Feriecenter Søhøjlandet - Silkeborg Området - Se aktuelle tilbud hos Feline!\nFeriecentre Europa >> Feriecentre Danmark >> Feriecentre Østjylland >> Feriecentre Silkeborg OmrådetFeriecenter Søhøjlandet\n40 km Restaurant\nFeriecenter Søhøjlandet har følgende tilbud:\nType A Feriehus på 75 m² til 6 personer.\nOpholdsstue med dobbelt sovesofa, 2 soverum – hvert med eget toilet/bad.\nTV med integreret DVD\nSpisekøkken med komfur, ovn, køleskab, fryseskab, opvaskemaskine, kaffemaskine og elkedel\nPriserne er inkl. fri afbenyttelse af de fleste faciliteter - bl.a. badelandet. Tæt på Gudenåen og Himmelbjerget Søhøjlandet ligger midt i Jylland – i et af Danmarks smukkeste naturområder, nær Gudenåen og Himmelbjerget. Søhøjlandet har året igennem et omfattende udbud af oplevelsesmuligheder.\nDin feriebolig Ferieboligerne på Søhøjlandet er udført i gedigne naturmaterialer. Moderne og velindrettede med møbeldesign i dansk kvalitet. 110 boliger med terrasse, hyggeligt placeret i syv gårdmiljøer – hvert med fællesbygning med vaskemaskine og tørretumbler. I gårdarealet findes legeplads til børnene, grillområde med stor grill og rundbord. Omkring gårdmiljøerne findes et børnevenligt lukket stisystem og p-plads. Søhøjlandet er overalt indrettet særdeles handicapvenligt.\nMed ferieboligen følger et personligt aktivitetskort, der giver fri adgang til de fleste aktiviteter. Kortet anvendes også til banebooking.\nAlle ferieboliger på Søhøjlandet er udstyret med bl.a. TV, køleskab og fryser. Barnestol og -seng kan forudbestilles i receptionen mod gebyr.\nPriserne er inkl. fri afbenyttelse af de fleste faciliteter - bl.a. badelandet. Type C Feriehus 2 etager på 59 m² til 4 personer.\nI stueplan: Entre, toilet/bad og 1 soverum.\n1. etage: Opholdsstue med dobbelt sovesofa, spisekøkken.\nI køkkenet findes komfur, ovn, køleskab, fryseskab, opvaskemaskine, kaffemaskine og elkedel.\nGitter til trappen kan forudbestilles i receptionen mod gebyr.\nTæt på Gudenåen og Himmelbjerget Feriecenter Søhøjlandet ligger midt i Jylland – i et af Danmarks smukkeste naturområder, nær Gudenåen og Himmelbjerget. Søhøjlandet har året igennem et omfattende udbud af oplevelsesmuligheder.\nPriserne er inkl. fri afbenyttelse af de fleste faciliteter - bl.a. badelandet.\nType B Feriehus på 41 m² til 4 personer.\nSoverum med dobbeltseng\nFeriehus D6 de luxe 95 m² - 6 personer\nGlæd dig til et ophold i de helt nye Deluxe boliger. Der er 70 af dem, alle med skøn udsigt til træer, grønne marker eller hestene på ridecenteret. Den smukke, stilfulde indretning er en fryd for øjet - det oser af kvalitet - her vil man gerne bo! Næsten alle rum har udgang til terrasse med flotte havemøbler. Med spabad, sauna og brændeovn er der virkelig lagt op til luksuriøs hygge - både ind og ude.\nType D6 - 95 m² Stue plan: Stue med brændeovn og TV kombineret med køkken med alt i hårde hvidevare. Udgang til stor sydvendt terrasse med havemøbler. 1 soveværelse med dobbeltseng. Badeværelse med bruseniche og vaske-/tørremaskine. 1. sal: 2 soveværelser, begge med dobbeltseng. Badeværelse med spa, sauna og bruseniche. Balkon fra alle rum på 1. sal.\nFeriehus D8 106 m² - 8 personer\nType D8 - 106 m² Stue plan:\nOpholdsstue med kombineret køkken. Køkkenet har komfur med 4 plader, ovn, køle/fryseskab, opvaskemaskine, kaffemaskine, el-keddel og forskellige andre køkkenredskaber.\n1 soveværelse med dobbelt seng\n1 Badeværelse med bruseniche, vaskemaskine og tørrertumbler.\n3 Soveværelser med udang til balkon\nBadeværelse med sauna, Jacuzzi og bruseniche\nPriserne er inkl. fri afbenyttelse af de fleste faciliteter - bl.a. badelandet. Glæd dig til et ophold i de helt nye Deluxe boliger. Der er 70 af dem, alle med skøn udsigt til træer, grønne marker eller hestene på ridecenteret. Den smukke, stilfulde indretning er en fryd for øjet - det oser af kvalitet - her vil man gerne bo!\nNæsten alle rum har udgang til terrasse med flotte havemøbler.\nMed spabad, sauna og brændeovn er der virkelig lagt op til luksuriøs hygge - både ind og ude.\nAktiviteter, natur og nærvær Vandreture i skovens smukke efterårsfarver kombineret med et spækket aktivitetsprogram giver en optimal efterårsferie for hele familien. Personligt aktivitetskort udleveres ved ankomst og giver gratis adgang til: • Tropisk Badeland\nFeriecenter Søhøjlandet Feriecenter Søhøjlandet er smukt beliggende i de naturskønne områder, der findes omkring Silkeborg. Feriecenter Søhøjlandet er et topmoderne feriecenter, der byder på en lang række tilbud og aktiviteter til både børn og voksne. Af samme grund er Feriecenter Søhøjlandet et oplagt valg for børnefamilier, der trænger til at komme væk fra en hektisk og stressende hverdag. På Feriecenter Søhøjlandet kan du slappe af i pragtfulde omgivelser – eller du kan benytte dig af de mange faciliteter, der findes på Feriecenter Søhøjlandet.\nFaciliteter Som noget særligt får du på Feriecenter Søhøjlandet mulighed for at løbe på ski. Ved Feriecenter Søhøjlandet findes nemlig en stor bakke, der ved hjælp af kunstfibermåtter og vanddyser forvandles til en "rigtig" skibakke. Det er selvfølgelig også muligt at kælke ned ad bakken ved Feriecenter Søhøjlandet, og du kan være helt sikker på at dine børn vil synes det er en fantastisk oplevelse. Skicenteret er åbent i perioden 1. oktober til 31. marts.\nGlæd dig til Feriecenter Søhøjlandet er et dejligt feriested, der giver nem adgang til mange forskellige ferieoplevelser. Du kan vælge at benytte dig af den komfort og de faciliteter Feriecenter Søhøjlandet tilbyder, men du kan også bruge Feriecenter Søhøjlandet som udgangspunkt for ture i de smukke omgivelser, der findes omkring Feriecenter Søhøjlandet. Du bestemmer selv hvilket indhold dit ophold på Feriecenter Søhøjlandet skal have, men du kan være sikker på, at din ferie på Feriecenter Søhøjlandet bliver en uforglemmelig oplevelse.\nAktiviteter & Adventure Indendørs Bueskydning (B) • Klatrevæg (B) • Ridehal (B) •\nUdendørs Alpint skicenter (B) • Kælkeræs (B) • Skiskole (B) • Udlejning af ski & støvler (B) • Forhindringsbane (B) • Mountainbikes (B) • Ridning (B) • Turcykler (B) • Pæleklatring (B) • Øksekast (B) • Bålplads • Grillplads •\nVandaktiviteter Indendørs Tropisk badeland • Børnebassin • Distancesvømning • Spa • Vandrutschebane • Fiskemuligheder (B) •\nBarneaktiviteter Indendørs Børnelegeland • Børneridning (B) • Game-room (B) •\nUdendørs Børnecykler (B) • Børneridning (B) • Hoppepude • Legepladser • Trampolin •\nBoldspil Indendørs Badminton • Basketball • Bordtennis • Hockey • Håndbold •\nUdendørs Basketball • Boccia/Petanque • Beachvolley • Fodbold • Minigolf, 18 huller • Tennis •\nFitness & Velvære Indendørs\nUdendørs Løberuter • Vandremuligheder •\n(B) = Betalingsaktivitet Lækkerier for enhver smag Hos os finder du flere populære spisesteder. Skal det være fest og farver, eller blot en hurtig sandwich til familien efter en tur i troperne, så er mulighederne mange.\n40 km Køretid LEGOLAND (min.)


Foreningensvedtægter | bentleyuser.dk\nPersoner dækket af firmamedlemsskab opretter sig selv som medlem via foreningens hjemmeside. Den registrerede kontaktinformation (e-mail og telefonnummer) skal afspejle medlemmets firmatilknytning.\nAssocierede medlemmer må registrere sig med en e-mailadresse ejet af uddannelsesinstitutionen.\nForeningen ledes af en bestyrelse, bestående af 4-7 medlemmer der er bosiddende i Danmark. Bestyrelsesposter er personlige.\nBestyrelsen konstituerer sig selv (ved valg af formand, næstformand, kasserer og sekretær) på et bestyrelsesmøde umiddelbart efter generalforsamlingen. Iøvrigt fordeler bestyrelsen opgaverne mellem sig.\nBestyrelsens medlemmer vælges for to år. Suppleanter og revisor er på valg hvert år. Afgående medlemmer kan genvælges.\nForeningens regnskab løber fra 1. januar til 31. december. Dog løber første regnskabsår efter ændring på generalforsamlingen 2018 fra 1. august 2018 til 31. december 2018.\nSåledes vedtaget på foreningens stiftende generalforsamling den 21. november 2005/senest opdateret i forbindelse med generalforsamlingen 2019


Jeg hedder Nikolaj Christian Wodskou, født i 2006 og indmeldt som aktiv medlem af de berejstes klub i 2012 som 5 årig.\nLige siden jeg blev født (og egentlig også mens jeg var i min mors mave) har mine forældre (medlemmer nr 333 og 363) slæbt mig rundt i hele verden. Desværre kan jeg ikke huske nogle af mine første rejse oplevelser som at blive kysset og fotograferet af talrige kinesere og mongoler mens vi var på den transsiberiske (transmongolske) jernbane, beundret af skolepiger i Iran og næsten adopteret af en berberkvinde i Marokko – ja blå øje og blond hår er populært uden for Europa. Desværre kan jeg heller ikke rigtig huske at have set vilde dyr på safari i Sydafrika og at have besteget en vulkan på Indonesien.\nDen bedste rejse jeg har været på (og som jeg kan huske) var en autocamper ferie i Canada. Andre sjove rejseoplevelser har været at kaste op på mine forældre i Guatemala, Mexico og Dubai, sejlet blandt isbjerge og set sjove geysere på Island.\nVores seneste store rejse gik 6 uger til forskellige øer i Caribien og Florida hvor vi havde min lillebror Rasmus med som er født i 2011. På denne rejse lavede vi sjove ting som at bade i vandfald i junglen og lege på strande, fløjet med vandflyver, set kanoner og krokodiller og set Disneyland og et rumcenter.\nSydligste sted: Kap det gode håb, Sydafrika\nCambodia, 4,5 mdr vinter barsels rejse 2015-2016 2016 20\nThailand, 4,5 mdr vinter barsels rejse 2015-2016 2016 11\nAustralien , 4,5 mdr vinter barsels rejse 2015-2016 2015 28


Må man tjene penge på de fattige?\nDer er masser af muligheder for, at danske virksomheder kan tjene penge i fremtiden selv i den fattige del af verden. Potentialet for vækst er mange steder stort, og investeringer nu kan på sigt vise sig særdeles profitable. Samtidig er investeringerne med til netop at skabe væksten og dermed også arbejdspladser og indkomst for befolkningen.\nSå selvfølgelig kan man tjene penge på at investere i udviklingslandene både ud fra en etisk og en økonomisk betragtning. Men man skal se sig godt om; (det skal man altid). Det er ikke ethvert fattigt land, der står lige over for et vækstboom. Og mange steder er der ikke den infrastruktur og ”rule of law”, der er en nødvendig forudsætning for en normal investor.\nBistand og investeringer hænger sammen\nPolitisk og økonomisk giver det god mening at samtænke udviklingsbistanden fra Danmark med vore virksomheders muligheder. Lad mig nævne tre grunde til det:\n- Udviklingsbistanden kan bidrage til at skabe grundlaget for gode investeringer. Bistand til god regeringsførelse, infrastruktur, sundhedssektoren m.v. kan skabe den stabilitet, funktionalitet og helt grundlæggende velfærd, der kan skabe afsæt for vækst.\n- Når vi er til stede, og måske har været det gennem mange år, i et udviklingsland baner det alt andet lige en lettere vej for danske virksomheders etablering.\n- Når Danmark på et tidspunkt udfaser den egentlige bistand for at erstatte den med andre former for samarbejde og partnerskaber, ligger det lige for, at de partnerskaber bl.a. kan basere sig på private danske virksomheders investeringer; måske bakket op af eksportkreditter og midler fra Industrialiseringsfonden For Udviklingslande, IFU.\nAlt er bestemt ikke perfekt i den landegruppe, vi her taler om. Hverken når vi taler om respekt for demokrati og menneskerettigheder, korruption, miljø eller økonomi. Men mange steder er man godt på vej. Og vi kan både ved Danmarks bistand og virksomheders investeringer trække tingene i den rigtige retning.\nDet er i vores egen interesse\nVi har i høj grad selv en interesse i den bistand. Man skal være både blind og døv, hvis man ikke netop i disse år kan se, hvordan fattige flygter til vores del af verden for at få del i vores goder. Men vi kan jo ikke huse og brødføde dem her. Derfor er det ikke bare til gavn for de fattige, men også for os selv, at vi hjælper dem til at kunne klare sig selv i deres eget land. Hvis danske virksomheder kan tjene penge på det, så er det fint.\nVietnam, Myanmar og Ghana\nSelv har jeg bl.a. ved et par besøg i Vietnam set, hvordan danske virksomheder med fordel har investeret i landet. Sidste efterår deltog jeg i et projekt i Myanmar /Burma for at styrke partierne og nye politikere lige inden det første demokratiske valg i mange år. Og der er for mig ingen tvivl om, at der her er interessante muligheder for investeringer, efter den politiske situation er blevet stabiliseret.\nSenest har jeg i sidste uge været i Ghana og haft lejlighed til at vurdere danske udviklingsprojekter og investeringer. Et afrikansk land, der har haft betydelig økonomisk vækst gennem flere år, og hvor der er demokrati og politisk stabilitet. Tingene går så meget i den rigtige retning, at Danmark er ved at nedtrappe den egentlige bistand og erstatte den med politisk og økonomisk samarbejde.\nI havnen Tema tæt ved Ghanas hovedstad Accra er man i gang med at gennemføre den største investering i infrastruktur i landets historie i form af en udvidelse af containerterminalen for 1,8 milliarder USD med Mærsk som en af de vigtigste aktører og investorer bl.a. sammen med Ghanas regering og i øvrigt også IFU. Selvfølgelig baseret på en kalkule om, at det vil give et betydeligt finansielt afkast på sigt set fra Mærsks side, men samtidig set fra regeringens side baseret på, at det vil bidrage til vækst og arbejdspladser i Ghana.\nHvor er udviklingsorganisationerne i debatten?\nKritikken af dansk udviklingsbistand har haft alt for let spil gennem de seneste år. Selvfølgelig skal det, der går galt, frem i lyset. Og noget går galt, når man laver nye projekter i udviklingslande. Men grundlæggende er der brug for mere bistand – ikke mindre. Og rigtig meget går faktisk godt. Dertil kommer, at bistanden er en hjælp til os selv, og at danske virksomheder kan følge op på den med gode investeringer.\nEt er at udenrigsministeriet og DANIDA ikke kan stå frem på den politiske scene og argumentere for sagen. Men det er helt mærkeligt, at de organisationer, der står for dansk udviklingsbistand, ikke er i stand til at mobilisere mere aktivitet og med styrke fremføre de gode argumenter for dansk udviklingsbistand. Og erhvervsorganisationerne burde bakke op, for deres medlemmer kan i sidste ende tjene penge på at investere i fattige lande.


Lejlighed i Veysonnaz - Find de bedste lejligheder her - Skisport.dk\nHer finder du det største udvalg af lejligheder i Veysonnaz. Vi har samlet de bedste lejligheder fra danske rejsebureauer, så du kan vælge mellem 4 skilejligheder i Veysonnaz til din næste skiferie.\nDu kan finde alle lejligheder i Veysonnaz på kortet eller ved at scrolle listen igennem herunder. Hvis du ønsker at specificere dine krav til lejlighed, kan du benytte vores søgefunktion.\nSøg lejlighed i Veysonnaz\nVælg evt. transportKør-selv (981 skirejser)


Stomp The Yard 2 : Homecomming | DVD Film | Dvdoo.dk\nStomp The Yard 2 : Homecomming\nFakta om Stomp The Yard 2 : Homecomming\nVi nyder TV-serier og film så tit, at selv samtalerne i kantinen handler om de sidste nye film, skuespillere og yndlingsserier.\nGlæden skinner særligt igennem, når holdningerne er forskellige og bølgerne går lidt højt. At tale for en film eller en TV-serie er fedt. Denne passion er drivkraften i jagten på hele tiden at forbedre os.\nVi håber, at en brøkdel af vores interesse smitter af på dig, og at du får en fantastisk oplevelse, når du sætter Stomp The Yard 2 : Homecomming i afspilleren. Vi ønsker dig god fornøjelse.\nSom forhandler af spil, musik og film online siden 1999, karakteriseres dvdoo.dk som Danmarks ældste underholdningsbutik på internettet. Vi er faktisk også en af Danmarks ældste webshops når man ser på tværs af de øvrige markeder. Til at starte med var der kun DVD produkter på hylderne i vores onlineshop. Og som tiden er gået, mens vores lidenskab for nye film og nye tekniske formater bare udviklede sig mere og mere, fik vi også interesse i både musik- og spiluniverset. Derfor var det helt naturligt, at spil og CD'er blev en fast del af vores udvalg.\nHos dvdoo.dk har vi hele tiden fokus på den gode kundeoplevelse. Og med tiden har de mange års kendskab til branchen givet os et farverigt og deltaljeret billede af, hvad du som kunde har af ønsker, når du kommer forbi vores internetbutik. Det skal tydeligt skinne igennem, at vi har en dyb interesse i film, spil og musik og vi håber at denne kærlighed for det digitale brænder helt igennem, og at det ikke kan undgå at smitte af på dig, når du besøger vores verden af kvalitetsunderholdning.\nDu finder tit svar i vores FAQ, såfremt du måtte have spørgsmål. Du er naturligvis også velkommen til at ringe eller skrive til vores kundeservice, som altid hjælper med et smil. Rigtig god fornøjelse med dit besøg i vores onlineshop.


AlAsSiS: Flere hagesmække til Alfred\nDenne aften har jeg tilbragt i hyggeligt samvær med min symaskine og det er der kommet tre nye hagesmække til Alfred ud af. Mønsteret er blevet ændret lidt, efter at være blevet testet i ugens løb. Den sidste hagesmæk (den med elefanterne) har jeg lavet med en skål, som kan foldes frem, hvis man ønsker denne funktion på hagesmækken. Ellers ligner hagesmækken bare de andre. Er spændt på at teste skålen af i morgen, om den kan fange de havregryn, vi ellers plejer, at skulle børste af tøj og samle op fra stol og gulv.\nIndsendt af Sanne Overby kl. 23.04\nEtiketter: Abe, Alfred, Dyr, Elefant, Hagesmække, Mønster


NASX1SEK071211P017 by Sebastian Alsing - issuu\nKalvehave: Skolen er yderst velfungerende. Sådan lød resultatet af politikernes møde på Kalvehave skole, da de tirsdag mødte op for at få en rundvisning på den lukningstruede skole. Flertalsgruppen står dog fast i deres forslag.\nTruet skole yderst velfungerende Af Sebastian Alsing\nlertalsgruppens forslag om at nedlægge Kalvehave Skole og i stedet oprette et specialcenter går stik imod kommunens egne principper om at inkludere b ørn med behov for ekstra hjælp i undervisningen. Alligevel stod de fremmødte politikere fra flertalsgruppen til tirsdagens fremvisning af Kalvehave Skole fast på, at skolen skal lukke - også selvom der blandt de fremmødte herskede bred enighed om, at skolen virkede yderst velfungerende. Blandt de fremmødte var Niels Fog (K), Knud Larsen (V), Heino Hahn (DF), Kurt Johansen (S), Birgitte Steen Jørgensen (R) og Michael Juliussen (SF), som alle diskuterede både historie og fremtid for den lukningstruede skole. Især punktet med et faldende børnetal i området vakte politikernes opmærksomhed. For mens skolens personale og afdelingsleder på Langebækskolen Kalvehave fremlagde usikkerheden i paragraf 17.4-udvalgets prognoser, der mellem første og sidste beregning på nogle skoler veksler mellem 150 flere eller færre elever, så gjorde Niels Fog det samtidigt klart, at man fra flertalsgruppens side ikke vil finansiere at have skoler til børn, der ikke er der. Det udgangspunkt var\nafdelingsleder på Langebækskolen Ulla Mulvad dog ikke enig i. - Historien viser, at børnetallet skifter markant, så selvom prognoser viser ét det ene år, kan det stige det næste. Nogle år har vi været oppe på 185 elever, mens der andre år kun har været 7-8 børn i nogle klasser, men vi har alligevel fundet ud af, at få det til at lykkes. Det kan vi desværre bare ikke, hvis politikerne skulle gå hen og lade skolen fortsætte, for elevtildelingsmodellen gør, at der skal være 22 børn i en klasse, før den kan blive oprettet. Det er ikke muligt, og derfor ville vi komme til at lukke vores egen skole alligevel, siger Ulla Mulvad.\nKnud Larsen (V) førte ordet gennem en stor del af dagens møde på Kalvehave Skole, og han opfordrede så mange som muligt til at komme med en kommentar til den fremtidige skolestruktur i offentlighedsfasen. Samtidig pegede han på, at flertalsgruppens forslag bygger på et for snævert perspektiv, da lukningen af Kalvehave Skole vil betyde store konsekvenser for lokalsamfundet - noget Heino Hahn (DF) også var enig med ham i. Her blev det desuden bragt på banen, om der overhovedet ville komme nogen besparelse ud af at nedlægge\nskolen. For øjeblikket går der nemlig fem børn på skolen med ekstra behov for hjælp i undervisning, men det er dog lykkes at inkludere børnene på en sådan vis, at kun én har brug for specialundervisning, hvilket vidner om en stor grad af inklusion på skolen. En fremtidig lukning af skolen bekymrede dog Ulla Mulvad på dagens møde, der ikke mente, at disse børn ville kunne inkluderes på samme måde i en større klasse på en anden skole. - Vi kan rumme de børn, der ellers ville have behov for specialundervisning. Derfor tror jeg ikke, at politikerne vil få den store besparelse ud af at lukke skolen, slutter hun. Torsdag 8. december klokken 19 i Langebækhallen er der\nBørnene anede næsten ikke besøget fra kommunalpolitikerne, der for tiden har elevernes videre skæbne i deres hænder. Foto: Sebastian Alsing\nPoderne er vores fremtid Af Eva og Bjarne Jensen, Tjørnehovedby 4720 Præstø Læserdebat: Man vælger fra Klosternakkeskolen at tage alle sådan ca. 245 elever og lærer, med op på Abildhøjskolen tirsdag d. 22 / 11-2011 for at overbevise alle politikerne om, at her kan vi ikke være, jo jo kære børn det er ikke noget problem, man propper jer bare sammen, så pyt med at der er 41 elever i bare den ene klasse. Jeg er mor til børn på Klosternakkeskolen, som overværede byrådsmødet torsdag d. 24 / 11-2011 sammen med mine børn, da det drejer sig om deres skolegang på Klosternakkeskolen. Jeg endte ud med at blive harm, bitter og frustret på mine børns vegne, da jeg tog hjem fra mødet\nefter et par timer og oveni købet med et par børn, der var ked af at høre, »ja børn, vi lukker jeres skole.« Der var stor debat imellem politikerne. Der var nogle som ikke ønskede vores Klosternakkeskole skulle lukke, da de havde taget hensyn til at skolen var velfungerede, at man som forældre havde valgt en mindre skole pga af elevantallet i klasserne, børnene skulle have lov til at have deres skolegang indtil de skulle skifte efter 6. klasse og sidst men ikke mindst faldende elevantal, men det var jo først i 2019. Det der gør mig harm og trist er så, at største delen af politikerne stemmer for, at skolen skal lukke allerede her til august 2012. Børnene skal så proppes på Abildhøjskolen eller værre endnu, i barakker. Elever skal så være 28 i klasserne, hvor de skal forholde sig til mange nye elever og nye lærer.\nigen borgermøde angående den fremtidige skolestruktur i Vordingborg Kommune. n\nMan snakker om, at eleverne skal blive bedre til at læse, skrive og regne, men hvordan skal de små elever blive bedre til alt det med 28 elever og 1 lærer i klassen. Hvordan skal en lærer nå at favne hver enkelt elev, hvad med de børn der ikke forstår opgaven første gang, skal man lade dem sejle i deres egen sø eller de elever der hurtigt om at fange en opgave, skal de så bare hænge ud. Man snakker om at det skal være rart at bo i Vordingborg kommune, men i glemmer at, i politikere, har lavet os børnefamilier til et udkants Danmark, når i vælger at lukke de små skoler. Så kære politikere. I snakker faglighed, børnene skal være de bedste, og så bliver de proppet ind i klasser, hvor der ikke er plads til dem, med husk det er vores små poder, der skal fører samfundet videre. n\nMorgensamlingen i aulaen er forbi, og eleverne fortsætter stille ud i deres lokaler. Foto: Sebastian Alsing\nFlere af kommunalpolitikerne var tirsdag 6. december mødt op for at se Kalvehave Skole. Blandt politikerne var konklusionen ens. Skolen er yderst velfungerende. Alligevel står flertalsgruppen fast i deres forslag om at nedlægge Langebækskolens afdeling i Kalvehave. Foto: Sebastian Alsing\nBevidstløs udlicitering? Af Farid Faizi Social- og Sundhedsassistent Medlem af bestyrelsen i SF Vordingborg & Lena Schroll Sygeplejerske Medlem af kommunalbestyrelsen (SF) Debat: I SF går vi ikke ind for bevidstløs udlicitering for udliciteringens skyld! Det gør den nuværende regering heller ikke. AKT (Anvendt Kommunalforskning) har indsamlet og gennemgået 10 års dansk og international forskning om fordele og ulemper ved udlicitering. Disse erfaringer – specielt på de bløde velfærdsområder – er blandede. Specielt sammenligning på kvalitet er problematisk. Det er også vores erfaring. Skal man reelt drage sammenligning på prisen, så må man samtidig sikre, at de samlede parametre for de ydelser, der udliciteres er ens og sammenlignelige. I Vordingborg kommune har vi udliciteret kommunale opgaver på flere områder, herunder på ældreområdet. I Jammerbugt Kommune har man netop vedtaget en standardkontrakt\nfor levering af Personlig pleje, Praktisk hjælp og Indkøb. Denne kontrakt skaber god mulighed for direkte sammenligning af alle parametre for ydelser varetaget af såvel den kommunale – som private leverandør. Med udgangspunkt i kommunens kvalitetsstandard stiller kontrakten sammenlignelige krav til den private leverandør på mange områder: Dokumentation, samarbejdet med de pårørende, kontaktperson, uddannelseskrav, sociale forpligtelser(det rummelige arbejdsmarked), elevforpligtelser, arbejdsmiljø, arbejdspladsvurdering (APV), nødkald, informationspligt, påklædning, fællesmøder, kvalitetssikring og tilsynsforpligtelse. I SF finder vi, at udlicitering som oftest først og fremmest handler om at spare penge! Derfor arbejder vi for at sikre, at det skal være direkte målbart og sammenligneligt på såvel pris som kvalitet, hvis man skal sende opgaver i udbud. Pris som kvalitet skal vægtes ligeligt - og der skal tages udgangspunkt i alle parametre for de ydelser, der udbydes. I SF vil vi arbejde for, at der udarbejdes en ny udbudspolitik for Vordingborg kommune der sikrer, at der opstilles målbare, sammenlignelige kriterier for alle de kommunale opgaver, der sættes i udbud. n


Dyrt at sende små pakker herhjemme\nDu er herForside»Logistik»Dyrt at sende små pakker herhjemme\nDe danske listepriser for at sende mindre pakker er højere end i en række lande, vi sammenligner os med. Samtidig er konkurrencen om at omdele pakker øget i de seneste år.\nDet viser Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens analyse ”Fragt til forbrugerne”.\nDer er i dag flere fragtvirksomheder end tidligere på markedet. Men sammenlignet med andre lande har danske kunder færre distributører og fragtprodukter at vælge imellem, når de handler på internettet.\nPost Danmark er udpeget som befordringspligtig virksomhed for pakker op til 20 kilo og er derfor, som den eneste fragtvirksomhed, momsfritaget på fragt af disse pakker. Det kan være en fordel for Post Danmark, men omvendt kan befordringspligten også give meromkostninger, som andre fragtvirksomheder ikke har.\nBefordringspligten i Danmark er mere omfattende end i andre lande. Det kan derfor overvejes at undersøge mulighederne for en ændring af rammerne for fragtområdet, herunder momsfritagelsen, som kan virke begrænsende på konkurrencen, konkluderer analysen.\nVælg selv fragtprodukt\nNet-butikker kan være med til bedre rammer for konkurrencen ved i højere grad at få kunderne til selv at vælge fragtprodukt, så typen af levering for eksempel ikke på forhånd er afkrydset. Endelig kan de blive mere opmærksomme på, at fragten i sig selv er et produkt, når de handler på internettet.\n”Konkurrencen om at fragte pakker er blevet bedre, men alligevel er listepriserne i Danmark højere end i landene omkring os. Endnu skarpere konkurrence om at levere pakker vil føre til mere effektiv fragt, lavere priser og et større udvalg af ydelser til gavn for forbrugerne. Vi har i analysen identificeret flere forhold, som giver anledning til at overveje, hvordan fragtmarkedet kan blive mere velfungerende. Både lovgivningen og forbrugernes og net-butikkernes konkrete adfærd rummer et potentiale for at forbedre konkurrencen på markedet,” siger direktør i Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, Agnete Gersing.\nForrige aritkelFor lidt luft i lastbilers dæk\nNæste artikel Øgede miljøkrav til fremtidens transport


• Køb Pappelina Svea 70 x 240 cm. Olive Metallic/Seagrass – 1450 kr.\nPappelina Svea 70 x 240 cm. Olive Metallic/Seagrass\nNavn: Pappelina Svea 70 x 240 cm. Olive Metallic/Seagrass\nEn række online outlets giver nu til dags mange forskellige leveringsmodeller. Førstevalget hos mange er for øjeblikket udleveringssteder, fordi det giver dig fuld fleksibilitet til at hente de nyindkøbte varer når du har tid. Denne er jo særdeles praktisk, og typisk også den mest letkøbte metode til levering ved køb af Pappelina Svea 70 x 240 cm. Olive Metallic/Seagrass.\nDu kan derudover afveje for og imod at vælge at få leveret til din lejlighed eller ud til dit arbejdes adresse. Leveringsmetoden er desværre et hak dyrere, men samtidig i høj grad smertefri. Den prisbilligste metode til levering vil dog utvivlsomt være at du selv henter varerne, som jo kræver at du befinder dig i kort afstand af netshoppens adresse.\nLeveringstiden på Boligtilbehør > Tæpper kan vise sig at være ret så vigtig forudsat vi behøver varen straks, så af den grund er det i sandhed centralt at du ser nærmere på den forventede leveringstid på den vedkommende vare.\nStørstedelen af internet handler tilsiger 1 dags levering på adskillige produkter, eksempelvis Pappelina Svea 70 x 240 cm. Olive Metallic/Seagrass, men det påkræver at ordren placeres tidligere end et besluttet tidspunkt, med hensynstagen til at de sandsynligvis kan nå at få pakken klargjort forud for at lagerpersonalet drager hjemad.\nIndtil flere internet foretagender lover levering uden betaling, men i reglen under forudsætning af at der handles for et konkret beløb. Alternativt burde du tage den prisbilligste leveringsform, der tit – uafhængig om man befinder sig ved Esbjerg, Odder eller Hadsten – vil blive at få fragtfirmaet til at bringe varerne til et udleveringssted.\nDet er ultra let for enhver at sammenholde priser fra flere internet firmaer i Danmark, og derfor har utallige Pappelina online varehuse set sig nødsaget til at presse salgsværdien på produkterne – til juniorer, og yderligere også til kvinder og mænd – betragteligt, og endda nogle gange love levering uden gebyr.\nTrods dette kan det til hver en tid vise sig tiden værd at kontrollere enkelte outlets på nettet efter udsalg på Pappelina Svea 70 x 240 cm. Olive Metallic/Seagrass forinden du shopper, sådan at du er garanteret at skaffe sig den bedste pris.\nDu bør dog være så påvagt, at ifald en forretning på nettet afhænder deres produkter til salg for en pris der kan virke kolossalt favorabel, kan det undertiden være et bevis på en fup online forretning. Kortbetalinger er i hvert fald dækket ind under en vedtægt, hvilket sikrer dig som køber overfor bedrageriske internet outlets.\nVi foreslår generelt kortkøb eller mobilbetaling. Som et alternativ kunne du drage nytte af et tilbud fra f.eks. ViaBill, hvis du gerne vil godtgøre regningen ude i fremtiden.\nForinden folk køber i en Pappelina shop på nettet burde de egentlig gennemse e-shoppens handelsaftale, det er dog uden tvivl ikke videre interessant.\nEt nemmere alternativ kunne derfor være at se om e-firmaet er medlem af e-mærket, grundet at det kan være et billede på at internet webshoppen tilslutter sig de danske regler, udover at internet selskabet løbende kigges til af eksperter der har indsigt i de gældende regler. Derudover giver det dig mulighed for at blive assisteret, for så vidt du får besvær med din ordre.\nEndvidere er det godt at køberen er omhyggelig omkring de mest centrale reglementer der kan have indflydelse på bestillingen, fx hvilken bytteret netshoppen lover. I den relation er det i øvrigt essesentielt, at man stadigvæk bevarer ens ordrekvittering, således man når som helst kan vidne om sin ordre af Pappelina Svea 70 x 240 cm. Olive Metallic/Seagrass, hvad end du skal købe gave til en mand eller kvinde.\nTrustpilot frembyder en lang række udmærkede muligheder for at beskue en stor portion eksisterende køberes anmeldelser og herved slår vi et slag for, at du undersøger online shoppens omtaler af Pappelina Svea 70 x 240 cm. Olive Metallic/Seagrass inden du lægger din bestilling.\nFacebook præsterer ligeledes fuldstændig fine muligheder for at få indsigt i online forhandlerens popularitet. Tilmed er der mange internet outlets hvor det er muligt at skrive en evaluering af købsoplevelsen, hvilket lige så vel kan tages i brug til at fornemme tilfredsheden hos kunderne.\nVores hjemmeside er reklamefinansieret. Vi har et fast samarbejde med nogle forskellige internet selskaber når vi præsenterer deres varer, og høster provision for så vidt du laver et indkøb.\nAnvisninger om produkter og online forhandlere opretholdes nu og da, men vi kan ikke give garantier imod korrektioner der er implementeret efter at vi sidste gang opdaterede de viste oplysninger.


Her er du: Forside > Løb > Ugens Løbepas > Uge 36 2014\nUGENS LØBEPAS - uge 36\nUGENS LØBEPAS: Sprint-stafet på 5-mandshold\n04. september 2014 · Thomas Nolan\nUgens Løbepas byder denne gang på sprint-stafet. Det er en træning, som fungerer perfekt i større grupper, og tilmed er løbelegen nem og overskuelig at gå til.\nDenne uges løbepas er en sjov sprint-stafet, som skal krediteres Poul Bachmann fra Vejle IF. Poul er pensioneret idrætslærer, men fortsat en særdeles aktiv maratonløber, der trods en alder på trekvart århundrede løber adskillige maraton om året. Jeg var på besøg i Vejle IF for at instruere trænerne i løbelege og lignende, og som dette pas er et eksempel på, er inspirationen ofte gensidig.\nSprintstafetten fungerer bare. Måske lyder den lidt uoverskuelig, når den beskrives med tekst, men faktisk er den utrolig simpel, og der er ikke noget at tage fejl af, når man står derude. Prøv at tegne opstillingen for dig selv, hvis du tvivler, eller find fem brikker frem og flyt dem rundt som løberne på et af holdene.\nOpstil en bane med fire hjørner. Langsiderne behøver ikke være lige lange. Hjørnerne markeres med kegler eller naturlige punkter som træer eller lignende. En bane med alt mellem 30 og 150 meter mellem keglerne er passende, alt efter hvor hårdt det skal være. Dog skal alle løberne kunne se hinanden, så vælg et åbent areal, helst fladt og med fast underlag, da sprint nedad bakke og i ujævnt terræn øger risikoen for en fiberskade. Holdene bør udstyres med en depeche eller lignende.\nAlle hold stiller op efter følgende forskrift: Ved kegle 1 står løber 1 og 5, ved kegle 2 står løber 2, ved kegle 3 står løber 3 og ved kegle 4 – ja, her må du tænke selv.\nPå ”start” sprinter Løber 1 til Kegle 2, hvor depechen overdrages til andenløberen, mens Løber 1 efter opbremsning går tilbage og bliver stående ved Kegle 2. Løber 2 sprinter til Kegle 3 og giver depechen videre, men bliver selv stående. Således fortsættes der, og ved Kegle 4 modtager Løber 5 depechen og løber den til Kegle 2, hvor Løber 1 står. Hvert hold fortsætter med at løbe, indtil holdet har flyttet sig og alle igen står på den plads de startede ved (5 omgange, hver løber har løbet 4 stræk hver).\nNår det er sket, råber Løber 5 - der løber sidste stræk fra Kegle 4 til Kegle 1 - alle holdets deltagere sammen. De må nu spurte til Kegle 1 (Løber 3 løber på tværs af banen), og det hold, der først samles her, har vundet.\nHusk opvarmning og afjogning.


🔹🔺🔸 Elektriske pickups, æg og banksvindel\nVerdens første, eldrevne pickup-truck og verdens første, batteridrevne godstog er blandt nyhederne denne uge, hvor du også kan blive klogere på kyllingefri kylling og en konkret 12-trins plan til reduktion af udledning i storbyer, inden du til sidst kan lune dig ved et helt uprovokeret men berettiget jab mod fænomenet banksvindel.\n–Giv meget gerne et klik til ugens sponsorer, Greenify og Søtofte Gårdmejeri, det er gode folk med gode produkter. Overvej også at medvirke til udbredelsen af positive nyheder ved selv at støtte nyhedsbrevet med en frivillig donation. Pt støtter i alt 46 læsere - TAK til jer!\nVerdens første, eldrevne pickup-truck: Bilproducenten Rivian er kommet først til markedet med den første eldrevne pickup-truck nogensinde, der netop er rullet af samlebåndet i byen Normal, Illonois. Og hvad så? Den mest solgte biltype i USA er pickup-trucken Ford F-150, og sådan har det været hvert eneste år siden Ronald Reagan blev præsident i 1981. The Atlantic giver her 7 grunde til hvorfor eldrevne pickups er et decideret vendepunkt på hjul.\nBatteridrevet godstog: Amerikanske Wabtec Corporation har arbejdet med godstog i over 150 år. Nu har selskabet løftet sløret for verdens første, batteridrevne godstogslokomotiv. Læs også: Batteridrevne lokomotiver er god tegn på hvor hurtigt batteriteknologier generelt udvikler sig disse år.\nKæmpe investering fra Toyota: Selvom Toyota har været blandt de første til at gøre hybridbiler megapopulære med modellen Prius, har producenten været overraskende sløv med satsning på ægte elektrificering. Det vil man nu gøre om på med en investering på $13.6 milliarder i batteriteknologi over de næste 10 år.\nUbegrænset rejsekort for salg af bil: Bystyret i Barcelona giver borgere der vil sælge bilen gratis ubegrænset offentlig transport i 3 år. Siden projektet startede i 2017 er der kommet 10.613 færre biler og 1.735 færre motorcykler på vejene.\nStatus på produktion af æg: Vi er endnu langt fra mål, når det kommer til dyrevelfærd i landbrug og fødevareproduktion, men vi må fejre de sejre der er. Takket være stigende efterspørgsel og forbrugerpres består majoriteten af solgte æg i EU, Australien og Storbritannien ikke længere af buræg. Og hvad så? Det er lidt et stenkast fra emnet, men bæredygtighed vinder generelt frem i verden jo mere du og jeg efterspørger det. Bæredygtighed og grøn omstilling er en kædereaktion, der ofte starter med forbrugeren – ligesom når Mærsk investerer i CO2-neutrale skibe, fordi Unilever og andre kræver en CO2-neutral forsyningskæde, fordi deres kunder efterspørger bæredygtige produkter.\nKylling fra bioreaktor: Verdens første kommercielle produktionsfacilitet til cellekultiveret, kyllingefri kylling er indviet i Singapore. Og hvad så? Engang i den relativt nære fremtid vil man kunne sidde og nyde en kyllingeburger med kyllingekød fra en kylling, der løber rundt i levende live lige foran én, tjek video. Det er lidt et mind-fuck med kyllinger der bliver spist uden selv at vide det... Måske er plantebaserede alternativer bare vejen frem?\n3D-printet Wagyu: Forskere i Japan er lykkedes med at genskabe den stærkt eftertragtede marmorering i Waguy-kød ved brug af en 3D-printer (tak for tippet til Morten D. Laursen). Læs også: 3D-printede fødevarer er et futuristisk emne, tjek mit skriv om udsigten til 3D-printet sushi nederst i tema-udgivelsen om fremtidens fødevarer.\nVigtig udmelding fra Kina: Den kinesiske præsident Xi Jinping har i sin tale ved FNs generalforsamling erklæret at Kina vil indstille finansiering af kulkraftværker i udlandet. Og hvad så? Kina er selv massivt afhængig af indenrigsproduceret kulkraft, men vil altså ikke længere udbrede kulkraft internationalt. Beslutningen kommer i kølvandet på lignende udmeldinger fra Sydkorea og Japan tidligere i år.\nGrøn energi i Centralasien: Usbekistan vil investere $6.5 milliarder i vedvarende energi over de næste 5 år og har netop indviet landets første solcelleanlæg, det første ud af i alt 19 planlagte projekter. "To get into the ranks of upper-middle income countries, we need some leapfrogging. And we see a chance to leap in the green economy,” udtaler vicepremierminister, Jamshid Kuchkarov.\nVejen til en renere by: Er du tilfældigvis borgmester for en udledningstung storby? Drømmer du om at revitalisere infrastrukturen, modernisere ældre byggeri og reducere byens CO2-udslip i kampen for komplet CO2-neutralitet? Så kig ej længere for WEF har din ryg: Her er 12 konkrete trin til at reducere byers udledning.\nForventet boost for vindmøller: Det hører sig ikke helt hjemme at fejre fugle på taget, når man burde stå med dem i hånden for at undvige klimakatastrofe... Men det værende sagt er det glædeligt, at den internationale brancheorganisation for vindmøllesektoren selv forudser eksplosiv vækst den kommende tid.\nTil sidst: Banksvindel\nBillede af Mohamed Hassan, Pixabay\nHvad er banksvindel?\nJeg røg ned i et kaninhul denne uge efter jeg så en video om banksvindel – altså fænomenet hvor banker svindler sig til overskud. Jeg søgte på ordet for at finde historiske eksempler på økonomisk kriminalitet begået af banker, og det gik op for mig at ordet banksvindel i overvejende grad bruges om folk der svindler banker og ikke omvendt. Ordet bonner heller ikke ud på gængse sprogsider som sproget.dk eller Den Danske Ordbog – man kan søge banksvindel men det optræder uden betydningsangivelse.\nSå jeg ringede til Dansk Sprognævn i håbet om at opklare sagen, der i øvrigt har en Spørgetelefon med fint generøse åbningstider(!) – undskyld hvad betyder ordet BANKSVINDEL egentlig? Jamen... det kan betyde begge dele, at nogle svindler banken eller at banken svindler nogle, sagde den venlige person i røret, og så havde vi en fornøjelig samtale om andre dobbelttydige ord.\nVidere i min research blev det dog hurtigt meget tydeligt, at når man taler om banksvindel og økonomisk kriminalitet i det hele taget, så handler det i langt de fleste tilfælde om kriminelle der prøver at snøre medborgere eller systemet, og om hvordan pengeinstitutter i samarbejde med myndigheder prøver at stoppe alt fra hvidvask til bedrageri og phishing – og dét er rigtig godt.\nMen det er også lidt problematisk... For vi taler slet, slet ikke nok om, når det går den anden vej: Når det er finansinstitutterne, som hele samfundet tiltror sine investeringer og opsparinger, der begår nogle af de aller-allergroveste forbrydelser. Og det tror jeg bare er vigtigt, at vi gør, så vi sammen udvikler sprog til at sige fra over for åbenlyse systemfejl, der slet ikke hører hjemme i en bæredygtig fremtid.\nHvis du vil have ben at gnave på er her 1) en kort video om hvordan banker og finansfolk for nyligt plyndrede europæiske statskasser for over 400 milliarder, 2) en frisk sag hvor USAs fjerdestørste bank åbnede 3.5 millioner kundekonti uden samtykke, 3) et udpluk af Nordeas sager omkring hvidvask, 4) JP Morgans globale manipulation af guld- og sølvmarkeder, og det er bare eksempler fra 10'erne – tjek også denne fremragende dokumentar om hovedårsagerne bag 00'ernes finanskrise.\n–Men hov, var det her ikke et optimistisk nyhedsbrev om menneskehedens fremskridt? Det kan du bande på 💚 Noget af det bedste ved eksempler på hvor anderledes og meget bedre fremtiden kan blive er bare, synes jeg, deres evne til at belyse hvordan samtiden kommer os til kort – og at der er råd for det.\nOg hvis det ikke er nok med ren og skær banksvindel så husk på at 60 af verdens største (og derfor mest pålidelige?) banker har postet omkring $3.8 trillioner direkte i fossile brændsler alene i årene efter Parisaftalen. Så kan man købe økologisk og køre elbil nok så sømmeligt... det nytter bare ikke, når pengeinstitutter bruger hele éns løn og opsparing på at underminere den fremtid, man sparer op til.\nTil gengæld nytter det, tror jeg, at vi bliver bedre til at minde hinanden på at bæredygtighed er en kraftfuld kædereaktion, der starter med dig og mig, der siger fra. Både når det gælder buræg og banker. Og alene i ugens nyhedsbrev virker det tydeligt, synes jeg, at selvom vi er langt fra mål, så er vi rigtig, rigtig fint på vej.


Dengang » Hvordan blev Tyskheden fastholdt?\nMette Frederiksen glemte ikke det tyske mindretal. Slesvig-holstenerne vænnede sig efterhånden til Preussen og Kejseren. Den nationale identitet blev fastholdt i de tyske foreninger. Nogle blev oprettet som modkultur mod det danske. Ringridning i Tønder. Skytterne blev afvæbnet. Sangforeningerne var kejsertro. Gymnastikforeningerne. Det friville brandværn. Borgerlige selskabsforeninger. Håndværkerforeninger. Germaniseringen virkede modsat. De tyske foreninger havde også stor betydning efter 1920. Den tyske ”Skamlingsbanken”. Efterrationaliseringer, udefineret og tåget arv. Stemningen vender. Man vil tvinge mindretallet til at anerkende ordet ”Genforening”. Nazismen kommer snigende 1933. Alt bliver samlet i NSDAP – N. Mindretallet følte sig krænket og dybt uretfærdig behandlet. Slesvigsk parti var meget aktive. Samarbejdet med Centrumdemokratterne ophørte øjeblikkelig. Borgmester: Mindretallet mangler ”Fingerspitsengefüll” og hvorfor fejrer de fødselsdag? Når man trækker Nazikortet!\nBagerst i artiklen har vi samlet en liste med 96 artikler, der belyser dette emne\nMette Frederiksen glemte ikke det tyske mindretal\nAuch Ihr gehört zu Dänemark\nJa sådan sagde Mette Frederiksen, da hun talte i direkte TV fra Dybbøl. Og det var henvendt til det tyske mindretal i Sønderjylland. Nu har man nok mere beskæftiget sig med mindretallet i Sydslesvig. De er aldrig blevet glemt.\nVi kigger på tyskheden\nVi er i Nordslesvig i tidsrummet 1864 – 1920. Vi har selv skrevet en masse artikler om danskheden i den periode. Også medier og bøger har fokuseret på danskheden. Men vi vender lige bøtten og kigger på tyskheden.\nDenne del af historien har næsten ikke været belyst op til ”Genforenings-debatten”. Men nu går vi også lidt ud over 1920. Og kigger lidt på situationen i dag.\nSkuffet over, at Slesvig-Holsten ikke kunne bevares\nDe tysksindede var også meget aktive i at bevare det tyske sprog og den tyske kultur. Slesvig og Holsten havde fået en ny statslig ordning som preussisk provins.\nMange var dog skuffet i 1867, fordi Slesvig-Holsten ikke fik lov til at være en selvstændig stat under det tyske forbund eventuelt med hertug Friedrich den Ottende af Augustenborg som hersker. Deres skuffelse over at være tvunget ind i Preussen viste sig ved valgresultatet til det nydannede Nordtyske Forbund.\nDet augustenborgske ”landsparti” opnåede flertallet af mandaterne i den nye preussiske provins. Denne afvisning af det preussiske døde imidlertid ud i løbet af ca. 15 år.\nMan vænnede sig til Preussen og Kejseren\nEfter den fransk – tyske krig i 1870 og Wilhelm den Førstes proklamation som tysk kejser i spejlsalen i Versailles, syntes de nationale forhåbninger, der ikke var blevet opfyldt ved de tyske revolutioner i 1848 – 49 at have nået deres mål\nIndforståelsen med at tilhøre Preussen og Det Tyske Rige voksede derfor hurtigt.\nDet Augustenborg-sindede Landsparti gled hurtigt over i det liberale fremskridtsparti. Oplevelsen af den sejrrige krig mod Frankrig og den preussiske militærtjeneste styrkede den preussisk-tyske statstanke hos mange unge slesvig-holstenere.\nMed indgåelse af ægteskabet mellem den tyske tronfølger, den senere Wilhelm den Anden og den augustenborgske hertugdatter Auguste Victoria i 1881, blev der også rent dynamisk slået bro mellem Slesvig-Holsten og Preussen.\nDen nationale identitet blev sikret i det tyske foreningsliv\nDanskerne i Nordslesvig – som at dømme efter stemmetallene til den nordtyske rigsdag i 1867 udgjorde godt og vel 75 pct. af befolkningen-måtte derimod se sig adskilt fra deres nationale og kulturelle tilhørsforhold med befolkningen nord for Kongeåen.\nSelskabelig, sportsligt, kulturelt og politisk forstod de tysksindede at engagere og organisere sig. Den nationale identitet blev sikret i det tyske foreningsliv.\nEn national arrogance over for det danske\nMan kunne tydeligt hos en stor del af disse foreninger konstatere en national arrogance og politisk afvisning af den danske befolknings ønsker om kulturel og politisk selvbestemmelse i den sproglige og kulturelt blandede region.\nDet danske foreningsliv i Nordslesvig omfattede mange sider af samfundslivet, begyndte at udvikle en modkultur til statens sociale og politiske organisation – i lighed med Socialdemokratiet, hvis organisationer fulgte medlemmerne ”fra vugge til grav”.\nPå tilsvarende måde blev der opbygget et tyske borgerligt foreningsliv i Nordslesvig inden for det tysk-preussiske statsbegreb med dets politiske og sociale værdinormer.\nForeningerne, klubberne, selskaberne og organisationerne lagde hver efter deres formål mere eller mindre vægt på det nationale. Under alle omstændigheder udgjorde de et samlingspunkt for det tyske borgerskab i Nordslesvig. Desuden markerede tilhørsforholdet til de ”rigtige” foreninger også den sociale position i samfundet.\nForening som modkultur til det danske\nOgså efter 1920 havde de tyske foreninger stor betydning. Efter Slesvigs deling blev foreningerne i stor udstrækning det sted, hvor det tyske mindretal i Danmark fandt sit organisatoriske ståsted.\nEn bevidst tysk politisk bevægelse vendt imod den danske befolkning og dens institutioner opstod først i slutningen af århundredet med stiftelsen af ”Deutscher Verein für das nördliche Schleswig”.\nDen blev først og fremmest understøttet af de tyske embedsmænd og fungerede som en del af de statslige forholdsregler mod den danske bevægelse på linje med sprogpolitikken samt indgrebene mod optanter. Den fik imidlertid en hurtig udbredelse, hvad det store antal af lokalforeninger viser.\nRingridning i Tønder\nEn række foreninger i Nordslesvig har traditioner som rækker langt tilbage. Til disse hører bl.a. ringriderforeninger, hvor medlemmernes nationale indstilling blandt de ældste af foreningerne ikke spillede nogen rolle. Det kom senere, hvor problemstillingen blev bragt ind i billedet af de tyske foreninger i slutningen af 1800-årene.\nRingridning stammer helt tilbage fra middelalderen. Her blev det dyrket ved hoffet. I Danmark og Slesvig-Holsten blev det dyrket i det 16. og 17. århundrede. I 1693 blev ”Det ridende ”corps” oprettet. Det kan ikke dokumenteres, men man regner med at Frederik den Femte i 1748 deltog til ringridning i Tønder. Ved den anledning fik ”Ridegarden” lov til at kalde sig for ”Frederiksgarden”. Men den bestod nu ikke så længe.\nTønder Skyttekorps kan se tilbage til en 325 års foreningshistorie og hører dermed til de ældste foreninger i det tidligere hertugdømme Slesvig. Svarende til byens slesvig-holstenske indstilling fulgte skyttekorpsene i krigen 1848 den blå-hvid-røde fane sluttede sig til borgervæbningen i byen.\nI 1804 blev ”Frederiksgarden” genoplevet gennem amtmand Bertouch. Han havde gode forbindelser til Frederik den Sjette. Amtmanden fik gennemført at man igen måtte bruge navnet. I 1937 kunne ringrider – korpset i Tønder fejre 125 – års fødselsdag. Her havde historikeren Ludwig Andresen lavet en lille folder.\nDer blev lavet en tysk og en dansk plakat. Den eneste forskel var, at på den tyske plakat var Christian den Tiendes deltagelse ikke fremhævet så meget som på den danske plakat.\nEfter 1920 havde man i nogle byer bibeholdt det nationale skæld, mens man i andre byer var meget mere åben omkring det nationale. Ringridning i Tønder har været gennem bølge og dale. Efter en 10-årig pause, blev ringridningen i 2016 genoplivet.\nSkytterne blev afvæbnet\nEfter afvæbningen af skytterne i 1850 blev privilegierne frataget dem af den danske krone og korpset blev opløst.\nSkønt genindførslen af statuetterne allerede skete 1857 kunne foreningen på grund af deres tysksindede indstilling først genoptage de tyske foreningers traditioner i fuldt omfang efter krigen i 1864.\nI preussisk tid blev traditioner fra de tyske skyttefester mange steder i Nordslesvig antaget på linje med de regionale ringridertraditioner, og yderligere en række skytteforeninger blev grundlagt.\nLigesom hos skytterne i Tønder, hvis nationale sindelag blev vakt i 1840’erne var sangforeningerne præget af nationale modsætninger fra den første halvdel af 1800 – årene. I årene før 1848 blev seksvig – holstenske og tyske – ligesom også danske – nationale ideer i vid udstrækning udbredt gennem folkefester, sangfester, festmåltider og lignende foranstaltninger.\nSangforeningerne var ”kejsertro”\nI de sange, som den i 1842 stiftede sangforening i Tønder opførte, var den nationale holdning tydelig. Men i 1850 medførte den første slesvig-holstenske krig et midlertidig stop i sangforeningernes virke. Men i preussisk tid blomstrede de atter op.\nKort efter stiftelsen af Tønder Sangforening i 1843 blev der også i Aabenraa grundlagt en Liedertafel, dvs. en sangforening. Den i1865 stiftende sangforening for Gråsten og omegn blev efter rigsdannelsen beskrevet som ”kejsertro”.\nSammen med mandskorene blev gymnastikforeningerne bærere af den nationale holdning. I de tyske mandegymnastikforeninger øvede man sig i guldøvelser eller redskaber efter Turnvater Jahn’ s tradition for eksempel i Tønder i 1865 og i Aabenraa i 1888.\nFørst efter århundredeskiftet ændrede sportsgrenene sig, for eksempel kom cykelløb og boldspil til. Men der opstod også en handelsgymnastikforening, hvor de ”moderne” sportsgrene blev udøvet side om side med den gamle ærværdige mandegymnastikforenings aktiviteter.\nEn nær forbindelse med hensyn til oprindelse bestod mellem gymnastikforeningerne og det frivillige brandværn. Fra Tyskland kom ideen om det frivillige brandværn til Nordslesvig. Den opstod først som Tønder Gymnastikbrandværn af 1869, som to år senere blev selvstændig. Aabenraa fulgte i 1878 og Haderslev i 1882 med dannelsen af frivillige brandværn, hvis uniformering, eksercits og kommandosprog tilpassede sig tidens militære forbilleder.\nVed siden af borgerlige selskabelighedsforeninger, som bar navne som Harmonie, Concordia og Frohsinn (Lyst Sind) opstod der også en række erhvervsmæssige sammenslutninger, som til tider organiserede selskabelige sammenkomster, men desuden tjente til sikring af de faglige interesser. Således hørte afholdelsen af håndværks- og industriudstillinger og oprettelsen af spare- og forskudskasser til håndværkerforeningens opgave.\nAabenraa Håndværkerforening af 1869 dannede en ny organisationsform efter at næringsfriheden var indført og organisationstvangen ophævet. Det blev i 1885 til Aabenraa Håndværkerklub. Ti år senere kom der en lille tilføjelse ”Forening af selvstændige tyske Håndværkere.\nHer havde altså kun de selvstændige adgang medens svendene, som for størstedelen var fagligt eller endog socialdemokratisk organiseret kunne optages i Aabenraa Håndværkerforening.\nDen stærkt voksende begejstring, også blandt tyskerne i Nordslesvig, for det nye kejserrige og erindringen om den sejrrige krig mod Frankrig medførte dannelsen af veteranforeninger, såkaldte ”Kampfgenossenvereine”, mange steder i Nordslesvig. Også veteranerne fra 1848 – 1850 kunne optages her.\nDa medlemskabet af disse foreninger indskrænkede sig til aktive krigsdeltagere, dannedes sideløbende hermed snart våbenbrødre-foreninger, såkaldte ”Krigsvereine”, hvis medlemmer havde aftjent militærtjeneste og nu dyrkede samhørigheden ved skyttetjenester, baller og lignende selskabelighed. I 1914 var der 47 våbenbrødre-foreninger i Nordslesvig.\nAt styrke hengivenheden over for det Hohenzollerske dynasti og en tysk patriotisme i Nordslesvig var også målet for ”Deutscher Verein für das nördliche Schleswig”, som blev stiftet 1890 i Toftlund som en sammenslutning af flere lokale foreninger. Vi har tidligere i artiklen kigget på denne forening.\nIndførelsen af sprogforordningen fra 1888 førte til en styrkelse af dansksindede befolknings modstand mod den preussiske stat. Som gensvar på den voksende danske organisering var Deutscher Verein dannet.\nEn del af foreningsledelsen ligesom en ikke uvæsentlig andel af medlemmerne stammede ikke fra Nordslesvig.\nDen tyske forening blev da også af danskerne anset for at være en platform for de i 1867 indvandrede tyskere. Især efter at den ”hurra-patriotiske” embedsmands- generation, som var præget af Wilhelm den Anden og repræsenteret af den sønderborgske amtsdommer Dr. Hahn, som var blevet formand for foreningen, havde overtaget roret.\nDe stod bag Knivsbjerg-festen\nDer var også førende medlemmer af Deutscher Verein, som i året 1893 tog initiativ til at stifte en forening, som erhvervede terrænet omkring Knivsbjerg.\nVed siden af et tysk foreningsliv, som omfattede sang, gymnastik, selskabelighed og faglige interesser i de lokale områder i Nordslesvig var det politiske element i høj grad kommet i centrum gennem våbenbrødre-foreningerne, Deutscher Verein og den årligt tilbagevendende Knivsbjerg-fest.\nGermaniseringen virkede modsat\nDenne form for optræden fik unægtelig ikke den ønskede virkning at svække den danske bevægelse i Nordslesvig. Dette kan aflæses af de danske foreningers medlemstal, at de danske stemmer ved valgene og endelig i afstemningsresultat ved folkeafstemningen i 1. zone den 10. februar 1920.\nI debatten glemmer man at nævne, at den danske regering i 1848 – 1850 forsøgte at tvinge den tysksprogede befolkning i Mellem-Slesvig til at tale dansk. Nu skulle man pludselig tale dansk overalt også i skolen. Dette blev så vendt på hovedet, da preusserne havde magten i Nordslesvig. Nu skulle det hele germaniseres. Men det fik dog bagslag.\nDe tyske foreninger havde også betydning efter 1920\nMen de tyske foreninger i det nordlige Slesvig-Holsten havde en vigtig betydning og den fortsatte ud over afstemningsdagen. Og det har stadig betydning for fællesskabet. Vi fortsætter ud over 1920.\nSåledes havde undertegnede den fornøjelse at holde et foredrag på sønderjysk nede i Rens den 10. februar 2020. Og mit indtryk var, at foredraget blev godt modtaget også af de mange medlemmer af det tyske mindretal, der var til stede den aften.\nDen tyske ”Skamlingsbanke”\nMen vi vender lige tilbage til Knivsbjerg selv om vi tidligere har skrevet om dette sted. Vi skal tilbage til en folkefest på Kalvø i bunden af Genner Fjord, hvor der blev henvise til det nærliggende Knivsbjerg, hvor man ville rejse et mindesmærke med Germania, som skulle være ”skønnere og mere smagfuld end hint …trodsige støtte på Skamlingsbanken.\nMan mener, at Knivsbjerg tidligere har været et kultsted, men der findes dog ikke noget dokumentation for dette. Det første, der blev bygget efter den tyske overtagelse, var en hestestald.\nIndvielsesfesten blev holdt den 15. juli 1894 og tiltrak 4 – 5.000 mennesker. Hovedpersonen bag købet af Knivsbjerg var rigsdagsmand og reder Jebsen fra Aabenraa. Han indledte festtalerne med at sige:\nKnivsbjerg historie må blive vores tyske Skamlingsbanke\nAf de dansksprogede aviser var de blevet kritiseret for efterligningen. Men det havde de også et svar på:\nSom om vi Tyskere overhovedet have nødigt at lære at fejre patriotiske fester af vores fjender.\nDe to nationale fester på Skamlingsbanken og Knivsbjerg havde – i hvert fald i perioden før 1914 – en vigtig betydning som ”agitationsmiddel” eller ”våben i den offentlige debat”.\nBegge siders aviser bebrejdede hinanden for at overdrive egen fests tilslutning og for at angive et alt for lavt tal for modpartens fest.\n”De dansksindede er tyske undersåtter”\nI 1901 blev Bismarck-tårnet rejst på toppen af Knivsbjerg. Det manifesterede den tyske overtagelse af stedet. Ved indvielsen i 1894 var der således en 10 m lang fane på en 25 meter høj stang. Der blev affyret kanonskud og der var fyrværkeri. I avisreferatet stod der at læse:\nDe såkaldte sønderjyder kunne i dag for første gang se den tyske fane veje fra Knivsbjerg og dette banner vil også påminde dem om, at de er tyske undersåtter.\nI perioden fra 1894 til 1914 var Knivsbjergfesten domineret af talernes nationale ideologi, benævnt fædrelandskærlighed. Den var baseret på ubetinget disciplin og pligtopfyldelse over for kejseren.\nFesten blev bl.a. brugt til at nedgøre de dansksindede. Man forlangte også økonomisk støtte fra Berlin i kampen mod ”de tyskfjendtlige wyhlerier (agitation).\nDen tyske ungdomsbevægelse genoptog Knivsbjerg-festen\nDet var den tyske ungdomsbevægelse som i 1921 genoplevede Knivsbjerg-festen. Kritikken mod grænsen og dens tilblivelse var oftest hovedemnet.\nMindre aggressiv end resten syntes mindretallets leder, Schmidt-Vodder at være. Ønsket om en grænserevision mente han skulle løses på fredelig vis.\nNazismens magtovertagelse i Tyskland førte til stigende deltagerantal på Knivsbjerg. Schmidt-Vodder udtrykte sin beundring for og værdsættelse af Hitler. Nazister i Nordslesvig kunne slet ikke enes. Der blev dannet mange grupper.\nI 1936 var der fare for, at der indbyrdes ville opstå uenigheder. Derfor blev festen aflyst. Senest fra 1938 var der tale om fuldstændig nazi-styring af det tyske mindretal med Jens Møller som hovedperson. Han overskred Berlins politiske direktiver.\nUnder den tyske besættelse blev der ikke festet på Knivsbjerg.\nDen 28. august 1945 blev tårnet på Knivsbjerg sprunget i luften. 40 mænd og 2 kvinder fra den tidligere modstandsbevægelse stod for attentatet. Politiet gjorde ikke meget for at opklare hændelsen. Portrættet af Bismarck var allerede blevet flyttet-\nEfterrationaliseringer, udefineret og tåget arv\nI 1947 var der igen ungdomsforbundet der kaldte til møde på Knivsbjerg. Den første opgave var at rydde op efter tårnets sprængning af danske modstandsfolk.\nEfterrationaliseringer, forsvar for det skete og paroler om udholdenhed med henvisning til en udefineret og tåget arv veksler med hinanden.\nFra 1960-erne kommer der yngre stemmer, som kræver en kritisk beskæftigelse med ”egenskaben tysk”. Tilhørsforholdet synes at skifte fra en almindelig tyskhed til en tyskpræget nordslesvigsk regionalbevidsthed. Disse nye toner fyldes op af en ændring i Knivsbjerg-festens form fra slutningen af 1960’erne.\nMindretallets manifestation sker tilsyneladende ikke længere på Knivsbjergfesten, men på den årlige ”Deutsche Tag” i Tinglev. Måske opfattes Knivsbjergfesten nu mere som et idrætsstævne.\nI 2018 var her 4.000 gæster til Knivsbjerg-festen. Ungdomsforeningen kan ikke mere selv betale for udgifterne. Nu må selve BDN også træde til.\nSymbolværdien er stor\nMen vi må sandelig ikke undervurdere symbolværdien for det tyske mindretal. Det er en af de få udtryksmidler med en historie, som rækker længere tilbage end 1920.\nEgentlig oplevede det tyske mindretal det som et nederlag det som skete i 1920. De mistede også Sydslesvig. Ja de blev pludselig en del af det danske rige. Men de kan fejre den såkaldte ”Genforening” som 100 – års fødselsdag.\nVille tvinge det tyske mindretal til at anerkende ”Genforening”\nSom det fremgår af en artikel her på siden, forlangte et byrådsmedlem fra Sønderborg, at man fra det tyske mindretal skulle tvinges til at anerkende ordet ”Genforening”. Og så er man åbenbart lige glad med at denne benævnelse er historisk og juridisk ukorrekt. ”Den Gamle redaktør” her på siden kan godt forstå, at man følelsesmæssig og ”folkelig” bruger udtrykket.\nSlesvig-Holsten var en del af den danske helstat. Man var under den danske krone. Og det var man uanset om man talte dansk, sønderjysk, plattysk, frisisk eller tysk.\nMan anerkendte først grænsen i 1945\nMen det tyske mindretal anerkendte ikke grænsen dengang. Det gjorde man først i forbindelse med en loyalitetserklæring i 1945.\nVi skal huske på, at endnu i 1920 var der tysk flertal i Tønder, Aabenraa, Sønderborg og Haderslev. De Hitler fik magten i 1930’erne voksede kravet om en grænserevision blandt det tyske mindretal.\nNazismen kom snigende allerede i 1933\nAllerede fra 1933 fandt nazismen ind i det tyske mindretal. Inden for ungdomsorganisationerne opstod der en konkurrerende organisation. Officielt blev ”Deutsche Jungenschaft” oprettet på en Knivsbjergfest i juni 1933. men allerede i april havde man bekendt sig til nazismen ved at underskrive ”Manifest der deutschen Jugend”.\nEt år senere i maj 1934 blev ”Deutsche Mädchenschaft Nordschleswig” dannet. Men inden da havde pigerne gennemført aktiviteter sammen med drengene. I 1935 blev hovedorganisation den tyske ungdom Nordslesvig dannet. Og der var uniformstvang.\nAlt blev lagt under NSDAP-N\nOgså de forskellige sports- og fritidsorganisationer inden for mindretallet blev offer for nazismen. Senere blev alle lagt under NSDAP – N. Man kom under ideologisk påvirkning og fik en militær uddannelse. Det hele skulle resultere i at medlemmer af ”der Deutschen Jugendschaft Nordscleswig” senere skulle melde sig til tysk krigstjeneste. Dette kunne man læse i ”Jungen Front”. Her kunne man også læse, når nogen var faldet for ”Der Führer” i krigen.\nI april 1940 overfaldt tyskerne det neutrale Danmark. Grænsen blev ikke lagt op til Kongeåen igen. Det tyske mindretal var skuffet.\nDet Tyske Mindretal følte sig krænket og uretfærdig behandlet\nUnder Anden verdenskrig meldte 2.100 fra det tyske mindretal sig til at kæmpe for Waffen SS. 752 af disse vendte ikke tilbage. Men der var faktisk flere fra det øvrige Danmark, der meldte sig under de nazistiske faner.\nUnder retsopgøret efter 1945 blev 3.100 medlemmer af det tyske mindretal interneret. Man følte sig dybt krænket og uretfærdig behandlet. Det gik meget længe inden mindretallet kunne erkende sig medskyldig i dette.\nDen tyske privatskole i Tønder\nAlle tyske skoler blev lukket. Den 26. oktober 1946 kunne Der Nordschleswiger berette om at den tyske skole i Tønder var åbnet med 53 elever. I 1949 var der hele 112 elever. Men hvor skulle disse elever anbringes? Bygningerne, der indeholdt de offentlige tyske skoler, stod ikke mere til rådighed.\nEn del af børnene kunne anbringes i den tyske gymnastikforenings lokaler på Kongevej i Tønder. Andre igen kunne anbringes i Skyttekorpsets lokaler ved siden af posthuset. Andre igen blev anbragt i markedshallen ved Sønderport.\nDen 21. marts 1953 blev grundstenen til en nybygget skole på Popsensgade nedlagt. Det var til den tyske privatskole i Tønder. Og ham, der nedlagde grundstenen, hed Dr. Eduard Edert. Han var valgt ind i den første ”Bundestag” Han skrev bl.a. romanen ”Der Schuster von Tondern.\nAllerede den 28. november 1953 kunne Ludwig Andresen-Schule så indvies.\nAdenauer havde en god ide\nKøbenhavn – Bonn erklæringen betød meget for mindretallene. Egentlig var det slet ikke en kontrakt med kun en erklæring om gensidig forståelse. Og egentlig var det Adenauers ide. Han skulle have noget goodwill fra Danmarks side for at indtræde i Nato. Vi har i flere artikler beskrevet forholdet for de dansksindede i Sydslesvig.\nDen 29. marts 1955 blev Bonn – København erklæringen underskrevet. Egentlig var det kun to gange fire A4 – sider med stor skrift.\nSlesvigsk Parti var aktive\nSlesvigsk Parti stillede også op til kommunal- og Folketingsvalg. Første gang at det lykkedes at komme i Folketinget var den 21. september 1920. Og det var Johannes Schmidt- Vodder, der fik en plads. Egentlig hed man Slesvigsk Vælgerforening.\nSchmidt-Vodder blev siddende indtil 1939, hvor Jens Møller overtog pladsen. Han var ”Folkegruppe-fører og partiformand for NSDAP – N. Men det hed stadig Slesvigsk Parti. I 1943 under den tyske besættelse stillede man ikke op.\nMen allerede i 1953 havde man igen en plads i Folketinget. Det var Hans Schmidt-Oxbüll. Og her sad han indtil 1964. Derefter var det Jes Schmidts tur. I 1969 døde han. Så var det tid til at finde en ny kandidat.\nSamarbejdet med Centrumdemokratterne ophørte\nSå kom det til et valgsamarbejde med Centrumdemokratterne Peter Wilhelmsen blev valgt. Men ak, så fandt man ud af, at han som 17-årig i 1940 havde meldt sig til Waffen – SS. Og det kunne man ikke acceptere. Samarbejdet stoppede.\nMan har i diverse medier fremhævet at samarbejdet mellem danskere og tyskere er fantastisk og uden problemer i grænselandet. Men er det helet uden gnidninger?\nTænk – hvis man finder ud af dette\nMange er måske ikke klar over, at en del af ”Genforeningen” er finansieret af salget af ”De Vestindiske” øer. Beløbet var ikke nok. For eksempel er Fjordvejen langs Flensborg Fjord et beskæftigelsesprojekt, finansieret af blandt andet disse midler. Da man skulle sælge ideen, gik den bl.a. på, at man kunne derfra se over til Tyskland.\nNu må vi så ikke håbe, at dem der vælter monumenter eller ødelægger disse får kendskab til denne information for så at komme og bryde Fjordvejen op. Dengang var Nordslesvig meget tilbage både med hensyn til infrastruktur og alt andet. Det var bestemt ikke en billig fornøjelse at overtage Nordslesvig dengang i 1920.\nSønderlemmende kritik af mindretallet\nFor nogle år siden skrev Henrik Skov Kristensen en ellers udmærket bog, der hed Gerningsmænd eller ofre, som vi også har anmeldt her på siden. Den giver en sønderlemmende kritik af det tyske mindretals ageren både før under og efter besættelsestiden. Der er ikke mange formidlende omstændigheder i bogen.\nVi har her på siden også beskrevet en del skærmydsler her på siden i diverse artikler. Og i vores bog ”Grænsen er overskredet” har vi også givet eksempler på dette.\nFor en del år siden diskuterede man også i Sønderjylland indførelse af tyske byskilte. Der blev sandelig ikke lagt fingrene imellem. Og så skulle man tro, at der var lagt en dæmper på. Men sådan ser det ikke ud.\nBorgmester: Mindretallet mangler ”Fingerspitzengefüll”\nSåledes har Siegfried Matlok, tidligere redaktør af Der Nordschleswiger netop haft en samtale med Aabenraa’ s borgmester Thomas Andresen på DK4. her beskyldes det tyske mindretal for mangel på ”Fingerspitzengefüll”, fordi de i 2020 forlanger tyske skilte i Sønderjylland. Borgmesteren gør opmærksom på, at mange danskere har oplevet både første og anden verdenskrig. Og mange danskere har ofret deres liv for tyskere. For mange familiemedlemmer er det endnu et problem.\nBorgmesteren mener, at det tyske mindretal opfatter det som om Europarådet kan afgøre om der skal være tyske skilte i Sønderjylland. Og sådan er virkeligheden. De kan ikke bestemme, hvad et andet land foretager sig. Nu er denne diskussion hvis startet før 2020!\nBorgmesteren mener, at hvis dette er mindretallets varmeste ønske, så må det gå aldeles godt for det tyske mindretal i Danmark. Han kender mindst 350 kommuner syd for grænsen som ikke har tosproglige byskilte.\nAbsurd, at de fejrer 100-års fødselsdag\nThomas Andresen finder det også absurd, at det tyske mindretal fejrer 100- års fødselsdag, når man betænker, hvordan mindretallet agerede under nazi-styret og særlig under den tyske besættelse i Danmark.\nNår man trækker Nazi – kortet\nBorgmesteren har tidligere sammenlignet håndtrykket til statsborgerskabet med en Hitler – hilsen. Mange mener dog at sådan et håndtryk er en vigtig tilkendegivelse. Et håndtryk udtrykker ligeværd og ligestilling. Men Aabenraa’ s borgmester sammenligner ”det tvungne håndtryk” med en speciel hilsen fra en mørk fortid:\nDet minder om nazismen, hvor man for at komme i arbejde må overgive sig til en bestemt ideologi mod ens overbevisning. Jeg synes det her er at udøve overmagt over for andre mennesker. Det minder mig for meget om, at man tidligere udøvede overmagt mod andre mennesker, som skulle strække højre arm ud.\nVi skal nok lige hurtigt melde ud at dette ikke er Venstres officielle politik.\nEn nazi-hilsen er politisk undertrykkelse. Det er vel også derfor, at enhver form for Hitler – hilsen i dag er forbudt i Tyskland.\nMindretallet trak også kortet\nJa selv det tyske mindretal brugte nazi – kortet, da deres formand skød med skarpt på et Facebook opslag mod Dansk Folkeparti. De forbandt dette parti med nazismen. En af partiets profiler blev sammenlignet med Göring. DF i Aabenraa forlangte, at Heinrich Jürgensen, der er formand for mindretallets forening BDN trådte tilbage efter delingen af opslaget.\nDet endte hvis nok med, at opslaget blev slettet.\nLæs mere i vores artikel – oversigt.\nVi kom i vores artikel langt omkring. Men der er meget mere under dette. Og det kan du se i den artikeloversigt som vi her bringer.\n100 år i samfundets tjeneste. Tønder frivillige brandværn 1869 – 1969\nÉn for alle – alle for én. Aabenraa frivillige brandværn i hundrede år\nGotlieb Japsen: Den fejlslagne germanisering\nHvis du vil vide mere: www.dengang.dk indeholder 1.590 artikler, herunder 134 artikler under Indlemmelse, Afståelse og Genforening:\nGenforening – juridisk: nej, Folkelig: ja\nFlensborg skulle absolut være dansk\nSydslesvig, hvad er sandheden\nAfstemningsfest – den 10. februar på rens Efterskole\nSønderjylland under pres syd fra\nJens Møller – Folkeforfører eller fører\nDansk – tysk sameksistens i Sønderjylland\nSønderjylland i Første verdenskrig\nGenforening, Afståelse, deling eller grænsedragning?\nHvorfor anerkender det tyske mindretal ikke ordet Genforening?\nEr Genforening det rette ord?\nUnder Besættelsestiden (før/nu/efter) (323 artikler):\nVidste de danske frivillige, hvad de gik ind til`\nRetssikkerheden før og under besættelsestiden\nWaffen SS – engang en elitehær\nHåndtryk, Historieløshed og Nazi-kortet\nUnder Tønder (257 artikler):\nDet dansk-tyske i Tønder 1920-1833\nEn 325 år gammel skytteklub fra Tønder\nDa Hagekorsflaget blev rejst i Tønder\nHvorfor vat Tønder tysk?\nKnivsbjerg-nord for Aabenraa (vers. 2018)\nSorgen ramte Aabenraa 1-2\nAabenraa – mellem de to rige\nFamilien Jürgensens tyske sind\nUnder Padborg/Kruså/Bov (59 artikler):\nBov Sogn mellem dansk og tysk\nUnder 1864 og de slesvigske krige (35 artikler):\nLæs om Augustenborgerne:\nDe sidste hertuger på Gråsten


Overvejer du at finansiere dit madeventyr med et lån? Dette skal du holde øje med - Mandekogebogen\nOvervejer du at finansiere dit madeventyr med et lån? Dette skal du holde øje med\nVi kender allesammen til det med at der er noget vi står og mangler penge til. Det kan være mange forskellige ting vi mangler penge til og behøver ikke nødvendigvis at være en materiel ting.\nGår du rundt med en lille drøm i maven om at udleve dit eget lille ‘madeventyr’? Og overvejer du at finde finansiering til det med et lån? Så er der nogle ting du skal være særligt opmærksomme på. Du kan nemlig let ende op med et lån som ikke er økonomisk hensigtsmæssig og kan tynge dine chancer for at slå igennem. Denne artikel vil komme ind på hvad du især skal passe på og holde øje med, inden du hopper ud i at låne til dit madeventyr. Et ‘madeventyr’ kan være mange ting - det kan være du gerne vil starte dit eget spisested, lave en food truck eller et helt tredje koncept. Uanset målet, er fælles for disse at de vil involvere en hvis mængde kapital. Det er langt fra alle som har en bankbog der kan finansiere et nyt iværksætter-eventyr, hvoraf mange vælger at kigge imod finansiering via lån.\nI dagens Danmark er det nemt at finde en udbyder online som vil tilbyde dig et erhvervslån, det er ingen problem. Problemet opstår i, at tilgængeligheden og hastigheden for optagelse af online lån, er blevet så udbredt og høj, at det nemt kan gå galt. Dette kan være i form af skyhøje renter, gebyrer, lån af større beløb end nødvendigt mm. Selvom det er nemt og let tilgængeligt, er det vigtigt at man træder en smule på bremsen. Der er nemlig nogle ting som du bør holde øje med, inden du går ud og låner til dit madeventyr.\nLånetyper: Kend forskellene så du kan vælge det rigtige\nHvis du gerne vil finde det rigtige lån til dit madeventyr, kan det være en god ide at sætte sig ind i de forskellige typer af lån der findes. Mange lån defineres forskelligt, men dækker over det samme og kan forvaltes ens. Det mest gængse og omtalte lån er, erhvervslån, forbrugslån, realkredit lån, billån, bank lån, kviklån, sms lån og privatlån - for at nævne nogle af dem. Forbrugslån, privatlån, kviklån og sms lån dækker reelt set over det samme, da det alle er lån som kan benyttes til netop dét - forbrug. Der er altså ikke nogen præference for hvad lånet skal bruges på. Kviklån er f.eks. et term der bruges over forbrugslån med en kort udbetalingsfrist, mens sms lån er et forbrugslån som man delvis kan ansøge om via mobiltelefonen. I de fleste tilfælde vil et erhvervslån, være den rigtige lånetype hvis man skal starte en virksomhed, men dette kommer ligeså meget an på hvilke egenskaber de forskellige lånetyper har. Skal du kun bruge et mindre beløb for at komme i gang, er det ikke sikkert at et erhvervslån er det rigtige lån for dig. Sørg for at læse op på vilkår og betingelser for de forskellige lånetyper, inden du går videre, så du kan finde det som passer til dig.\nHer kan det være en fordel at bruge en låneguide til sammenligning af lån, for på den måde at blive klogere på lån generelt og få et bedre overblik.\nLånetilbud: Indhent og sammenlign flere lån\nNår du har fundet frem til, hvilken type lån som passer til dig samt hvor mange penge du påtænker dig at låne, kan det være en god ide at indhente 3 eller flere konkrete lånetilbud. Der forskelle i hvad du skal betale tilbage samt hvilke vilkår og muligheder der er ved den enkelte långiver. Her handler det selvfølgelig om, at finde det sted som er mest fordelagtigt for dig. Det er vigtigt at nærlæse tilbuddene og sammenligne ÅOP, løbetid samt andre kriterier for lånet, så du ikke pludselig befinder dig i en ugunstig situation pga. et lån.\nKend fordelene og ulemperne inden\nDer kan være individuelle fordele og ulemper de forskellige lånetyper og långivere. Heldigvis har vi i Danmark med tiden fået restriktioner, som har til formål at beskytte de danske forbrugere mod de berygtede lånefælder. Dette betyder dog ikke, at alle lån og långivere er lige gode, da der stadig findes muligheder som er alt for dyre. Husk altid at få en second opinion på et lånetilbud og tjek altid op med din egen bank først, inden du låner online.\nEn af de store fordele ved at låne penge online, er at det er nemt og hurtigt at ansøge med sit NemID og få pengene udbetalt. Men ligeså hurtigt det er at låne online, ligeså hurtigt kan man ende op med et lån som ikke passer til det man har behov for - og samtidig koster mere end det burde. Husk derfor altid at bruge din sunde fornuft og holde øje, ikke blot med renter og gebyrer, men også de resterende vilkår og egenskaber for et lån. Vil du i gang med dit madeventyr, kan det betale sig at holde øje med disse ting inden man kaster sig ud i det.


Aunt Jackie's Ice Curls Glossy Curling Jelly – Curls By M\nFå glans i dine krøller og hold på samme tid! Ice Curls leverer fugt og definition. Med Grapeseed & mandel olier plejer den og blødgør bølger, krøller og minimerer krus og reducerer behovet for flere stylingprodukter. Indholder protein.\nKom en passende mængde i nyvasket hår og påfører det i hele håret. fordel ligelig og kram derefter produktet godt op, for at skabe mere form. Lad det lufttørre og afslut med en diffuser for mere volumen.


Motorsporten.dk - FDM sport - Kamp til stregen\nMax Klinkby-Silver lod ingen i tvivl om, hvem der er mesteren i FDM Sport klassen, da han sluttede sæsonen af med en første- og en andenplads på FDM Jyllandsringen. Den nye mester har haft en forrygende sæson.\nHan har vundet halvdelen af de kørte løb, har toppet mesterskabstabellen fra først til sidst og sikrede sig mesterskabet allerede i næstsidste afdeling.\nDerfor var det meget passende, at hans team, AD-Racing Flexlease, til finaleløbet havde ændret hans navn på raceren til Max Klinkby-Gold. Og det stoppede ikke her. Teamet har som tak også lovet ham en test i en af deres DTC racere, og han har desuden vundet en testkørsel i KEO Racings LMP3 racer..\nMax Klinkby-Silver blev den første mester i FDM Sport\nMen bag den nye mester var intet afgjort inden de to finaleløb på banen ved Resenbro, og der var spænding til det sidste om fordelingen af de øvrige medaljer. Christian Lundgaard gav mesteren kamp til stregen i begge løb og sikrede sig sejren i det sidste. Men da han først kom ind i klassen midtvejs i sæsonen, var han han ikke med i kampen om sølv og bronze, der i stedet stod mellem Mikkel Cahnbley Henriksen, Niklas Voetmann, Andreas Jochimsen, Christian Sørensen og Nicolaj Kandborg.\nHer blev Niklas Voetmann, der inden finalen lå på en samlet tredjeplads, den store taber, da han parkerede sin racer i ”sandkassen” allerede i dagens første løb og ikke formåede, at køre det tabte ind i andet løb.\nEn femteplads var nok til at sikre Mikkel Cahnbley Henriksen sølvmedaljen, mens to tredjepladsen var nok til at Nicolaj Kandborg avancerede til samme placering i den samlede stilling.\nFinaleløbene bød også på et par klassedebutanter, blandt andre 14-årige Noah Watt, søn af den tidligere DTC mester Jason Watt, der forbavsende hurtigt fandt sig til rette i raceren. Han kvalificerede sig som nummer 13, kørte sig frem til 10. pladsen i første løb og avancerede til 6. pladsen i det afsluttende løb.\nEn lovende afslutning på en forrygende første sæson for FDM Sport.


Sommerhus - 8 personer - Lavanda - Fazana-Valbandon - 52212 - Valbandon - 133-CIF544 - Vacasol\nSommerhuse i nærheden (182)\nSommerhus - 8 personer - Lavanda - Fazana-Valbandon - 52212 - Valbandon\nEmne nr.: 133-CIF544\nFra DKK 6.019,-\nDe charmerende ferielejligheder CIF542, 543 og 544 ligger i et lille hus og deler en udendørs pool samt en overdækket terrasse med grill på den fælles grund. Hver lejlighed er indrettet med dejlige møbler og byder på en egen terrasse, hvor I kan tilbringe mange hyggelige timer. I når de nærmeste strande i Valbandon nemt til fods. En anbefaling værd er der talrige restauranter og strandpromenaden i nabobyen Fažana. Fra byens havn kommer I også til nationalparken på Brijuni-øerne.\nTerrasse el. lignende 25m2 - Fælles terrasse/balkon


Teambuilding - Outdoorsports\nHar jeres firma brug for et anderledes møde eller en oplevelsesrig aktivitet i forbindelse med jeres næste kursus eller konference? Så står Outdoorsports klar med professionelle instruktører og en lang række spændende aktiviteter til lands, til vands eller på løbestierne.\nVi laver aktiviteter for grupper fra 20-200 personer og kommer gerne ud, hvor I ønsker det. Vores aktiviteter spænder fra GPS-orientering til oplevelsesture på mountainbike eller i kajak – alle under vores slogan: Let’s get out there!\nVi stiller alt det nødvendige udstyr til rådighed – så I blot skal forlade kontoret og lade os stå for resten.\nAfsæt et par timer eller en hel dag, og kom ud i det fri med fokus på gode oplevelser sammen.\nRing og få en uforpligtende snak med os på tlf: 42 80 50 50, så hjælper vi jer med at planlægge en god oplevelse i forbindelse med jeres næste kursus eller konference.\nRing mig op…\nTeambuilding 1-2 timer\nGiv mødet et afbræk med en sjov og spændende GPS aktivitet!\nDyst mod hinanden om at finde de skjulte skatte i området tilsat opgaver!\nBueskydning er en ældgammel disciplin og en rigtig gentlemansport, der sætter koncentration og evnen til at fokusere på prøve!\nNyd naturen på første række sammen med vores dygtige mountainbike-instruktører og afprøv teknikker op og ned ad bakke!\nTag en tur langs kysten i havkajak og giv dig selv lov til at opleve leg og læring. Kom hjem med masser af erfaring og gode oplevelser!\nTeambuilding i RIB-båd\nEn RIB-båd er skabt til at give oplevelser på vandet, og I kan godt glæde jer! Vi afholder oplevelsesture for grupper i hele landet og hele året.\nEn fælles oplevelse med et Adventure Race! Prøv kræfter med forskellige discipliner som f.eks. mountainbike, kajak, O-løb og meget mere!\nVær kreativ og udnyt holdets kompetencer! Nå det fælles mål med overblik, samarbejde og teknisk forståelse!\nKan I samarbejde om at padle den ultimative gummibåd og finde frem til aktivitetspladserne, hvor vi går i land og løser forskellige opgaver?\nPå Sit-on-top-kajakker spilles der hold mod hold, hvor alt kan ske. Ikke mange aktiviteter er så udfordrende som kajakpolo!\nHar I let til stress, skal I ikke vælge denne event! Her skal der knækkes koder, brydes gåder og løses komplekse ligninger, inden tiden løber fra jer.\nHar I lyst til en unik fællesoplevelse i den danske natur for ansatte og samarbejdspartnere, så er en fisketur den oplagte og oversete aktivitet fra kyst, sø eller kutter!\nHvem er de bedste konstruktører iblandt jer, og hvilken bro kommer til at stå distancen, når den udsættes for en række tests?\nGør klar til kamp! Vi omdanner mødelokalet til en slagmark fyldt med fjernstyrede kampvogne, strategiske planer og radiokommunikation.\nSæt hinanden stævne i klassiske samarbejdsaktiviteter, hvor kommunikation, koordinering og forståelse er nøglen.\nI midten af en boks på 2 x 2 meter skal I løse en række opgaver. Udstyret med liner, trisser og magneter skal I koordinere og løse opgaverne.\nGør verden til et bedre sted at være med en opfindelse, der redder liv. Under aktiviteten skal jeres unikke produkt sættes på markedet.\nVarm op til middagen lige uden for døren med et underholdende spil Street Golf med mobile teesteder, fairways og greens.\nTeambuilding til månen\nDyst om at blive det bedst egnede astronautteam gennem en række tests, opgaver og himmelflyvende problemstillinger!\nInden for den afsatte tid skal I finde frem til så mange udlagte Quiz Points som muligt, scanne og svare rigtigt på spørgsmålene.\nUdfordringerne vil ingen ende tage, og det handler om at vælge den på holdet, I finder bedst egnet til at løse udfordringen mod de andre hold.\nVi tager jer med på en tidsrejse i gamle og nyere idrætslege. Legene spænder fra topersoners lege til store holdkonkurrencer.\nTest hinanden gennem en række opgaver med hovedvægt på profiltyperne i DISC og få praksis bag teorien i profiltyper på opgaveløsning.\nStyrk sammenholdet gennem en række klassiske teambuildingøvelser på en spændende samarbejdsdag, hvor udfordringerne tilpasses.\nTom tom tom tom tom tom Tom tom tom tom tom tom Tom tom tom tom tom tom\nTeambuilding 2-4 timer\nGiv mødet et afbræk med en sjov og spændende GPS aktivitet! I mindre hold dyster I mod hinanden om at finde de skjulte skatte i området, besvare spørgsmål og hurtigst muligt komme tilbage til start.\nBueskydning er en ældgammel disciplin og en rigtig gentlemansport, der sætter koncentration og evnen til at fokusere på prøve. Dyst mod kollegerne i en spændende shoot-out-turnering og oplev nye sider af dem, du arbejder sammen med til daglig.\nGiv mødet et afbræk med en sjov og spændende GPS- aktivitet! I mindre hold dyster I mod hinanden om at finde de skjulte skatte i området, besvare spørgsmål og hurtigst muligt komme tilbage til start.\nTEAMBUILDING 4-6 TIMER\nNyd naturen på første række sammen med vores dygtige mountainbikeinstruktører. Inden vi triller af sted, arbejder vi med forståelse af gear og bremser samt afprøver forskellige teknikker gennem lege og øvelser.


Motivet Guder, ånder og dæmoner i HCA : Iisjomfruen (1861)\nSolstraalerne, Solens Velsignelse bringende Døttre, kyssede hans Kinder, og Svimlen stod og lurede, men turde ikke nærme sig (...)\nH.C. Andersens Eventyr bd. 4, s. 124\nKommentar til dette tekststed: Naturdæmonen Svimlen findes også i kapitel 28 af rejsebogen I Sverrig (1851), "Ved Dannemora":\nKjender Du Svimmel! Bed, at hun ikke griber Dig, denne Høidernes mægtige Lore-Ley, den onde Troldhex fra Sylphidernes Land! hun omsuser sit Offer og hvirvler det i Dybet. Hun sidder paa den smalle Fjeldsti, tæt ved den bratte Skrænt, hvor intet Træ, ingen Ranke findes, hvor Vandreren maa knuge sig ind til Fjeldvæggen og roligt see fremad. Hun staaer paa Kirkens Spiir og nikker til Blytækkeren, der sidder paa sit svævende Stillads; hun lister sig ind i den oplyste Sal, hen til den nerveuse, eensomt Staaende, midt paa det blanke, bonede Gulv, og det svæver under ham, Væggene træde tilbage. Hendes Finger berører et af vore Hovedhaar, og det er som Luften veg tilside og vi stod i et lufttomt Rum. Saaledes er hun efter vort Bekjendtskab.\nIkke uligt et brusende Vand, isnet og knuget til grønne Glasblokke, ligger Gletscheren, det ene store Iisstykke væltet paa det andet; i Dybden dernede bruser den rivende Strøm af smeltet Snee og Iis; dybe Huler, mægtige Kløfter løfte sig derinde, et vidunderligt Glaspalads er det, og i dette boer Iisjomfruen, Gletscher-Dronningen. Hun, den Dræbende, den Knusende, er halv et Luftens Barn, halv Flodens mægtige Herskerinde, derfor mægter hun at løfte sig, med Gemsens Flugt, op paa Sneebjergets øverste Tinde, hvor de dristigste Bjergstigere maae i Isen hugge sig Trin til Fodfæste; hun seiler paa den tynde Granqvist ned ad den rivende Flod, springer der fra Klippeblok til Klippeblok omflagret af sit lange, sneehvide Haar og sin blaagrønne Kjortel, der skinner som Vandet i de dybe Schweizersøer.\n»Knuse, holde fast! min er Magten!« siger hun. »En deilig Dreng stjal man fra mig, en Dreng jeg havde kysset, men ikke kysset tildøde. Han er igjen imellem Menneskene, han vogter Gederne paa Bjerget, kravler opad, altid opad, bort fra de Andre, ikke fra mig! min er han, jeg henter ham!«\nOg hun bad Svimlen røgte hendes Ærende; der var ved Sommertid Iisjomfruen for lummert i det Grønne hvor Krusemynten trives; og Svimlen løftede sig og dukkede sig; der kom een, der kom tre; »Svimlen« har mange Søstre, en heel Flok; og Iisjomfruen kaarede den Stærkeste af de Mange, som raade inden Døre og uden Døre. De sidde paa Trappegelænderet og paa Taarnrækværket, de løbe som et Egern hen ad Fjeldranden, de springe udenfor og træde Luft som Svømmeren træder Vand og lokke deres Offer ud og ned i Afgrunden. Svimlen og Iisjomfruen, Begge gribe de efter Menneskene, som Polypen griber efter Alt hvad der rører sig om den. Svimlen skulde gribe Rudy.\n»Ja grib mig ham!« sagde Svimlen, »jeg mægter det ikke I Katten, det Skarn, har lært ham sine Kunster! det Menneskebarn har en Magt for sig, der støder mig bort; jeg kan ikke naae den lille Pog, naar han hænger paa Grenen ud over Afgrunden, og jeg gad kildre ham under Fodsaalerne, eller give ham en Dukkert i Luften! jeg kan ikke!«\n»Vi kunne det!« sagde Iisjomfruen, »Du eller jeg! jeg! jeg!«\n»Nei, nei!« klang det til dem som var det Bjerg-Eccho af Kirkeklokkernes Klang, men det var Sang, det var Tale, det var et sammensmeltende Chor fra andre Naturaander, milde, kjærlige og gode, Solstraalernes Døttre; de leire sig hver Aften i Krands paa Bjergtinderne, udbrede deres rosenfarvede Vinger, der, alt som Solen synker, blusse rødere og rødere, de høie Alper gløde, Menneskene kalde det »Alpegløden«; naar saa Solen er nede, drage de ind i Fjeldtoppene, i den hvide Snee, sove der til Sol staaer op, da komme de atter frem. Særligt elske de Blomsterne, Sommerfuglene og Menneskene, og mellem disse havde de særligt udkaaret sig den lille Rudy.\nH.C. Andersens Eventyr bd. 4, s. 125f\nKommentar til dette tekststed: Svimlen er en dæmon med "døtre" – se også dette citat fra Iisjomfruen.\nTæt ved Rudy gik pludselig en ung Pige, han havde ikke bemærket hende, før hun var lige tæt ved ham; ogsaa hun vilde over Fjeldet. Hendes Øine havde en egen Magt, man maatte see ind i dem, de vare saa selsomt glasklare, saa dybe, bundløse.\n»Har Du en Kjæreste?« spurgte Rudy; al hans Tanke var fyldt med at have en Kjæreste.\n»Jeg har ingen!« sagde hun og loe, men det var, som hun talte ikke et sandt Ord. »Lad os ikke gaae en Omvei!« blev hun ved. »Vi maae mere til Venstre, det er kortere!«\n»Ja, til at falde i en Iiskløft!« sagde Rudy. »Veed Du ikke bedre Vei og vil være Fører!«\n»Jeg kjender just Veien!« sagde hun, »og jeg har mine Tanker med mig. Dine ere nok nede i Dalen; heroppe skal man tænke paa Iisjomfruen, hun er ikke Menneskene god, sige Menneskene!«\n»Jeg frygter hende ikke!« sagde Rudy, »hun maatte slippe mig, da jeg var Barn, jeg skal nok slippe hende, nu jeg er ældre!«\nOg Mørket tog til, Regnen faldt, kom, den lyste, den blendede.\n»Ræk mig din Haand, saa skal jeg hjelpe Dig med at stige!« sagde Pigen, og hun rørte ham med iiskolde Fingre.\n»Du hjelpe mig!« sagde Rudy. »Ikke endnu behøvede jeg Qvinde-Hjelp for at klattre!« og han gik raskere til, bort fra hende; Sneefoget slog som et Gardin om ham, Vinden susede, og bag ved sig hørte han Pigen loe og sang; det klang saa underligt. Det var nok Troldtøi i Iisjomfruens Tjeneste; Rudy havde hørt om det, da han som Lille overnattede heroppe paa sin Vandring over Bjergene.\nH.C. Andersens Eventyr bd. 4, s. 141\nhan prøvede hvor fast de nederste tykke, i hinanden flettede Grene, der udgjorde Redens nederste Deel, sade, og da han havde sikkret sig en tyk og urokkelig Green, svang han sig fra Stigen op mod Grenen og havde nu Bryst og Hoved over Reden, men her strømmede ham imøde en qvælende Stank af Aadsler; forraadnede Lam, Gemser og Fugle laae her sønderflængede. Svimlen, der ikke mægtede at røre ham, pustede de giftige Dunster ind i hans Ansigt for at han skulde fortumles, og nede i det sorte, gabende Dyb, paa det ilende Vand, sad Iisjomfruen selv med sit lange, hvidgrønne Haar og stirrede med Dødsøine som to Bøssepiber.\n»Nu fanger jeg Dig!«\nH.C. Andersens Eventyr bd. 4, s. 146\n(...) underligt zittrede Gjenstandene for hans Øine, men da saae han pludselig, hvad han aldrig havde seet her før, et nyttømret lavt Huus, der heldede sig op til Klippen, og i Døren stod en ung Pige, han troede at det var Skoleholderens Annette, som han engang havde kysset i Dandsen, men det var ikke Annette, og dog havde han seet hende før, maaskee ved Grindelwald, hiin Aften han vendte hjem fra Skyttelauget i Interlaken.\n»Hvor kommer Du her?« spurgte han.\n»Jeg er hjemme!« sagde hun. »Jeg vogter min Hjord!«\n»Din Hjord, hvor græsser den? Her er kun Snee og Klipper!«\n»Du veed god Besked!« sagde hun og loe. »Her bag ved, lidt nede, er en deilig Græsgang! der gaae mine Geder! jeg hytter dem godt! ikke een mister jeg, hvad mit er bliver mit!«\nIisjomfruen gav ham et Kys, der iisnede ham igjennem hans Ryghvirvler ind i hans Pande, han gav et Smertens Skrig, rev sig løs, tumlede og faldt, det blev Nat for hans Øine, men han aabnede dem igjen. Onde Magter havde øvet deres Spil.\nH.C. Andersens Eventyr bd. 4, s. 154f\nStrømmen førte med sig en med Rod opreven Gran, Vandet viste dreiende Hvirvler foran; det var Svimlen, mere end een, der dreiede sig i Kreds paa den frembrusende Strøm; Maanen lyste paa Bjergtoppenes Snee, paa de mørke Skove og de hvide selsomme Skyer, Nattens Syner, Naturkræfternes Aander; Bjergbonden saae dem gjennem Ruden, de seilede dernede i Skarer foran Iisjomfruen; hun kom fra sit Gletscherslot, hun sad paa det skrøbelige Skib, en opreven Gran, Gletschervandet bar hende ned ad Strømmen til den aabne Sø.\n»Bryllupsgjæsterne komme!« susede og sang det i Luft og Vand.\nH.C. Andersens Eventyr bd. 4, s. 157


Landsholdsstjerne ramt af svært år: 'Frustrerende, magtesløs, hårdt – jeg har følt mig ensom på en måde' | BT Håndbold - www.bt.dk\n13. apr. 2021 - 6:12\nLandsholdsspilleren Althea Reinhardt har haft et svært 2021. Foto: Ida Guldbæk Arentsen\nHun valgte at dele det sårbare. Satte sig til tasterne, skrev et opslag på Instagram og delte det med sine 15.000 følgere.\n»Jeg synes, det var mega grænseoverskridende. Men folk har været så søde, og jeg har været virkelig beæret over de beskeder og støtten, jeg har fået. Det varmer sindssygt meget, når man åbner op, at folk bare tager så godt imod det og er støttende.«\nOrdene kommer fra landsholdsmålvogteren Althea Reinhardt, der stadig kæmper med en skade i ryggen, hun fik i februar. Og som var noget af det, opslaget handlede om.\n'Kender I følelsen af, at man er så langt nede, at man føler, at alt bare er gået i stå? Frustration, tristhed og tomhed er bare nogle af de følelser, som jeg har stået med i 2021,' skrev Althea Reinhardt, der også beskrev følelsen af, at hun havde lukket lidt ned.\nPå Instagram kan det godt nogle gange blive et glansbillede. At alt er perfekt og bare kører. Man viser måske ikke altid de sårbare sider\nFor skaden i ryggen er en ting. Den kom, da hun skulle redde en bold og fløj over en reklamebande. Hun troede selv, hun var okay og havde slet ikke regnet med, det ville tage så lang tid.\n»Jeg var specielt i starten overrasket over, hvorfor det ikke gik bedre hurtigere. Frustreret, fordi jeg følte, det skulle gå bedre, uden det gjorde det,« fortæller Althea Reinhardt og uddyber, at hun har en lille prolaps. Om den er kommet af slaget eller har været der hele tiden for så at blive 'provokeret frem', ved hun ikke.\n»Det er virkelig frustrerende og irriterende, jeg ikke kan spille. Det er nu, de sjove kampe er. Forhåbentlig kommer der flere og endnu sjovere, men det er nu, jeg gerne vil spille og stå på banen og hjælpe pigerne,« siger Odense-spilleren, der fortæller, det går fremad med ryggen, som ikke er '100 procent god endnu'.\nMen det er ikke kun på grund af den, hun synes, 2021 har været et hårdt år. Også på privatfronten er hun ramt. Det strukturerede liv er væk, hendes bedstefar er ramt af kræft, og hun kan ikke se familien, som hun plejer.\n»Jeg tror også, at ligesom alle andre bliver jeg ramt af corona nu på forskellige parametre. Jeg synes, det er rigtig hårdt, at jeg ikke kan besøge min familie, som jeg gerne ville. Specielt min bedstefar, der er syg. Jeg kan ikke komme derop, det har også afskåret mig fra min onkel, der tager sig af ham lige nu,« siger Althea Reinhardt og forklarer, at hun har brugt meget tid med onklen og for eksempel spist hos ham på fridage.\n»Det har jeg bare slet ikke kunnet. At jeg ikke har kunnet være sammen med dem og være derhjemme i over et halvt år nu, synes jeg har været sindssygt hårdt. Det har været det sted, jeg er taget hen, når jeg ikke har haft tid nok til at tage hjem til mine forældre.«\nHun føler sig heldig at have mange mennesker omkring sig i Odense, men det ændrer ikke på, det har været nogle svære måneder. Alle tingene kombineret har givet en del negative følelser, der har fyldt. Frustration over, det ikke går som ønsket. Magtesløshed over at have mistet kontrollen over både håndbold og privatlivet.\n»På en eller anden måde har jeg også følt mig ensom i denne her periode i forhold til, at jeg ikke har kunnet komme hjem. Det har været lidt sådan, at jeg hele tiden løber panden mod muren,« fortæller Althea Reinhardt.\nAlthea Reinhardt kæmper med en skade i ryggen. Foto: Liselotte Sabroe\nMen det skal være slut nu, slår hun også fast. De negative tanker, som er vigtige at tale om, skal vendes. Og i stedet vil Althea Reinhardt prøve at fokusere på det, der gør hende glad, og sige til sig selv, at året langtfra er slut.\n»Jeg skal huske, jeg virkelig er omgivet af de bedste mennesker i min familie, men også venner og bekendte. Jeg er mega privilegeret og lever det liv, jeg gerne vil. Nogle gange når det går dårligt, skal man huske, man er heldig og har de små ting i livet. Det er ikke en selvfølge at have de ting,« siger hun.\nDet ændrer dog ikke på, de dårlige dage spøger af og til. Og det var også derfor, hun valgte at dele sine tanker med de tusindvis af mennesker, der følger med.\n»På Instagram kan det godt nogle gange blive et glansbillede. At alt er perfekt og bare kører. Man viser måske ikke altid de sårbare sider. Det var egentlig for at sige, at alle går igennem perioder, hvor det føles mega hårdt. Det er ikke unormalt. Jeg ville vise, at selvom jeg er heldig og privilegeret, kan jeg også føle, der kommer hårde perioder, jeg skal igennem. Det er virkelig dejligt med den respons, og jeg fik også beskeder fra folk, der skrev, de selv gik igennem det samme, og det var dejligt, de ikke var alene om det. Det var grænseoverskridende, men virkelig godt på den anden side, da jeg først havde lagt det ud. Det var som en lettelse på en måde,« siger landsholdsspilleren.\nLandsholdsstjerne fik barsk besked efter EM: 'Da jeg havde lagt røret på, brød jeg sammen'