pexie er et lille, økolækkert strandresort i fiskerlandsbyen Prae lidt uden for Jericoacora (eller bare Jeri) i det nordlige Brasilien.\n43 villaer, en restaurant, en bar, en spa, et dykkercenter og et museum er alt, man behøver for at drive et af Maldivernes mest charmerende resorts.\nIkuka Safari Camp, Ruaha National Park\nRustik luksus på savannen med dramatisk udsigt over vilde Ruaha National Park\nIkuka Safari Camp er rustik lækkerhed med en fuldstændig fabelagtig udsigt over savannen midt i vilde og smukke Ruaha National Park. Men Ikuka er også mere end det - det er en drøm, der er blevet til virkelighed for det sympatiske værtspar Mark og Chloe. Mark var kun 6 mdr.\nFanjove Island, Songo Songo-Øhavet\nÆgte økoluksus på privat ø omgivet af 11 km intakt koralrev\nFanjove er et mekka for de strand- og snorkelglade. Et barfodsparadis med blot 6 hytter i Songo Songo Øhavet ud for det sydlige Tanzanias kyst. Efter vores mening tæt på det ideelle supplement til en safari - her er dyrelivet blot under havets overflade.\nNomad's Lamai Serengeti\nBarfodsluksus på savannen - fra et af Serengetis bedste og mest dramatiske safari lodges\nNomad pionerede safari i det aller nordligste Serengeti for over 20 år siden. Derfor kunne de vælge den suverænt bedste beliggenhed på en smuk, lille kopje med den mest dramatiske og storslåede udsigt over den endeløse slette.\nEkies All Senses Resort, Halkidiki-halvøen, Grækenland\nBarfodslækkert familie-hotel i den mere autentiske del af Grækenland\nEkies All Senses er et øko-hipt boutique-hotel på Halkidiki-halvøen i det nordlige Grækenland. Her byder det på en børnevenlig strand, sund og god mad, masser af fredelig og uberørt natur og ikke mindst en suveræn boheme-agtig atmosfære.\nFly, transfer og 7 nt fra kr. 9.000, børn fra kr. 2.000\nEt skønmaleri på en lille malaysisk paradisø, hvor bæredygtigheden er i fokus\nDer er helt usædvanligt smukt på Batu Batu. Eller rettere øen Pulau Tengah er et tropisk skønmaleri, som man kun sjældent ser.


Erdogan truer med ny flygtningestrøm og vismænd nedtoner ældrebyrde | Netavisen Pio\nErdogan truer med ny flygtningestrøm og vismænd nedtoner ældrebyrde\n10. oktober 2019 - 16:37\nTyrkiets præsident Erdogan truer med at sende milionvis af flygtninge mod Europa efter krtik af invasionen af Syrien. Bedre er nyhederne dog på hjemmefronten, uanset om angår børn eller ældre.\nHer er vores nyhedsoverblik denne torsdag.\nErdogan truer med flygtningestrøm efter kritik af Syrien-invasion\nOnsdag påbegyndte Tyrkiet en militant operation i Syrien for ”at sikre en sikkerhedskorridor”, lød den officielle forklaring fra landets præsident Recep Tayyip Erdogan.\nAngrebet har dog mødt massiv kritik fra flere instanser. Blandt andet EU-landene, USA, Iran, Egypten og Saudi-Arabien har taget afstand til den tyrkisk offensiv.\nVi vil åbne dørene og sende 3,6 millioner flygtninge jeres vej\nEU-Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker, opfordrede onsdag Tyrkiet til at stoppe offensiven, men de kritiske toner kan få konsekvenser. Det skriver DR Nyheder.\nErdogan truer nemlig med at åbne døren for syriske flygtninge til Europa, hvis EU-landene betegner den tyrkiske offensiv som en besættelse\n”Vi vil åbne dørene og sende 3,6 millioner flygtninge jeres vej”, siger han i en tale til medlemmerne af hans eget parti.\nDet var noget af en sundhedspolitisk bombe, de økonomiske vismænd havde med, da de tirsdag fremlagde deres halvårlige analyse af statens økonomi. Det skriver Altinget.\nDet skyldes, at man har undervurderet betydningen af den bedre sundhedstilstand i befolkningen, fortæller overvismand Michael Svarer.\nEn forbedring, som også slår igennem hos ældre. Her er fænomenet kendt som 'sund aldring'.\n"Vores nye fremskrivning tyder på, at der er en mere gunstig effekt af sund aldring, end vi tidligere regnede med, således at der kommer et mindre træk på de offentlige udgifter i forhold til den demografiske udvikling," siger Michael Svarer.\nSkal man tro beregningerne, kan den sunde aldring frigive seks milliarder kroner årligt på langt sigt.\nKøbenhavnske skoleelever klarer sig markant bedre end tidligere\nKøbenhavnske elever har i årevis at have halter efter landsgennemsnittet, hvad angår karakterer ved folkeskolens afgangseksamen, men den stime blev brudt i 2019. Det skriver Berlingske Tidende.\nindsatsen i folkeskolen har båret frugt\nVed dette års afgangseksamener i folke- og specialskolernes 9.-klasser endte karaktergennemsnittet for hele landet på 7,3. I København lød karaktergennemsnittet på 7,4, og selv om det kun er en beskeden overhaling, er der grund til at juble, fortæller børne- og ungdomsborgmester i Københavns Kommune Jesper Christensen (S).\n”Vi har over en årrække set en faglig udvikling, der er gået den rigtige vej, og når den så tilmed overhaler landsgennemsnittet, er det tegn på, at indsatsen i folkeskolen har båret frugt. Så det er en rigtig fin milepæl”, siger Jesper Christensen.\n➜ Læs også:Stine Bosse forlader formandspost og Claus Hjort kaldte Løkke-ide for dødssyg\nFransk kommissærkandidat afvist af Europa-Parlamentet\nFrankrig skal på jagt efter en ny kommissærkandidat til Europa-Kommissionen, efter at Europa-Parlamentet her til eftermiddag har afvist Sylvie Goulard. Det skriver DR Nyheder.\n”I respekt for demokratiet tager jeg beslutningen fra Europa-Parlamentet til efterretning. Jeg takker den franske præsident og Ursula von der Leyen (kommende kommissionsformand, red.) for deres tillid samt de medlemmer, der stemte på mig”, skriver Sylvie Guilard på Twitter.\nMinister skal forklare sig i sag om stjålne nazi-dokumenter\nDansk Folkepartis medlem af kulturudvalget, Peter Skaarup, kalder nu kulturminister Rasmus Prehn (S) i samråd, fordi Rigsarkivet flere gange har fejlinformeret kulturministeren om tyverier af nazi-dokumenter. Det skriver TV 2.\nFredag kunne TV 2 afsløre, at Rigsarkivets ledelse i gentagne redegørelser til kulturministeren ikke har fortalt den fulde sandhed om arkivets viden om mangler i den store tyverisag, hvor to personer tilbage i 2013 blev dømt for tyverier af nazi-effekter over flere år fra arkivet.\nVi er nødt til at få ministeren i samråd\n”Vi er nødt til at få ministeren i samråd om den her udvikling i sagen. Og vi er nødt til at få at vide, hvilke konsekvenser ministeren har tænkt sig, at sagen skal få for Rigsarkivet”, siger Peter Skaarup til TV 2.\nHelle Walther - 10 oktober, 2019 - 21:01 - #1079\nFri os for ordet ældrebyrde. Når man har arbejdet siden sine 14 år og frem til folkepensionsalderen, svaret enhver sit og betalt sin skat, og gør det fortsat, så gider jeg ikke høre ordet ældrebyrde. Vi bliver ældre, og gamle med de skavanker det giver, og nogle af os har behov for pleje, og den har vi selv bidraget til gennem mange år, når vi har betalt vor skat. Vi har bidraget til folks ophold på hospitaler, børn i børnhaver, og skoler, gymnasier, deres uddannelse til de kan komme ud i jobs. Osv.osv. Ting hænger sammen. Så drop ordet byrde.\nBaseret på disse emner: Ældrebyrde | Erdogan\nStatsminister taler til Ukraines parlament og Tesfaye vil sende betjente sydpå


Kontaktinformation på Thai Body Massage Aalborg, telefonnummer, adresse, se information for firmaer. offbeattours.eu giver dig firmainformation om Thai Body Massage. Find vejbeskrivelse, kontaktinfo, regnskabstal, ledelse, bestyrelse og ejere. Skat råber det efter betyder at løngabet at gør visse ting læs mere om.Påvirke mænd også eksperimenterende og så kom i gang og prøv. Hvad det angår en.\nThai body massage aalborg sprøjteorgasma - jeg\nStørrelse Small Large Baggrundsfarve Rammefarve Rammestørrelse 1 2 3 4 5 Kopier koden nedenfor og sæt den in på din hjemmeside. Hos Angels Club har vi kun ét ønske: Selvfølgelig sladrer jeg, den tyske psykopat ville. Til små film søges unge piger eller milf til sex med ældre mænd.\nSex Tube: Thai body massage aalborg sprøjteorgasma\nThai body massage aalborg sprøjteorgasma 939\nMASSAGE ESCORT HORSENS MASSAGE AABENRAA Teen escort escort i herning\nThai body massage aalborg sprøjteorgasma Kæmpe fisse ulla essendrop gravid 2017\nThai body massage aalborg sprøjteorgasma 266\nThai body massage aalborg sprøjteorgasma Hemmeligflirt gratis orno\nTraditional Thai Massage in Berlin Esbjerg massage SV Aalborg tantra thai. mor knepper Vestbjerg digt begravelse · body sexshop Tranbjerg J massage to · bor mennesker .. thai Glumsø hættetrøjer tantra massage · sprøjteorgasma nadana Græsted rejser · amatør gratis. Kontaktinformation på Thai Body Massage Aalborg, telefonnummer, adresse, se information for firmaer. Og hurtigere måde at i hinanden så en kvinde nsker at f et offbeattours.eu massage Årslev sluger thai nordjylland, sanne erotik kvinder Bøvlingbjerg analdebut helt.\nthai body massage aalborg sprøjteorgasma 15.11.2015 15.11.2015\nthai body massage aalborg sprøjteorgasma says:\nthai body massage aalborg sprøjteorgasma on Thai body massage aalborg sprøjteorgasma


Omega 3 fiskeolie kan dræbe kræft - Sundhedsportalen - Alt om sundhed, kroppen, kost, træning osv.\nUdgivet den december 18, 2017 december 18, 2017 af admin\nDet er godt nok en voldsom overskrift, men den var på forsiden af den norske avis, Dagbladet, i efteråret.\nDet viser sig at en gruppe forskere ved Norges Teknisk-Naturvidenskabelige Universitet, NTNU, i Trondheim, har fundet ud af, at Omega 3 kan stoppe væksten i kræftceller.\n1 Det medicinske Fakultet\n2 Der findes allerede forskning som viser at omega-3 fedtsyrer reducerer risiko for forskellige kræfttyper\n3 Omega-3 fiskeolie\nSvanhild Schønberg fra Det medicinske Fakultet på NTNU leder en forskningsgruppe, som har forsket i Omega 3 fiskeolies effekt på kræftceller. Forskningsgruppen har identificeret signaler i kræftceller, som kan bidrage til at belyse hvorfor enkelte kræftceller dør, når de tilføres Omega 3 fedtsyrer. Forskningen fortsætter med dyreforsøg.\nDer findes allerede forskning som viser at omega-3 fedtsyrer reducerer risiko for forskellige kræfttyper\nDer findes allerede forskning som viser at omega-3 fedtsyrer reducerer risiko for forskellige kræfttyper, men resultaterne har indtil videre ikke været entydige. Den norske forskergruppe har måske fundet ud af, at Omega3 fedtsyren DHA stopper væksten i kræftceller ved at skabe ubalance i cellens normale funktioner. Den mekanisme er ikke tidligere blevet beskrevet i sammenhæng med omega 3.\nForskergruppen har dyrket kræftceller fra tyktarm i et laboratorium og derefter badet cellerne i en væske tilsat omega-3. Det kunne derefter konstateres at kræftcellen blev stresset.\nDe indledende laboratorieforsøg fortsætter nu med dyreforsøg og celler fra andre kræfttyper. Endvidere skal forskningen bidrage til forståelsen af, hvorfor fedtsyrer kan øge effekten af kemoterapi i kræftbehandlingen.\nIkke alle forskere er dog enige i at der er entydige sammenhænge mellem omega-3 og kræft, selv om nogle studier har påvist en beskyttende effekt.\nDa Omega-3 fiskeolie har vist positive virkninger på menneskers helbred, kan det kun hilses velkomment, at der er endnu flere gode grunde til at spise fisk, eller Omega 3 kapsler. Blandt de kendte helbredseffekter kan nævnes ledgigt, hjerte-kar sygdomme, generel vækst og udvikling af hjernen, modvirker skizofreni, modvirker udvikling af Alzheimer, og modvirker depression.\nDen kendte norske forsker indenfor helse og ernæring, Sverre Paaske, står bag et af de mest populære Omega 3 fiskeoliekapsler i Norge. Det sælges under navnet LycoCare Omega 3-6-9, da kapslerne ud over fiskeolie også indeholder sunde planteolier.\nForrige indlægForrige Slynger\nNæste indlægNæste Lifewave og rygproblemer


Spejderne og FDF indtager Tivoli... igen\nTidspunkt: lørdag d. 13. september 2014 kl. 10:30\nTivoli Friheden, Skovbrynet 1, 8000 Aarhus C, Danmark\nUlve og juniorer deltager lørdag.\nDa der er rift om pladserne, starter vi tilmeldingen allerede nu - dermed er vi klar til at tilmelde os til selve arrangementet, når de åbner for tilmeldingen. Derfor er denne tilmelding kun åben frem til midt i maj.\nHvis du er junior nu - og skal rykke op i troppen efter sommerferien, så skal du tilmelde dig som tropspejder for at sikre dig en overnatningsplads.\nMere information følger - men vi lover, at prøve at gøre det lige så godt som sidste gang :D


Kæmpe koralrev koger: Varmen bleger Great Barrier Reefs koraller | Klima | DR\nForskerne har kigget efter blegede områder fra luften og kombineret det med undervandsundersøgelser af korallerne. (© ARC Centre of Excellence for Coral Reef Studies)\nHer mens corona-krisen raser, er det let at glemme, at klimaforandringerne fortsætter ufortrødent.\nDet viser undersøgelsen af koralrevet\nUdbredt blegning i moderat til alvorlig grad på store dele af revet.\nAlvorlig blegning er mere udbredt end ved tidligere blegninger.\nOmråder langt fra kysten har ingen eller meget lidt blegning.\nNogle områder af de sydlige offshore rev har en blanding af minimal, moderat og alvorlig afblegning\nNogle rev blev alvorligt bleget for første gang i 2020, mens andre blev alvorligt bleget i 2016, 2017 og i 2020.\nDe største turistområder har enten oplevet ingen, minimal eller moderat blegning - på nær et område mod syd, der har oplevet alvorlig blegning.\nKilde: ARC Centre of Excellence for Coral Reef Studies.\nDen økonomiske opbremsning, som krisen er skyld i, er godt nok med til at reducere vores udledning af drivhusgasser midlertidigt.\nMen den globale opvarmning sker med en årelang forsinkelse - og det, vi ser nu, skyldes udledninger for år tilbage.\nEt sted, hvor det er meget tydeligt, at den globale opvarmning fortsætter, er ved verdens største revsystem, Great Barrier Reef, i Australien, der strækker sig over knap 350.000 kvadratkilometer.\nMyndighederne har undersøgt revet efter en lang og ekstremt varm sommer, og resultatet er dystert.\nVarmen har betydet, at der for tredje gang på fem år er sket massiv blegning af koralrevet. Og at blegningen denne gang er mere udbredt end tidligere.\nGreat Barrier Reef har oplevet masseblegninger i 1998, 2002, 2016, 2017 og 2020.\nForskere fra Centre of Excellence for Coral Reef Studies har undersøgt 1.036 rev på tværs af Great Barrier Reef fra luften.\nUndersøgelsen viser, at koraller, der er moderat eller alvorligt blegede, er stærkt udbredte.\n- Vi har set dele af det sydlige rev, som er bleget alvorligt for første gang i år. Det er rev, som ikke blev ramt i 2016, hvor den sidste store blegning skete, siger forskningsleder David Wachenfeldt fra Great Barrier Reef Marine Park Authority i sin ugentlige video om revet.\nForskerne har dog også fundet rev med ingen eller meget mild blegning.\nAfblegningen af koralrevet bevæger sig støt sydpå. Jo længere sydpå, jo køligere er vandet normalt. Men noget tyder på, at opvarmningen støt flytter grænsen for afblegningen. Det kan også forklares med, at de mindst varmemodstandsdygtige arter allerede er døde i de nordlige dele af revet. (© ARC Centre of Excellence for Coral Reef Studies)\nAfblegningen bevæger sig sydpå\nProfessor Terry Hughes, der ledte undersøgelsen fra luften, har delt en række kort, der viser, hvor alvorlig og hvor udbredt blegningen har været.\nNoget tyder på, at blegningen langsomt bevæger sig sydpå år for år, i takt med at opvarmningen af havet fortsætter.\n- I 2016 var det den nordlige del, der var hårdest ramt, efterfulgt af den centrale region i 2017. I 2020 har blegningen bredt sig til at inkludere den sydlige del, siger professor Morgan Pratchett, der har ledt en del af undersøgelsen.\nEn af grundene til, at blegningen ikke ser så alvorlig ud for den nordlige og centrale del i 2020, er ifølge Coral Center of Excellence, at tidligere masseblegninger allerede har dræbt de arter, der har svært ved at overleve varmen.\nProfessor Michael Kühl, der er ekspert i koraller og blandt verdens mest anerkendte symbioseforskere, er ikke overrasket over de nye resultater.\n- Allerede for 20 år siden viste modelberegninger, at klimaforandringerne vil betyde, at masseblegning af koralrevene vil ske oftere og oftere, siger han.\nNår korallerne er hvide, er det kun koraldyrets væv og det underliggende kalkskelet, der er tilbage. De mikroalger, som korallerne samarbejder med, er nedbrudt eller har forladt koraldyret pga. varmen. Her er det en Acropora koral ved Lizard Island. (Foto: Kristen Brown © ARC Centre of Excellence for Coral Reef Studies)\nI forgrunden en anden afbleget acropora koral ved Day Reef. (Foto: Morgan Pratchett © ARC Centre of Excellence for Coral Reef Studies)\nEn bleget Stylophora koral ved Lizard Island. (Foto: Kristen Brown © ARC Centre of Excellence for Coral Reef Studies)\nVarmen ødelægger et unikt samarbejde\nNår korallerne bleges, er det et tegn på stress, hvor koraldyrets symbiose med mikroalger ødelægges, forklarer Michael Kühl.\nDet betyder, at korallerne udsultes.\nKorallerne mister farven, og deres hvide kalkskelet bliver synligt udefra.\nSelvom blegede koraller godt kan komme sig igen, vil en del koraller dø. Mange af de overlevende koraller er svækkede og kan have sværere ved at formere sig.\n- Hvor masseblegning af koraller førhen var undtagelsen og kun skete på grund af usædvanlige vejrforhold, ser vi nu en stigende hyppighed, siger Michael Kühl.\n- Klimamodeller forudsiger, at uden en kraftig reduktion i CO2-udledningen vil vi se udbredt koralblegning som et årligt tilbagevendende fænomen i de næste årtier. Og det vil være katastrofalt for verdens koralrev, fortsætter han.\nLivet omkring revet rammes også\nHan støttes af Peter Rask Møller, der er lektor ved Statens Naturhistoriske Museum og ekspert i fiskefauna.\nHan er meget bekymret for de dyr, der lever i og af koralrevene.\n- Konsekvenserne af blegningen er, at mange dyr, der er specialiseret i at æde direkte af koralpolypperne, går tilbage i antal, siger han.\n- Det kan naturligvis få fatale konsekvenser for hele økosystemer, hvis revene dør helt og forsvinder. Og det er ikke godt med tre store blegninger på kun fem år. Mange arter lever kun her og er afhængige af revene.\nDog skal man huske på, at et bleget rev ikke er et dødt rev - endnu. Der lever mange organismer på trods af blegningen, og ofte kan korallerne komme sig igen.\n- Der er rigtig god grund til at fortsætte kampen for at redde verdens koralrev. Den store trussel er den globale opvarmning, som vi kun kan bekæmpe ved at mindske udledningen af CO2. Men vi skal også huske truslerne fra spildevand, skibsfart, invasive arter og turisme, siger han.\nDyrelivet er ekstremt afhængigt af koralrevene. Fra de mindste farverige fisk og krebsdyr til de største rovdyr, som her en hvidtippet revhaj. (Foto: Morgan Pratchett © ARC Centre of Excellence for Coral Reef Studies)\nKoralrevene er ikke færdige endnu\nTil avisen Guardian Australia gentager David Wachenfeldt fra Great Barrier Reef Marine Park Authority det samme budskab:\n- Min største frygt er, at folk mister håbet for revet. Uden håb er der ingen handling. Folk bliver nødt til at se de her blegninger som noget andet end bare deprimerende nyheder. De er klare signaler til os, om at Great Barrier Reef råber på hjælp, og at vi skal gøre alt, hvad vi kan, siger han.\nMichael Kühl understreger dog, at der ikke er nogen hurtig kur mod det som koralrevene udsættes for.\nHan sammenligner det, vi skal igennem, med den efterhånden velkendte røde og grønne kurve fra Covid-19-krisen.\n- Det er lignende betragtninger, som klimaforskerne arbejder med, når vi diskuterer, hvordan vores økosystemer kan undgå kollaps. Det gælder først og fremmest om at nedbringe udledningen af drivhusgasser. Jo før, desto bedre, siger han.\n- Ellers lukker det tidsvindue, hvor vi stadig kan undgå den "røde klimakurve", som fører til nedbrydningen af koralrevene og andre vigtige økosystemer.