Søg efter hotel i Ulmen Town Center\nHotel Restaurant Bürgerstube...Værelsespris per nat fra DKK 1.658Helga 2...Værelsespris per nat fra DKK 3.360Helga 1...Værelsespris per nat fra DKK 3.283Diederichs...Værelsespris per nat fra Apartment Eva - 07...Værelsespris per nat fra Hildebrand...Værelsespris per nat fra Flere områder i Ulmen\n1.075.000+ hoteller i hele verden – flere tilføjes hver dag Tillid fra mere end 29.500.000 tilfredse kunder Bedste Pris-garanti 12 millioner+ hotelanmeldelser fra Agoda-kunder Tilgængelighed i over 58.000 byer i hele verden Interessante steder i og omkring Ulmen Town Center Restauranter og cafeer\nUlmen Town Center tilbyder den perfekte kombination af ro og underholdning i Ulmen. Med sine mange oplevelsesværdige attraktioner, vil denne eftertragtede del af byen altid imponere dig. Ulmen Town Center er velsignet med livlige omgivelser, udsøgte restauranter, butiksgader og smukke seværdigheder. Hvis du beslutter dig for at finde det perfekte hotel i Ulmen Town Center eller i andre områder af Ulmen, så tilbyder Agoda.com de bedste tilbud. Du kan se en komplet liste over de bekvemmeligheder, som hotellerne tilbyder og finde det sted, som passer dig bedst. Indtast dine rejsedatoer i vores søgefelt og find de bedste tilbud på hotelværelser i Ulmen.\nUdvalgte hoteller i Ulmen Town Center, Ulmen Populært valg!\nOmråde: Ulmen Town Center\nHotel Restaurant Bürgerstube er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i...\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Helga 2 et fantastisk overnatningsvalg, når...\nHelga 1 er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Ulmen; én af byens...\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Ulmen, så er Diederichs et rigtig godt valg. Herfra...\nMed en praktisk beliggenhed i Ulmen er Apartment Eva - 07 et fremragende udgangspunkt for at gå på...\nMed en praktisk beliggenhed i Ulmen er Hildebrand et fremragende udgangspunkt for at gå på...\nHoteller i Ulmen Town Center: Apartment Eva - 07Diederichs\nHotel Ulmen Town Center - Interessante steder: Burgerstube


Bæredygtig økologisk chokolade fra danske Mellow | Oliviers & Co\nI foråret kom kemi-ingenøren Jacob ind ad døren på Gammel Kongevej. Han blæste os bagover med noget af det bedste økologiske chokolade, som vi nogensinde har smagt, og vi var ikke i tvivl. Mellow Copenhagen skulle på hylden, og vi er pavestolte over at kunne sige, at vi var nogle af de første til at pushe den gode bæredygtige chokolade, der bliver produceret lokalt her på Frederiksberg af unge ildsjæle.\nFind vores udvalg af Mellow chokolade her\nVi bad Jacob om at fortælle Mellow Copenhagens fine historie og visioner, og den får I her:\n"Efter flere års kemiingeniør-studie og fordybelse i kemisk teori, biologisk fermentering og industrielle processer i store ståltanke, havde jeg brug for en pause. Vi købte de første og bedste flybilletter til Panama for at besøge familien på den anden side af Atlanterhavet. Ret spontant i løbet af ferien endte vi på en tur, der førte os midt ud i junglen hos nogle lokale kakaobønder. De viste os, hvordan de lavede chokolade fra bunden. Uden at tøve købte vi en lille sæk med 5kg tørrede kakaobønner med hjem til Danmark og begyndte at eksperimentere med at trylle rå kakaobønner til chokolade.\nSidenhen er der blevet læst mange bøger, videnskabelige artikler og alt derimellem for at lære mere om, hvordan man laver god bean-to-bar chokolade – og mange kilo kakaobønner er blevet sorteret, ristet, kværnet, winnowed, malet, tempereret og smagt, før vi til sidst kastede os ud i Mellow Copenhagen.\nUd fra den tillærte viden, besluttede vi os for at lave vores egen chokolade ud fra tre grundprincipper; vi ville lave noget af verdens bedste chokolade (når vi siger ”noget af” så er det nok vores danske tilbageholdenhed der trækker i os), vi ville lægge vægt på naturlig sundhed, og til sidst skulle det hele foregå bæredygtigt hele vejen fra kakaobønderne til den færdige økologiske chokoladebar var klar til at nydes!\nDer findes mange forskellige slags god chokolade, og vi ville aldrig påstå at en plade supermarkedschokolade med hasselnødder smagte dårligt. Det er bare et helt andet produkt, end det vi producerer.\nDer har i mange år været tradition for at lave chokolade, hvor bønnerne bliver overristet, fyldt med masser af raffineret sukker, kakaosmør, soja lechitin, vaniljeekstrakt og masser af andre ting for helt at skjule smagen af noget, der engang var kakaobønner. For ikke at nævne den manglende sporbarhed af kakaobønnerne.\nMellow chokolade indeholder kun to ingredienser: økologiske kakaobønner fra nogle af de bedste kakaofarmere og uraffineret økologisk kokossukker. Vi lysrister bønnerne ved en optimeret risteprofil og udvikler resten af processen, så de fine naturlige smage i kakaobønnerne fremhæves.\nKakaobønner bliver efterhånden betragtet som en superfood grundet deres høje indhold af mineraler, vitaminer og ikke mindst antioxidanter. Især her udnytter vi vores kemiske baggrund til at lade videnskab og naturlige sunde råvarer udmønte sig i færdige chokoladebarer, der har bevaret et højt indhold at de sunde stoffer. Vi søder chokoladen med uraffineret økologisk kokossukker fra kokosblomsten, som har et højt indhold af vitaminer og mineraler. Nogle gange tilsætter vi en ekstra ingrediens eksempelvis tang eller citrusfrugter – alle ingredienser er økologiske og veganske. For Oliviers & Co laver vi en special edition med olivenolie!\nKakaobranchen har i mange år været ramt af børnearbejde og urimelige forhold for kakaobønder. Det ønsker vi at ændre på. Derfor er det vigtigt for os, at alle vores kakaobønner produceres af gode mennesker, der sikrer sig, at folk omkring produktionen bliver behandlet og betalt ordentligt for deres gode arbejde. Dette gøres bedst ved at vide, præcis hvem man arbejder sammen med, og så sikre sig, at de går lige så meget op i deres produkt, som vi selv gør.\nVores kakaobønner er fra nogle af verdens bedste kakaofarme i verden. De er dyrket økologisk og kommer fra sjældne kakaovarianter, som støtter biodiversiteten indenfor kakaotræerne, der på nuværende tidspunkt er en af verdens mest truede sorter. Vi går ind for plastikfri emballage og pakker vores barer ind i håndlavet papir fra Sydøstasien. Papiret er lavet af bæredygtige ressourcer og er bionedbrydeligt.\nVi håber, I vil synes godt om vores chokolade.\nFind vores udvalg af Mellow chokolade her – også den særlige Oliviers & Co chokolade med olivenolie, der kun kan købes hos Oliviers & Co 😊\nFølg mellowcopenhagen på Instagram og læs mere her www.mellowcopenhagen.com/


Åbent brev til Forsvarsministeren\nChristiania d. 5. maj 2004\nI den kommende tid skal du som ny Forsvarsminister have vedtaget en ny lov om Christiania. En lov som du senere hen skal føre ud i livet. I den forbindelse vil vi gerne fortælle dig hvordan vi ser på tingene og opfordre dig til at gå i dialog med Christiania.\nSom vi ser det, bygger loven ikke på en evaluering af det sociale eksperiment eller det aftalegrundlag, der har været gældende siden 1989. I stedet har det føget med trusler og påbud, siden regeringen i maj 2002 satte Christiania på dagsordenen. Og siden da er afstanden mellem Christiania og regeringen blot blevet øget.\nRegeringen sagde, at den ville i dialog med christianitterne. Først etableredes Christianiaudvalget, hvor hverken Christiania, Christianias Naboer eller Christianshavns Lokalråd blev repræsenteret. Dernæst blev Christiania opfordret til at udlevere materiale om bygninger og infrastruktur, uden at vi kunne vide om materialet skulle bruges eller misbruges. Og havde Christiania deltaget i udvalgets idékonkurrence om Christianias fremtid ville vi have legitimeret en konkurrence, som vi selv og mange "normale" konkurrence aktører fandt uanstændig.\nRegeringens tone har ikke fremmet dialogen. Tværtimod har regeringen jævnligt fremturet med at Christiania ikke har overholdt rammeaftalen og at flere huse er ulovlige (ingen af delene kan FNS bekræfte). Desuden kræves huse, der ifølge rammeaftalen er lovlige, nedrevet. Samtidig blev Christiania som helhed gjort ansvarlig for det åbne hashmarked og regeringen opfordrede christianitterne til at udøve selvtægt og lukke hashmarked. Og i øvrigt skulle Christiania 'normaliseres'. Kronen på værket i regeringens dialog er Christianiaudvalgets helhedsplan for "Christianiaområdets fremtid", som bygger på en tendentiøs og mangelfuld redegørelse af de faktuelle forhold. Alt sammen har skabt usikkerhed og uforståenhed i Christiania.\nMed et lovforslag, der indeholder planer om nybyggeri af 20-25.000 kvadratmeter boliger og nedrivning af et stort antal bygninger omkring det historiske voldanlæg, er det tydeligt, at det ikke kun er i forhold til christianitterne, at regeringen har fravalgt dialogen. Regeringen har også undladt at lytte til de mange positive røster som både deltagerne i Christianiaudvalgets idékonkurrence om Christianias fremtid, Akademirådet, Christianias naboer og mange andre er kommet med. De har alle udtalt deres støtte til Christiania som socialt og bymæssigt eksperiment, kulturperle, bydel for alternativ levevis, demokratisk eksperiment, social ventil og meget andet. Disse borgere er ikke ukritiske over for Christianias praksis, men de er grundlæggende positive over for den selvgroende Fristad hvor livet leves kunstnerisk.\nLovforslaget, som Folketinget nu behandler, er uovervejet af to årsager:\nFor det første er Christiania en guldgrube af sociale, demokratiske, arkitektoniske og økologiske erfaringer - i sin helhed et billede på, at Christiania i sin praksis forsøger at være en bæredygtig bydel. Disse bæredygtige erfaringer vil gå tabt, hvis man 'normaliserer' Christiania. Dermed kommer loven til at være i strid med den samme lovs §1 hvori det fremgår, at Christiania skal være et bæredygtigt kvarter i København.\nFor det andet vækker loven modstand i den del af befolkningen, der finder Christiania spændende. Det er nemlig en myte, at man kan "normalisere Christiania, men bevare stedets særpræg", som regeringen udtaler. Normalisering betyder fjernelse af Christianias kærneværdier og er reelt en lukning af det som mange mennesker i ind- og udland værdsætter som et stykke unik dansk kultur.\nRegeringen må indse, at Christiania er en del af vores kulturarv, der formentlig har større betydning end Dybbøls Mølle og voldanlægget omkring Fredericia - tilsammen! Det er en kulturarv, der ikke blot har samtidshistorisk betydning, men også nærer det demokratiske liv, fordi det vækker drømme og håb for fremtiden. Drømme om et liv med en bedre balance mellem det sociale, økonomiske og miljømæssige. Derfor havde Lars HUG ret, da han på Akademirådets Christianiahøring den 12. marts sagde følgende om Christiania-modstanderne: "Hvis Christiania-modstandernes drøm går i opfyldelse, gør det dem til lige så store kulturterrorister som Taliban, der sprængte de 1000 år gamle Buddha-figurer i luften, fordi de ikke passede ind i deres eget verdensbillede."\nVi der holder af Christiania, vil ikke acceptere kulturterrorisme. Kommer det dertil, vil kulturterroristerne blive stoppet af en massiv kulturkamp. Ikke med krudt og kugler, men med kærlighed, ikkevold og civil ulydighed. Men vi ønsker ikke, at det skal komme dertil - vi ønsker en konstruktiv dialog!\nPå Christiania ønsker vi, at Folketinget vil lytte til det forslag, som Christianias advokater har fremsat. Her foreslås en fondsmodel, hvor ejerskabet af Christiania skal overgå til en almennyttig fond. Denne løsning bakkes op af København Kommune. Desuden foreslår advokaterne, at Christiania i en periode på 1-2 år fjernes fra det turbulente politiske forum, så der skabes ro til en konstruktiv dialog om Christianias fremtid.\nHvis regeringen mangler inspiration til denne dialog, kan den ty til et af de præmierede forslag fra Christianiaudvalgets idékonkurrence. NIRAS, rådgivende ingeniører og planlæggere, skriver i deres bidrag, at "vejen til en helhedsplan er en kompliceret proces, der forudsætter en fælles visions- og udviklingsproces, hvor alle parter er involveret på en seriøs, anstændig og ansvarlig måde". Videre skriver de at "dialogen og samarbejdet om den fortsatte udvikling af Christiania mellem fristaden og normal-Danmark på alle planer sættes i system og gøres langt mere forpligtende og dynamisk end hidtil. Det vil kræve væsentlige organisatoriske ændringer hos såvel myndighederne som hos Christiania, men det er en absolut nødvendig forudsætning for det videre arbejde".\nForhåbentlig vil regeringen læse NIRAS' forslag endnu engang og bruge deres spændende tanker, når den nye lov skal føres ud i livet.\nMen allerede nu kan der etableres en dialog omkring de punkter hvor der er enighed mellem regeringen og Christiania:\nAt Christiania skal være en bæredygtig bydel i København.\nAt byggestoppet skal ophæves så der kan blive plads til nybyggeri på Christiania.\nAt Christiania skal modernisere sin selvforvaltning.\nFor at tage hul på dialogen inviterer Christiania til dialog fra den 21. maj til 27. juni i Institut for Samtidskunst på Christianshavn, hvor vi udstiller CHRISTIANIA OVEN VANDE. Her er alle, inklusiv Forsvarsministeren og folketingspolitikerne, velkomne til at deltage i udstillingens mange dialogmøder.\nVed at vælge fondsmodellen som en fremtidig løsning, bevares Christiania som en eksperimentalzone - som en af samfundets udviklingsafdelinger. Og det er nødvendigt, for vi har brug for eksperimentarier, når det handler om bæredygtig udvikling. Og bæredygtighed handler ikke kun om økonomi! Bæredygtighed handler om det hele: livsstil, social mangfoldighed, demokrati, erhvervsudvikling, økonomi, miljø, økologi, kultur og menneskelig trivsel.\nSelv om regeringen ikke bryder sig om Christianias historie og værdier, skal der være plads til eksperimentalzoner som Christiania. Dansk velfærd, fremsynethed og tolerance har forhåbentlig rum til Christiania, hvor en bæredygtig kultur har mulighed for at udvikles igennem eksperimenter til glæde for christianitterne, byens borgere, turisterne og de kommende generationer. Eller er de danske værdier ved at gå op i cool cash?\nHvis regeringen med fondsmodellen vælger at bevare Christiania som eksperimentalzone, vil det måske vise sig at Christianias idéer er eksporterbare og kan bruges i udviklingsprojekter i socialt og miljømæsigt nedslidte områder, f.eks. efterkrigszoner eller wasteareas (efterladte industriområder i byernes centre). Det kunne betyde at dansk kultur og demokrati i fremtiden vil kunne bade sig i en succes, der kan måle sig med tidligere eksportsucceser som socialforsorg og vindmøller.\nDet er den udvikling Forsvarsministeren bør anbefale Folketinget. Der bør sættes økonomiske midler af til evaluering og erhvervsudvikling i Christiania, da mange erfaringer og kompetencer allerede er udviklet i Fristaden og blot venter på at finde anvendelse i det danske samfund. Vedligeholdelse af Christiania skal vi nok selv klare, ligesom vi har vedligeholdt og udviklet Christiania i de sidste 30 år. Og vi arbejder seriøst på de kvantespring Christiania har brug for i forhold til en modernisering af Christianias selvforvaltning og beslutningsstruktur.\nMålet med moderniseringen er en yderligere tilnærmelse til målsætningen fra 1971: "Christianias målsætning er at opbygge et selvstyrende samfund, hvor hvert enkelt individ frit kan udfolde sig under ansvar over for fællesskabet. Dette samfund skal hvile økonomisk i sig selv, og den fælles stræben må til stadighed gå ud på at vise, at den psykiske og fysiske forurening kan afværges."\nMed dette brev vil vi opfordre Forsvarsministeren til at vælge dialogen frem for konfrontation og ufred. Det er uvist hvad en konfrontation vil føre til, mens det er sikkert, at dialogen på den ene eller anden måde vil føre til en modernisering af Christiania. Dialogen kræver tid, men den vil komme Danmark - og verden - til gode, fordi alle vil lære af processen.\nInden Forsvarsministeren skal træffe sin beslutning, vil vi opfordre dig - og dine kollegaer i Folketinget - til ved selvsyn at se hvad Christiania er, så I er i stand til at lave en lov, der tilgodeser en stor del af befolkningens ønsker. Vi ser frem til at vise Forsvarsministeren og folketingspolitikerne rundt i Københavns bæredygtige bydel.\nSammen med dette brev vil vi gerne overrække Forsvarsministeren tre bøger og en indsigelse, som underbygger ovenstående beskrivelse af Christianias virkelighed og værdier. To af bøgerne, Christiania på arbejde og At komme Herfra og Videre er skrevet af christianitter. Den tredie, Økosamfund i Danmark - Hvordan drømme bliver til virkelighed, er skrevet af mennesker der, i overensstemmelse med "lovens §1", skaber og udvikler bæredygtige bosætninger. Indsigelsen er fra Lene Fakir til Christianiaudvalget.\nVi glæder os til dit besøg i Christiania.\nPå vegne af 24 christianitter\nVenlig hilsen Ditlev Nissen\nKopi af brevet er sendt til Forsvarsudvalgets medlemmer.\nOm brevets tilblivelse:\nBrevet er blevet til på baggrund af en månedlang skriveproces, hvor 7-10 christianitter har skrevet, kommenteret, slettet, tilføjet og ændret. Brevet er underskrevet af 24 christianitter, der mere eller mindre tilfældigt har haft mulighed for at skrive brevet under, fra det blev færdigt d. 5. maj kl. 17 og til det blev afleveret d. 6. maj kl. 11.30.\nPå skribenternes vegne Ditlev Nissen.


Bevarende lokalplaner under pres | Bevar dit hus\n21. august 2021 af Søren Vadstrup Skrevet i: Debat, Generelt\nLønstrup ved Vestkysten og Gerthasminde i Odense\nPlastikvinduer i Lønstrup\nDen 21. juni 2021 afsagde Retten i Hjørring en dom, hvor retten frifandt ejerne af en bevaringsværdig bygning i Lønstrup i Vestjylland fra en bøde på 10.000 kr., som de havde fået, fordi de imod den Bevarende Lokalplan for Lønstrups bestemmelser, havde sat nye plastikvinduer i huset – hvor Lokalplanen beskriver ‘trævinduer’. (NB.: Fotoet viser ikke det omtalte bevaringsværdige hus, men bygningsmiljøet i Lønstrup generelt, taget under et besøg, her i sommer).\nJeg blev i den anledning interviewet til Politiken (Byrum) om min mening om denne dom. Du kan læse den samlede artikel her.\nSagen er interessant af flere grunde. For det første fordi vi kan konstatere, at en kommune, her Hjørring kommune, rent faktisk forsøger at håndhæve kommunens egen Bevarende Lokalplan ved at udstikke bøder til de husejere, der bryder denne. Det skal de have ros for. For det andet fordi dommeren i Byretten samme sted ‘hopper på’ Plastikvinduesbranchens ‘limpind’: at plastikvinduer i dag er så moderne og avancerede, at ‘man’ ikke kan se forskel på plastik- og aluminiumsvinduer (gælder dog åbenbart ikke trævinduer – se herunder). Desværre helt uimodsagt (af kommunen) under retssagen. Så her ligger fejlen hos kommunen, for man kan så absolut se tydelig forskel. Se herunder. For det tredje ser Plastikvindues-branchen nu denne dom som ‘historisk’ og en ‘sejr for moderne vinduer’ – især fordi man mener ‘at adskillige lokalplaner vidner om ringe kendskab hos kommunerne til den udvikling, der er sket indenfor fremstilling af vinduer, og at der foregår udbredt diskrimination af nye vinduesmaterialer’. Se pressemeddelelsen fra Vinduesbranchen: Historisk vinduesdom sætter spot på kommuners ulovlige praksis gennem mange år.\nPå spørgsmålet fra Politiken: ‘Dommen lægger til grund, at man bør tage hensyn til den udvikling, der er sket inden for fremstilling af plastvinduer. Bør du ikke også tage hensyn til udviklingen? svarer jeg: Jo, mange andre steder (i landet), men her (i Lønstrup) holder man jo fast i en bestemt stil, fordi man vurderer, at der er et autentisk miljø,« »Jeg kan ikke se, hvorfor de (Plastikvinduerne) skal mase sig ind på de her områder, som udgør en meget, meget lille del af danske huse, på den meget aggressive måde, de gør. I stedet skulle de interessere sig for huses alder og efteruddannes i bygningsbevaring og stilhistorie, så de kunne være lidt fremme i skoene (på dette område),«\nJeg kan tilføje, at Plastikvinduesbranchen i denne sag har vist sig som totalt ‘tonedøve’ og ‘ude af trit’ med tendenserne i befolkningen. De fleste almindelige mennesker kan nemlig sagtens se, hvad der er pænt og grimt. Netop Lønstup er nemlig med som ‘Case’ i en stor landsdækkende undersøgelse af den værdi – og her er det kroner og ører, det handler om – som de bevaringsværdige bygninger og de Bevarende Lokalplaner skaber i Danmark. Det kan man læse om i Realdania-udgivelsen: Værdien af Bygningsarven fra 2015\nI Lønstrup (side 53-54) blev den Bevarende Lokalplan revideret og skærpet i 2004 – bl.a. med kravene om trævinduer. I Rapporten sammenligner man huspriserne indenfor Lokalplansområdet – før og efter ‘stramningen i 2004 – med huspriserne i resten af Lønstrup. Før 2004 lå huspriserne i gennemsnit 9% højere i lokalplansområdet, end i resten af Lønstrup. Efter stramningerne af Lokalplanen i 2004 kan rapporten konstatere, at huspriserne nu ligger 89% højere. Disse ‘svimlende’ nærmest 90% højere huspriser i Bevaringsområdet i Lønstrup er dog ikke generelt for hele Danmark. I gennemsnit konkluderer rapporten dog, at salgspriserne for Bevaringsværdige Bygninger – og herunder bygninger, der er omfattet af en Bevarende Lokalplan – ligger 30% højere end de ikke-bevaringsværdige bygninger.\nDet er nu heller ikke til at kimse ad, og viser at de almindelige husejere fortrækker at bo og eje hus i et område, hvor kommunen sørger for en vis regulering af ‘naboernes’ mere eller mindre uskønne og utilpassede ombygninger, lige uden for vinduerne. Herunder udsigten til grimme og utilpassede plastikvinduer. Rapporten konkluderer i øvrigt også at de fleste turister i dag ‘går’ efter det samme – en smuk og uspoleret, oprindelig bygningskultur.\nSå kommunen kunne i virkeligheden blot fratage det pågældende bevaringsværdige hus med de nye plastikvinduer – sin status som ‘Bevaringsværdig’ – så ville husprisen falde betragteligt. Langt mere end bøden på 10.000 kr. Men det influerer jo desværre også på de andre huse i området, så alle husejerne i Lønstrup bør derfor være yderst opmærksom på dette, og som almindelig ‘nabohjælp’, i husprisernes og turismens navn, stoppe lignende projekter, inden området bliver helt ødelagt, bevaringsmæssigt.\nSagen er desværre alvorlig, ikke mindst fordi ‘Vinduesbranchen’ nu ser en stor chance for at få proppet alle ældre huse til med plastikvinduer – vi kan bl.a. se mange steder i Tyskland, hvor grimt det bliver – men jeg havde egentlig tænkt på at lægge lidt spøgefuldt ud, under interviewet med Politiken. Men det hoppede journalisten ikke på.\nDommeren i Hjørring konstaterer tre forhold – der alle tre tæller til plastikvinduernes fordel, og dermed har ført til husejernes frifindelse – og alle tre er i øvrigt fremført uimodsagt af Vinduesbranchen under retssagen:\nDe isatte vinduer lever, efter det oplyste (af vinduesbranchen – min tilføjelse), op til lokalplanens krav om fremtræden. (mærkeligt ord – det kan da ikke være æstetisk fremtræden, og de er jo ikke af træ, som Lokalplanen foreskriver)\nVinduerne er monteret i de oprindelige vindueshuller (i sandhed flot, meget imponerende)\nsamt at det selv på kort afstand ikke er muligt at skelne plastikvinduer fra aluminiumsvinduer (det står der! I lokalplanen er det jo trævinduer, man skal sammenligne med. Fuldstændig ‘syret’ bemærkning).\nDet slog mig bare, at denne argumentation svarer til at du bliver taget af politiet for at køre for hurtigt i en bil. Dog synes dommeren, at du skal slippe for en bøde fordi:\nBilen er, efter det oplyste (fra producenten), lovlig\nBilen holdt sig på vejen\nDe andre biler kørte lige så stærkt\nPlastik- og aluminiumsvinduer – contra trævinduer\nNår vi taler om vinduer i Bevaringsværdige Bygninger, der sædvanligvis er opført før 1960 og derfor har ramme- og sprosseopdelte vinduer af træ, er det ‘selv på lang afstand’ meget tydeligt at se forskel på nye plastikvinduer og de gamle, oprindelige trævinduer. De vigtigste æstetiske kvaliteter ved ældre sprossevinduer af træ og nye, tilsvarende plastikvinduer, er følgende fem punkter:\nden spinkle kitfals, der medfører at rudeglasset kun ligger ca. 1 cm tilbage fra vinduesrammernes forside.\nså vinduet fremtræder meget ‘glat’, uden kraftigt relief mellem glas og træ på ydersiderne.\nde gående vinduesrammer er hængslet med hjørnebåndsbeslag, i dag kaldt et ‘vinkelhængsel’, der for det første indgår som en vigtig æstetisk del af vinduet udvendige ‘fremtræden’, dels giver vinduesrammerne et\nforskudt omdrejningspunkt, hvorved de skal have mindre smig i kanterne, og derfor får et optimalt anslag\nde forholdsvis kraftige, også set udefra, sidekarme og lodpost, der giver vinduet et solidt og robust udseende.\nKrav til nye vinduer i Bevarende Lokalpaner\nEn Bevarende Lokalplan for et område skal især varetage og fastholde områdets kulturhistoriske, arkitektoniske og miljømæssige helhed. Det gøres primært ved at bevare og passe på det, der findes i dag af oprindelige huse, elementer og helheder. Hvis der skal tilføjes nye elementer, eksempelvis vinduer eller døre, bør man stil tre meget enkle, men vitale krav til disse:\nDe nye vinduer (og døre) skal harmonere med bygningens alder og stilart og de oprindelige vinduers\nMaterialer (primært træ)\nYdre fremtoning: Ægte sprosser, ruder sat i 1 cm kitfals, hjørnebåndsbeslag med forskudt omdrejningspunkt, farver, malingstype (linoliemaling)\nMed autentiske træsamlinger (slidssamling i hjørnerne mm), uden pålimede sprosser\nDer må ikke forekomme udvendige termo- eller energiruder, men disse kan med fordel sættes indvendigt som forsatsruder.\nVinduets levetid skal som minimum kunne matche med de oprindelige vinduers konstaterede levetid – hvilket skal garanteres af producenten – herunder termorudernes levetid.\nDisse tre krav er yderst ‘moderne’ og tidssvarende og lever op til nutidens forventninger om bæredygtighed, klimatilpasning og arkitektonisk og bevaringsmæssig kvalitet. Jeg har f.eks. vinduer og porte fra 1787 i mit hus, så hvorfor skulle eventuelle nye elementer udføres, i materialer og detaljer, så de holder kortere tid, end disse 234 år? Det er faktisk hverken særlig svært eller dyrt at fremstille vinduer og døre i den samme kvalitet – af træ, naturligvis. Og den med vedligeholdelsen og det ‘vedligeholdelsesfri’, holder heller ikke.\nI Lønstrup har vi en kommune, der har forsøgt at håndhæve den bevarende lokalplan, men tabte i retten. I Odense kommune er kommunen selv i gang med at spolere en bevarende lokalplan for ‘havebyen Gerthasminde’. På opfordring af den lokale ‘bevaringsgruppe’ skrev jeg i foråret følgende til Fyns Stiftstidende. Se artiklen her:\nDesværre var alle forsøg på at få kommunen selv, til at rette sig efter lokalplanen, forgæves, da politikerne tilsyneladende er ‘forlovet’ med en lokal ‘pengemand’, der vil have sin vilje. Men her er mit indlæg – mere læseligt – end et foto af siden i Fyns Stiftstidende:\nOdense kommune underminerer de bevarende lokalplaner\nDen store kommunale saks er i sving i Odense, hvor kommunen har sat sig for brutalt at klippe en enkelt grund ud af den eksisterende lokalplan for den bevaringsværdige haveby Gerthasminde.\nJa, man tror, det er løgn! Hvordan kan en kommune i år 2021 finde på at ødelægge omgivelserne til en af Danmarks fineste kulturmiljøer, med det formål at give en enkelt ejer lov til at bygge 3-etages boligblokke?\n’Hjemmeblindheden’ består i, at Odense kommune og byråd ikke kan se de helt enestående kvaliteter, der ligger i Gerthasminde.\nHavebyen er en sand perle. For Odense, for Danmark – ja, internationalt. Ikke kun i form af de enestående bygninger, der takket være den meget dygtige og anerkendte arkitekt Anton Rosen, er i høj arkitektonisk kvalitet, og i den i Danmark yderst sjældent forekommende stilart ”Art Nouveau”, men også fordi bebyggelsesplanen er gennemtænkt, på én gang landsbypræget og stringent.\nI over 30 år har en bevarende lokalplan passet godt på både Gerthasminde og kulturmiljøets beskyttende bufferzoner. Bufferzonernes vigtighed blev i lokalplanens formål understreget ved, at Gerthasminde skulle ”bevares som smuk og harmonisk bebyggelse og foruden det historiske element ønskes særpræget bevaret som en bidrag til et varieret bybillede”.\nSådan en formålsparagraf kan kommunen ifølge Planloven ikke dispensere for og tillade højt nybyggeri, der vil ødelægge synliggørelsen af de historiske bygninger. Og det ved man åbenbart godt i Odense kommune. Så hvad gør man så for at hjælpe den byggelystne ejer? Kommunen laver bare en NY bevarende lokalplan, hvor netop denne grund er klippet ud og indrømmer netop derved, at de påtænkte boligblokke vil ødelægge den harmoniske og smukke bebyggelse.\nGennem denne fremgangsmåde indrømmer Odense kommune for det første blankt, at byggeriet absolut ikke harmonerer med det eksisterende bygningsmiljø, inden for lokalplanen. For det andet viser kommunen med denne handling, at man ikke værdsætter hverken det pågældende bevaringsværdige bygningsmiljø eller de bevarende lokalplaner som institution – og sikkerhed mod arkitektonisk ødelæggende indgreb, som de planlagte.\nOvergrebet på Gerthasminde er en juridisk manøvre, som direkte underminerer de bevarende lokalplaners opgave; at sikre bedre bevaring af bygningskulturen.\nHvordan det overhovedet kan komme så vidt, er helt ubegribeligt. Kvarterets beboere har ydet byggeprojektet stor modstand. Foreninger – lokale såvel som nationale –har forsøgt at råbe kommunen op for at bevare områdeafgrænsningen intakt.\nHvis nogen skulle være i tvivl om, hvad der gives af byggemuligheder på den udklippede grund, så slå op i byens netop vedtagne kommuneplan: Her har grunden har fået sin egen ramme, der er specialdesignet til ejerens byggeprojekt: 3 etager og en bebyggelsesprocent på 110.\nSå mens Odenses borgere græmmes, så står alle vi andre udefra og kigger måbende på, mens byrådet sliber saksen for at klippe lunsen af den bevarende lokalplan. Til skræk og advarsel for alle landets kommunalbestyrelser, som forhåbentlig IKKE lader sig inspirere af Odenses overgreb.\nlektor i bygningsrestaurering på Det Kongelige Akademi i København.\nT: 2945 4096


SDU tilslutter sig EPICUR-alliancen\nSDU Nyheder SDU tilslutter sig EPICUR-alliancen\nSDU er nyt medlem af den europæiske universitetsalliance EPICUR. Det vil generere nye samarbejdsmuligheder for universitetet og dets ansatte, studerende og forskere.\nSDU er blevet en del af den europæiske EPICUR-alliance med otte andre universiteter.\nAlliancen udgør et såkaldt European University, hvor målet er at få skabt en fælles overbygningsstruktur med fælles uddannelses- og forskningsaktiviteter som led i realiseringen af EU’s vision om et integreret European Education Area.\n- SDU har søgt efter en alliance, der skaber værdi for hele universitetet, og det tror jeg virkelig, vi har fundet med EPICUR. Jeg er meget imponeret over omfanget af aktiviteter og mål, som EPICUR har gennemført og nået på så kort tid. Jeg er overbevist om, at alle ni universiteter vil kunne drage væsentlige fordele gennem et gensidigt engagement og en dedikeret indsats i den løbende udvikling af projektet, siger SDU’s rektor, Jens Ringsmose.\nAlliancen giver unikke samarbejdsmuligheder\nEPICUR tilhører den første generation af europæiske universitetsalliancer, og Europa-Kommissionen medfinansierede den i november 2019. Alliancen består i dag af ni højere uddannelsesinstitutioner fra syv forskellige europæiske lande.\nEPICUR gør det muligt for studerende, undervisere, personale og forskere at få et bredt, ubegrænset og tværfagligt akademisk perspektiv gennem et netværk af europæiske universiteter, ved at fremme virtuel, hybrid- og fysisk mobilitet og udvikle innovative didaktiske tilgange, uanset nationalitet, modersmål, kulturel eller socioøkonomisk baggrund.\nEPICUR-alliancen kombinerer de fire kernekompetencer for et "europæisk universitet": undervisning, forskning, videnskabelig innovation og interaktion med samfundet. Dette er de fire nøgleområder, der dækkes af European Knowledge Square.\nFælles værdier og ambitioner\nHos EPICUR er der glæde over at få SDU med på holdet. Det forklarer Jean-Marc Planeix, Vice President of Academic Partnerships and Governance på universitet i Strasbourg og strategisk chef for EPICUR.\n- Vi er glade for at byde SDU velkommen i EPICUR-alliancen. SDU er et vigtigt aktiv i styrkelsen af alliancens tilstedeværelse i Nordeuropa, især fordi medlemsgruppen tæller et universitet, der er langt fremme i udviklingen af faglige uddannelser og efteruddannelser. SDU har også integreret målene om bæredygtig udvikling i alle sine strategiske akser.\nHan suppleres af Jens Ringsmose, der er beæret over, at Syddansk Universitet havner i så fornemt et selskab.\n- Vi har identificeret mange fælles værdier og ambitioner, og vi er meget tilfredse med at skulle arbejde sammen med så store og kompetente universiteter om at udvikle innovativ uddannelse og forskning til fremtidens Europa. Jeg ser med spænding frem til at bringe vores viden og ressourcer i produktivt samspil med vores nye partnere.\nEn alliance på tværs af syv lande\nTilføjelsen af SDU bringer antallet af medlemmer af EPICUR-alliancen op på ni, herunder Adam Mickiewicz Universitet (Poznań, Polen), Universitetet i Amsterdam (Holland), Aristoteles Universitet i Thessaloniki (Grækenland), Universitetet i Freiburg (Tyskland), Universitetet i Haute-Alsace (Frankrig), Teknologisk Institut i Karlsruhe (Tyskland), Universitetet for Naturressourcer og Biovidenskab i Wien (Østrig) og Universitetet i Strasbourg (Frankrig).\nFlere oplysninger om EPICUR kan findes her: https://epicur.education\nLokale ændringer på SDU\nI fællesadministrationen er Stefan Knudsen og Ida Thøstesen overgået fra Studieservice til Rektorsekretariatet, hvor de har fået til opgave at arbejde med strategiske internationale opgaver og i første omgang skal integrere SDU i EPICUR-alliancen. Du kan kontakte Ida og Stefan på epicur@sdu.dk.\nRedaktionen afsluttet: 16.12.2021


Holger Dahl: Danmarks bidrag til arkitekturbiennalen i 2020 bliver en våd omgang\nKommentar: Ved næste års arkitekturbiennale i Venedig vil Danmark blive repræsenteret af arkitekterne fra Lundgaard & Tranberg. Sammen med kurator Marianne Krogh har de netop løftet sløret for den kommende udstilling, der på internationalsk har fået titlen »Con-nect-ed-ness«.\nVandet i al sin flydende mangfoldighed er temaet for Danmarks bidrag til næste års arklitekturbiennale i Venedig. Fold sammen\nTirsdag d. 17. december 2019, kl. 11.40\nWe are all water, sang Yoko Ono i sin tid. Samme tanke er udgangspunktet for næste års danske biennalebidrag.\nBiennalen i Venedig er hele den globale arkitekturverdens store fest. Hvert andet år samles fagets udøvere fra hele kloden for at diskutere, for at mødes og for at inspirere hinanden.\nDanmark hører til de lande, der har en national pavillon i Biennalens hovedområde, Giardini, ovenikøbet med en prominent placering lige på det centrale strøg. Helt tilbage i 2006 vandt Danmark Biennalens hovedpris, Den Gyldne Løve, for bidraget CO-EVOLUTION, hvor en masse af de dengang unge danske løver i samarbejde med diverse kinesiske arkitektskoler udviklede nye strategier for fremtiden, men siden denne sejr har de danske præsentationer generelt haft et »alt godt fra havet«-problem og har ikke formået at løse den gordiske knude: Hvordan formidler man egentlig arkitektur?\nDerfor vælger folkene bag det danske bidrag i år at gøre, hvad man gør ved gordiske knuder: de skærer igennem. Kurator Marianne Krogh og arkitekterne fra Lundgaard og Tranberg har besluttet sig for at lave en udstilling der ikke viser arkitektur - men som er arkitektur.\n»At leve i Venedig er at leve med vand. Men i en bredere forstand er selve det at leve, at leve med vand. For vand er i os og omkring os - som væske i vore celler, som damp i luften, som regn, sne, is og tårer. En planet uden vand er også en planet uden liv.«\nVandet i os alle\nBiennalens overordnede tema, formuleret af hovedkuratoren, Hashim Sarkis, er »How will we live together«. Kuratoren vil med det udsagn gerne fremmane en ny »rumlig kontrakt«. En ny måde, arkitekturen er til i verden på, som den faktor, der medierer menneskers møder med hinanden og med naturen i al dens mangfoldighed.\nMarianne Krogh og Lundgaard & Tranberg har grebet dette udsagn og under titlen »Con-nect-ed-ness« arbejder de i deres projekt med noget så basalt som vand:\nAt leve i Venedig er at leve med vand. Men i en bredere forstand er selve det at leve at leve med vand. For vand er i os og omkring os – som væske i vore celler, som damp i luften, som regn, sne, is og tårer. En planet uden vand er også en planet uden liv.\nI kunsten er vandet det mystiske og det gådefulde. Et univers, vi kun vagt begriber. Og samtidig er vand det mest enkle af alt.\nDet, projektet skal formidle, er denne forbundethed, som vandet repræsenterer. At mennesket selv er natur. For uden dén erkendelse, siger Marianne Krogh »lever vi i en kollektiv fortrængning af det fundamentale vilkår, at der ikke eksisterer et reelt skel mellem mennesket her og naturen derude. Vi er ikke bare en del af det samme kredsløb, vi er selv natur. Og det vil sige, at kulturen – kunst, naturvidenskab, matematik, sprog, sociale samværsformer osv. osv. – er naturens forsøg på at forstå sig selv. Kultur og natur eksisterer derfor i en intim forbindelse.«\nHoldet bag »Con-nect-ed-ness« arbejder mere med modeller og eksperimenter end med tegniinger. Fold sammen\nFoto: Lundgaard & Tranberg.\nRessource og uomgængelighed\nProjektet, der vil fylde hele den danske pavillon, tematiserer vandet. Både som ressource, problem og uomgængelighed. Bagkvinderne lover sanselighed, fred og eftertanke - men ingen forklaringer eller lange filosofiske udsagn. Kurator Marianne Krogh formulerer det på denne måde:\n»Der ligger en enorm kraft og kæmpe potentiale i arkitekturen som kunstart: den kan besværge andre fremtider og give den form. Den kan gøre det, der er svært at gribe, nærværende, vedkommende og forståeligt.«\nEvnen til at skabe en sådan næsten hviskende forbindelse mellem det sansede og det byggede er noget, Lundgaard & Tranberg er specialister i, så det er meget naturligt, at valget er faldet på dem. Projektet, der stadig er i sin vorden, tegner til at blive præcist så symbiotisk som lovet. Med vand som det overordnede, men flydende tema. For alle sanser.\nVand som dråber gennem en membran er et af de mange formeksperimenter Lundgaard & Tranberg arbejder med Fold sammen\nEt vanskeligt rum\nDen danske pavillon er et meget vanskeligt rum at udstille i. Den består af to dele fra hver sin epoke og med indgangen midt mellem de to. Lundgaard & Tranberg skærer også igennem dette problem. De lukker den normale indgang og flytter den i stedet til pavillonens ene ende. Et fornuftig greb, der uden tvivl vil skabe et meget bedre flow gennem projektet.\nUdstillingen vil som nævnt hverken præsentere plancher eller lange tekster. I stedet arbejder Lundgaard & Tranberg med at tematisere vandets mange forskellige fremtrædelsesformer.\nModellen i Tegnestuen peger på en »blød« arkitektur, der ikke råber i skingre manifester, men tværtimod stiller sig til rådighed for verden og tilbyder en diskret samtale med og om vandets mysterier. Som Yoko Ono indledningsvis antydet formulerede det på sit og John Lennons »Some Time in New York City« i 1972:\nWe are all water from different rivers\nWe are all water in this vast, vast ocean\nSomeday we will evaporate together.\nKan arkitekter redde verden?\nDansker blandt hovednavnene ved international arkitekturudstilling\nKanon om ny spektakulær arkitektur\nBeton – gråt guld eller billigt discountbyggeri?


Smager insekter godt? - BUGSfeed\nIkke en løsning, men en øjenåbner\nPosted by Ben Kempas · 05 Sep 2016\nGastonomisk Innovation. Det er både det, der driver Rasmus Leck Fischer, og navnet på det bureau han er en del af. Og det var også gennem den virksomhed, at han sidste år blev opfordret til at eksperimentere med insekter i sin madlavning. Den opfordring og de små eksperimenter bliver nu snart til en hel kogebog.\nDet var nu ikke første gang, at den erfarne kok stiftede bekendtskab med insekter og madlavning. Tilbage i 2007-2008 arbejdede han i laboratorieafdelingen på en restaurant i Baskerlandet, hvor de lavede mad med stort set alt. Lige fra tyrenosser til søanemoner. Her blev det i en periode også til lidt forsøg med insekter i form af græshopper og melorme. De stegte og krydrede dem lidt, og selvom alle var enige om, at det egentlig smagte meget godt, og chefkokken syntes det var interessant, vurderede han, at tiden endnu ikke var inde.\nMore on Mexico Escamoles United States Beetles Mealworms Native Cultures Ant larvae Australia Capricorn Beetles Witchetty grub Ants\nIt seems that there’s actually a huge range of extraordinary flavours and tastes that people are missing out on, just because western societies aren’t big on edible insects. More →\nMore on Denmark Mealworms United States\nMore on Denmark Mealworms\nMore on Denmark Mexico Native Cultures\nMore on Mexico Escamoles Ants United States Native Cultures\nMore on Denmark United States


Hvalsafari fra Victoria, Canada | Nyhavn Rejser\nForside > Canada > Oplevelser > Hvalsafari fra Victoria\nKom tæt på de lokale spækhuggerfamilier\nEventyrlig safari til søs for hele familien ved Vancouver Island. Oplev bl.a. spækhuggere, pukkelhvaler, gråhvaler og vidunderlig natur med speedbåd, der hurtigt finder vej til de største oplevelser.\nnordamerika canada britishcolumbia victoria safariogdyreliv naturogsafari\nVed Vancouver Islands sydspids bor der fast tre spækhuggerfamilier. I sejler ud til dem med speedbåd fra Victoria og kan hurtigt skifte rute, når kaptajnen får nye meldinger om, hvor spækhuggerne befinder sig. Det er så tæt på spækhuggergaranti, som man kan komme.\nDe forskellige spækhuggerfamilier har hver deres særegne levevis. Familierne, der har mellem cirka 20 og 35 medlemmer hver, har for eksempel hver sin accent, hver sin foretrukne jagtmetode og har specialiseret sig i forskellige byttedyr.\nTusinder af migrerende hvaler\nUd over den fastboende bestand migrerer tusinder af hvaler forbi Vancouver hvert år. Med lidt held kan I både se pukkelhvaler, gråhvaler og minkhvaler, der enten er op vej op til eller retur fra de frodige arktiske foderbanker. Derudover er området hjemsted for delfiner, sæler og søløver.\n... Og alle de andre hvalarter\nI løbet af foråret og den tidlige sommer er de migrerende hvaler draget sydpå igen. Det giver plads til fastboende hvaler såsom gråhvaler og pukkelhvaler, der trækker ind mod land for at nyde godt af den ledige\nStøjsvage både med fuldt udstyr\nI sejler som udgangspunkt i en åben speedbåd, men I kan også vælge en overdækket. Alle både sejler med støjsvage motorerne for ikke at generere dyrelivet og sikre jer den bedste oplevelse.\nDa I skal være på vandet i noget tid, sørger besætningen for, at I kan låne kikkerter, solcreme og solbriller – og alle både er udstyret med toiletter.\nI bliver hver tildelt en kraftig, vandtæt flyverdragt, der også fungerer som redningsvest, men husk alligevel hue og en ekstra trøje, da vejret kan være omskifteligt. Nogle gange skal kaptajnen reagere hurtigt, hvis der indkommer meldinger om hvaler eller spækhuggere – og så går det stærkt. Derfor er der også mulighed for at låne både tæpper og huer, så I holder varmen.\nMed på turen følger uddannede naturguides, der kan fortælle jer alt , hvad I vil vide, om de forskellige dyr, I kommer til at se. I får også udleveret infotavler om alle de forskellige dyrearter, som I kan studere på vejen ud, så I ved, hvad I skal kigge efter.


Arkitekter som tækkemænd – Straatagets Kontor – Fælles branchekontor for Dansk Tækkemandslaug og Tækkelauget\nArkitekter som tækkemænd\nDet var en flok begejstrede arkitektstuderende, der fik nærkontakt med tækkefaget\nFor anden gang var studerende fra Arkitektskolen Aarhus i “minipraktik” og fik tækkeskovl, skruemaskine og strå i. Det var i begyndelsen af november 2014, som et led i 80 studerendes arbejde med bæredygtigt byggeri.\n”Der er noget ægte og betagende over stråtaget” siger Kirstine Bovbjerg Christensen, som for anden gang var med, nu som tækkeinstruktør sammen med to erfarne tækkemænd.\n”Der er intet præfabrikeret eller kunstigt fremstillet, det er bare rør lagt ovenpå hinanden i flere lag. Tagrør, der er høstet, renset, bundet og derefter lagt på taget. Det er næsten for simpelt til, at det kan passe i vores moderne tidsalder”, siger Kirstine, som tager bachelor i arkitektur til sommer og gerne vil arbejde videre med stråtaget.\nDe to arrangementer er så stor en succes, at lektor Niels Park Nygaard vil gore det til en tradition.\n“Det er en markant god oplevelse for de studerende, bl.a. pga. æstetikken: Stråtage er smukke – men at have materialet i hånden og bearbejde det, er også en æstetisk oplevelse”, siger han.\nForrige Forrige indlæg: Det årlige seminar\nNæste Næste indlæg: Nyt miljøprojekt\nDu er her: Forside → Nyheder → Arkitekter som tækkemænd


Om Netværket | it-pl.dk\nDebat & Chat\nAF ERFARNE IT-PROJEKTLEDERE\nNetværk af erfarne IT-projektledere\nNetværket har eksisteret som et velfungerende, stabilt og selvkørende netværk med 20-30 medlemmer og egen arrangementskomité fra omkring 1998, først under Dansk IT og fra 2017 med Ative som hosting partner. Ansøg om medlemsskab her.\nFormålsparagraf for netværket\nNetværkets fokus er projektledelse og ledelse med relation til IT. Netværkets arbejde og mødeaktivitet skal være udbytterigt, både for medlemmerne og for arbejdsgivere, i form af medlemmets løbende kompetenceudvikling og tilegnelse af ny viden på et højt fagligt niveau.\nNetværket er et fortroligt forum, hvor man får kvalificeret sparring på faglige udfordringer, og inspiration til nye angrebsvinkler og metodeanvendelser. Ekspertise og erfaringer deles medlemmerne imellem, og lærdom fra både fejl og succeser kommer på dagsordenen.\nMedlemmerne, som typisk er senior projektledere, driver selv netværket, men hostes af firmaet Ative som har mange års erfaring inden for agil projektledelse og softwareudvikling.\nDer afholdes ca. 6 årlige arrangementer som består af en faglig del på 3-4 timer startende kl. 15 og en efterfølgende social del med en middag på en nærliggende restaurant.\nArrangementerne afholdes typisk på en af medlemmernes arbejdsadresser, ligesom indlægsholdere i stor udstrækning inviteres ind via medlemmernes eget netværk og kontakter.\nArrangements komitéen, består af 3-4 medlemmer som på skift vælges på et af de årlige netværksmøder.\nArrangementskomitéen vælger indlæg ud fra en bruttoliste af forslag, som medlemmerne selv bidrager til enten løbende eller på et af de årlige netværksmøder. Indlægsholdere kan enten være interne (fra medlemsskaren eller hosting-virksomheden) eller eksterne.\nForedragsholdere hyres typisk mod en erkendtlighed, som f.eks. en vin-gave, eller i specielle tilfælde mod et honorar.\nDe faglige indlæg kan have flere forskellige strukturer – ren forelæsning, forelæsning med øvelser, erfaringsudveksling blandt medlemmerne, behandling af dilemmaer og sparring, læring om nye trends og metoder mv.\nNetværket har stor fokus på det sociale sammenhold og samvær som en del af erfaringsudvekslingen, hvorfor der typisk også arrangeres andre sociale arrangementer på initiativ fra medlemmerne.\nMedlemmer optages primært via anbefalinger fra netværkets medlemmer eller hosting partner og godkendes herefter for optagelse af netværket. Antallet af medlemmer er maks. 30 personer.\nMedlemmer af Netværket opkræves årskontingent som en årlig kursusafgift, se vilkår.\nNetværkets medlemmer og de repræsenterede virksomheder fremgår af medlemsoversigten.\nI øvrigt henvises til Netværkets Leveregler, se her


Skattereformen, vedtaget den 28. maj 2009, indfører ændringer i betingelserne for indbetaling af forskudsskat allerede for indkomståret 2009.\n1. Ophævelse af beløbsgrænser\nTidligere var det muligt at indbetale ubegrænset forskudsskat indtil udløbet af indkomståret. Herefter kunne man frem til 15. marts også lave ubegrænset frivillig indbetaling mod et rentetillæg på 2 % af beløb over kr. 40.000. Sidste mulighed var at indbetale op til kr. 40.000 inden 1. juli for at undgå et rentetillæg på 7 %. Fra og med indkomståret 2009 ændres disse betingelser.\n2. Nye regler\nDet er stadig muligt at indbetale ubegrænset forskudsskat indtil udløbet af indkomståret uden at skulle betale et rentetillæg. Det er dog en forudsætning, at indbetalingen er sket senest på årets sidste bankdag.\nDerimod bortfalder førnævnte frister og beløbsgrænser. Der vil fremover være ubegrænset mulighed for at indbetale forskudsskat helt frem til selvangivelsesfristens udløb, mod betaling af en dag-til-dag rente. Denne rente varierer årligt i takt med markedsrenten. Renten vil ca. være 5,4 % p.a. Den endelige rentesats oplyses inden udløbet af indkomståret. Renterne, der skal betales af beløbet, beregnes fra indkomstårets udløb og frem til indbetalingsdagen. På denne måde betaler du kun renter for den periode, hvor du praktisk talt har skyldt pengene til SKAT. Disse renter fratrækkes direkte i det egentlige beløb, du indbetaler.\nDisse renter til SKAT er ikke fradragsberettigede.\n3. Skatteberegning for 2009\nFor at undgå at skulle betale renter af den manglende indbetaling af forskudsskatten, bør du foretage en foreløbig skatteberegning inden udgangen af 2009. Heraf vil du kunne se, om det er nødvendigt at foretage en frivillig indbetaling inden 31. december 2009 og herved spare rentetillægget på de ca. 5,4 %.\nLaver du ikke en skatteberegning for 2009 og venter med at indbetale din restskat til efter selvangivelsesfristens udløb, vil du i tilfælde af restskat skulle betale ca. 7,4 % i rentetillæg for manglende indbetaling. Til sammenligning vil du ved overskydende skat, blot få en godtgørelse på ca. 1,4 %, men du modtager ikke godtgørelse af indbetalinger foretaget efter 31. december 2009.\nFørnævnte rentesatser er ligeledes ændret, så de varierer med markedsrenten. De bliver oplyst årligt samtidig med dag-til-dag renten.\nNedenstående eksempel illustrerer renternes størrelse ved en restskat på kr. 100.000 med forskellige indbetalingstidspunkter. Da ingen af renterne til SKAT er fradragsberettigede, har vi udregnet, hvad rentesatsen svarer til hos for eksempel banker, hvor renterne kan fratrækkes i indkomsten.\nFør 31. december 2009\nEfter 1. juli 2010, opkrævning i 3 rater i sept., okt., nov. 2010\nKr. 6.046 *\nOp til kr. 18.300 kan indregnes i forskudsopgørelsen for 2011\n* Renten beregnes af 100.000 fratrukket 18.300, som kan indregnes i forskudsopgørelsen for 2011.\nSom ovenstående illustrerer, kan du med fordel få udarbejdet en foreløbig skatteberegning for 2009 og spare penge, i de tilfælde hvor du vil få restskat.\n4. Hvordan laver jeg en frivillig indbetaling?\nHar du beregnet, at du vil få en restskat for 2009, kan du i din skattemappe i SKATs TastSelv system finde information til frivillig indbetaling. Trykker du på "Betalingsinformation" oplyses koder til NetBank betaling m. v., som du skal anvende. Når du anvender disse koder, vil SKAT med det samme vide, at betalingen vedrører dig.\nSom nævnt tidligere kan du med fordel indbetale så SKAT har modtaget betalingen senest 30. december 2009, som er sidste bankdag for dette indkomstår.\nFå beregnet den forventede restskat for 2009\nHvis der er tale om virksomhedsskat, bør du afvente betaling af restskat indtil 2. januar 2010, da du herved reducerer dine hævninger i virksomhedsskatteordningen og således opnår et helt års udskydelse af skat uden rentetillæg.\nØnsker du, at SkatteInform skal udarbejde en foreløbig skatteberegning for 2009, kan du kontakte os. Vi giver kvalificerede svar på dine skattespørgsmål.\nArtikel nr. 2009-1 af 1. september 2009\nVi påtager os ikke ansvar for dispositioner, der måtte træffes på baggrund af dette nyhedsbrev uden forudgående individuel rådgivning.


Gode erfaringer med ny beredskabsplan – BeredskabsInfo\nForsidenBrandvæsenGode erfaringer med ny beredskabsplan\nRegion Midtjylland tog i 2019 hul på første etape af sundhedsberedskabsplanens fire-årige øvelsesprogram. Som det første testede beredskabet, om det er parat til at håndtere en storulykke og crowding – altså evnen til at håndtere mange tilskadekomne på én gang på både skadested og senere på hospitalet.\n”Med udgangspunkt i et større trafikuheld, der involverede flere biler og en bus fyldt med passagerer, har vi trænet samarbejde med politi og redningsberedskab i forhold til at få mange tilskadekomne hurtigt ind på hospitalernes akutmodtagelser”, fortæller Bo Elbæk, der er leder af Afdeling for Sundhedsberedskab i Region Midtjylland.\nVed siden af håndteringen af de mange patienter, har øvelserne i 2019 også fokuseret på at skærpe Region Midtjyllands samarbejde internt på hospitalerne og eksternt i forhold til samarbejdspartnere som f.eks. politi, redningsberedskab, Forsvaret, Beredskabsstyrelsen og andre regioner. Nye beredskaber som krisekommunikation og det psykosociale beredskab er også blevet testet.\nFem planspil indgik i øvelsen\n2019 var første år, hvor Region Midtjylland fulgte et nyt koncept for øvelsesplanlægning. Konceptet omfatter fem planspil eller papirøvelser i første halvår og efterfølgende fem fuldskalaøvelser i andet halvår. Erfaringerne fra 2019 viser, at konceptet fungerer.\n”Det har været et lærerigt år, hvor vi har fundet mange læringspunkter både på tværs af myndighedssamarbejdet, og mere snævert set i forhold til Region Midtjyllands interne organisering, samarbejde og procedurer”, siger Bo Elbæk\nI år handler øvelsesaktiviteten om at håndtere forsyningssvigt, f.eks. alvorlige følger af it-nedbrud. I 2021 bliver temaet CBRNE-hændelser med kemiske (C), biologiske (B), radioaktive (R), nukleare (N) eller eksplosive stoffer (E). I 2022 fokuserer Region Midtjyllands beredskabsøvelser på brand, trusler og evakuering.\nEfter selvmord med giftig gas: Frygter flere tilfælde\n4. februar 2013 Redaktionen Brandvæsen\nOnsdag aften begik en 46-årig mand selvmord i Frøslev ved hjælp af blandt andet hydrogensulfid, der er en meget giftig gas. Manden blandede tilsyneladende flere kemikalier i sin bil, og en forbipasserende, der fandt manden, måtte bringes til sygehuset, ligesom også to politifolk måtte indlægges efter at have indåndet giftige dampe. I udlandet er der flere eksempler på, at hydrogensulfid er anvendt ved selvmord, og Beredskabsstyrelsen frygter, at man nu vil opleve flere selvmord ved hjælp af hydrogensulfid i Danmark – og det stiller beredskabet over for nogle særlige udfordringer.\n15. januar 2012 Patrick Larsen Brandvæsen


Edderfugle på Mejlø ramt af fuglekolera | Kerteminde | fyens.dk\nAF: HENRIK MOHR, KORT: GERT EJTON\nEn koloni af ynglende edderfugle på den lille, idylliske Mejlø ved Fynshoved er slemt truet efter udbrud af den smitsomme fuglekolera.\nKoloni på 1500 ynglende edderfugle ramt af frygtet sygdom. Mennesker bliver ikke syge, men kan bringe smitte videre\nFYNSHOVED: En stor bestand på 1500 ynglende edderfugle på den lille Mejlø på Fynshoved er blevet ramt af fuglekolera.\nI maj blev der fundet omkring 80 døde edderfugle i området, og en obduktion af de døde fugle viste, at der var tale om fuglekolera - en sygdom, der er dødelig og stærkt smittende på havfugle.\nAlvorligt for bestanden\nVed tilsvarende udbrud andre steder i landet er de ramte bestande blevet kraftigt reduceret, og fagfolk frygter, at Mejlø-bestanden kan blive særligt hårdt ramt, da fuglene ligger på rede for tiden.\n- Det kan blive meget alvorligt for bestanden, for det er ikke kun de voksne fugle, der dør - deres unger dør også. Så det er meget alvorligt for Mejlø-bestanden, og der er ikke noget, vi kan gøre ud over at holde øje med udviklingen og forsøge at forhindre, at smitten breder sig til andre bestande, siger seniorforsker Anne Sofie Hammer, Veterinærinstituttet.\nSelv om fuglene er rimelig isolerede på øen, som er lukket for offentligheden i yngletiden frem til den 15. juli, så kan sygdommen nemlig spredes til andre kolonier af havfugle.\n- Mejlø ligger meget tæt på fastlandet, hvor der findes andre kolonier. Hvis en smittet edderfugl dør på fastlandet eller en død fugl driver i land, kan andre fugle blive smittet, fortæller vildtkonsulent Lars Erlandsen Brun fra Skov- og Naturstyrelsen.\nHan opfordrer folk i området til at omgås døde fugle med forsigtighed for at undgå at sprede smitten. For nok er sygdommen ikke farlig for mennesker, men forkert håndtering af en død fugl kan brede smitten også til tamfjerkræ.\n- Hvis man finder en død edderfugl, skal man helst lade den ligge. Så længe der ikke er tale om meget store antal, foretager vi heller ikke indsamlinger af de døde fugle. Og risikoen for, at døde fugle kommer til at lugte og genere omgivelserne, er ikke ret store - edderfugle går hurtigt i opløsning, siger Lars Erlandsen, der samtidig opfordrer folk til at overholde adgangsforbuddet til Mejlø.


AERO m. rot. veksler Produktinformation - PDF\nDownload "AERO m. rot. veksler Produktinformation"\n1 INDHOLD: AERO Modulaggregater AERO m. rot. veksler Produktinformation\n2 AERO Modulaggregater Generelt Denne serie aggregater kan leveres til luftmængder op til m3/h. Alle størrelser har horisontal opbygning og kan enten leveres i moduler, der boltes sammen vid installation, eller som ét aggregat (typisk til udendørs montage). Det der er specielt ved denne serie aggregater, er at vi kan "skræddersy" aggregaterne specielt til det specifikke projekt, hvor de skal bruges. Det vil sige, at vi kan opfylde helt specifikke kravt til f.eks. motor, ventilator, veksler og automatik. Der ud over er det muligt, at lave aggregaterne med varmeflader og køling, integreret eller eksternt monteret. Der er mulighed for integreret varmepumpeteknologi og recirkulering af luften. Kontakt EXHAUSTO med dine ønsker og krav, og vi kommer med den bedste løsning. Eksempel på et AERO-aggregat: /18\n3 Muligheder AERO AERO-serien sammensættes af forskellige moduller der dimensioneres og tilpasses efter kundens ønsker og krav. Kontakt derfor EXHAUSTO med dine specifikationer, og vi konstruerer det rigtige aggregat til dig. Nedenfor er set nogle eksempler på moduller til sammensætning af aggregat. Modul med ventilatorsektion og filter. Modul med roterende varmeveksler midterstillet. Modul med roterende varmeveksler og automatikboks. Modul med roterende varmeveksler og varmeflade. Modul med roterende varmeveksler og inspektionsglas /18\n4 Modul med varmeflade. Tomt modul med inspektionsglas. Modul for recirkulering og med inspektionsglas. Modul med varme- og køleflade. Modul med varme- og køleflade samt inspektionsglas. Modul med integreret DX-køling, varmeflade og automatik eller modul med integreret varmepumpe, varmeflade og automatik. Modul med intererget DX-køling, varmeflade og inspektionsglas eller modul med integreret varmepumpe, varmeflade og inspektionsglas /18\n6 Konstruktion AERO-serien AERO-serien er konstrueret og testet i hht. CEN-standarden NS/EN1886 og opfylder kravene i følgende klasser: - Mekanisk styrke Klasse 1A - Tæthed Klasse A - Termisk isolering Klasse 3T - Kuldebro Klasse TB4 Kabinettet AERO-serien er opbygget af rammeprofiler i aluminium med støbte hjørner og paneler med dobbelt kappe i galvaniseret stål. Panelerne er produceret i 0,7 mm pladetykkelse og har 50 mm mellemliggende Rockwool-isolering. Konstruktionen giver stor stivhed og vridningsstabilitet. Låger De store låger giver god adgang til aggregatet for både montering og servicering. Ventilatorsektioner Kammerventilatorerne har direkte drevet B-hjul, med påbygget frekvensomformer for trinløs regulering af omdrejningstallet. AERO-serien udnytter kammerventilatorernes egenskaber, således at alt tilbehør som varme- og køleflader, lyddæmpere samt kanaler kan monteres direkte på aggregatet. Motorerne og ventilatorerne lever allerede nu op til EcoDesign direktivets krav der gælder fra 1. januar Varmegenvinding AERO-serien leveres med roterende varmeveksler med trinløs regulering af omdrejningstal. Selve varmeveksleren er produceret af søvandsbestandig aluminium, der har en bølgehøjde på 1,6 mm, hvilket giver en høj temperaturvirkningsgrad på mere end 80% /18\n7 Tilslutningsboks Den let tilgængelige tilslutningsboks med indbygget forsyningsadskiller og automatsikringer sikrer nem adgang for tilslutning og justering. Lukkespjæld Aggregaterne leveres som standard med lukkespjæld på både tilluft- og fraluftsiden. Lukkespjældene kan dog fravælges ved bestilling. Posefiltre Aggregaterne leveres som standard med F7 posefiltre for både tilluft- og fraluftssiden. Poselængde 550 mm. Montagesokkel Aggregatet leveres som standard med fødder /18\n8 Køling AERO-serien AERO-serien kan leveres med integreret DX-køling eller forberedt for ekstern isvandsflader CCW. Integreret DX-køling AERO med integreret DX-køling er en kompakt køleinstallation, der er billig i installation, da der ikke er behov for eksterne tilslutninger. Det er en god løsning, hvor der kun er behov for små kølemediefyldninger. Der benyttes kølemedie R407C i alle størrelserne. Alle køledeles elektriske tilslutninger er færdigmonteret og testet fra fabrikken. Isvandsflader CCW AIR2 automatikken er forberedt til at kunne styre isvandsflader internet eller eksternt monteret. Kan placeres vilkårligt i ventilationssystemet /18\n9 AERO automatik Generelt AIR 2 Automatik AIR 2 har indbygget webserver med integreret interface, som gør den systemansvarlige i stand til at variere adgangen til styringen med op til 3 niveauer: bruger, installatør og service. Det betyder, at man som driftansvarlig kan differentiere systemadgangen fra person til person. Via Modbus-kommunikation kan AIR 2 integreres i de fleste CMS-systemer på markedet. Den brugervenlige håndterminal samt webserveren, har en grafisk brugerflade der er enkelt opbygget, let at aflæse og indstille, samt hurtig i brug. Det indbyggede alarmsystem, giver den systemansvarlige øjeblikkelig besked, hvis der skulle opstå uregelmæssigheder i driften. Det betyder, at man kan reagere straks, og hurtigt kan komme tilbage til normal drift. Se udvalgte funktioner i funktionsoversigten. Udviklingen går hurtigt, men AIR 2 følger med. Der udvikles hele tiden i takt med fremtidens krav til styring af ventilationsanlæg og lavere energiforbrug. Opdateringer af automatikken sker hurtigt via SD-kort og giver sikkerhed for et fremtidssikret aggregat /18\n10 Håndterminal AIR 2 Al programmering udføres via en enkelt tryk-/twistknap, og aflæsninger (grafisk) foregår i et baggrundsoplyst display, som giver meget god kontrol og oversigt. Det giver et godt overblik over aggregatet, så det er nemt at indstille og hurtigt at finde eventuelle fejl. Med inddelingen i forskellige bruger-niveauer elimineres potentielle fejl, og der er sikkerhed mod uautoriseret adgang /18\n11 Ekstern kommunikation Webserver AIR 2 leveres som standard med integreret webserver. Det giver følgende ekstra muligheder: 1. En lokal PC kan tilsluttes aggregatet for overvågning og opsætning 2. Aggregatet kobles til lokalt netværk (LAN) og kan tilgås af PC på samme net 3. Aggregatet kobles til internet og kan tilgås af eksterne PC er Fælles for alle muligheder er, at der ikke stilles krav til PC ud over en browser. Webserveren er beskyttet med adgangskode. Webserverens brugerflade er opbygget på samme logiske måde som menuerne i betjeningspanelet. Ensartetheden gør systemet nemt at bruge. Overbliksbilledet er færdigkonfigureret og klar til overvågning af ventilationsaggregatet. Webserveren kan afsende ved alarm, logge værdier m.m. Tilslutning til CTS-anlæg Webserveren kan som standard kommunikere via følgende protokoller: - Modbus RTU RS485 - Modbus TCP/IP - Bacnet TCP/IP - LON (tilkøb) - OPC server (tilkøb) - METASYS N /18\n12 Funktionsoversigt aggregat AERO Hovedfunktioner Funktion / komponent Styring af drifttider Luftregulering Temperaturregulering Reguleringssekvenser Beskrivelse Indbygget ur og døgn-/ugeur. Der kan indstilles 4 driftstider pr. dag - totalt 28 stk. Hver dag-driftsperiode kan programmeres individuelt med luftmængde/tryk. Konstant luftmængde (CAV). AIR 2 holder luftmængden konstant uafhængig af øgede trykfald over filter. Variabel luftmængde i forbindelse med zoneregulering/behovstyret ventilation (VAV). AIR 2 holder kanaltrykket konstant via en bustilkoblet tryksensor i tilluft- og/eller fraluftkanalen. Ønsket %-tryk indstilles på håndterminalen. VAV kan vælges til både en eller to tryksensorer. Når der kun vælges en tryksensor, regulerer den anden luftmængden som slave. CO2- regulering med min. luftmængde. AIR 2 styres af valgt ppm-værdi i håndterminalen. Konstant tilluftsregulering. Ønsket temperatur efter varmeflade holdes konstant uafhængig af ude- eller rumtemperatur. Aftræksreguleret med minimum- og maksimumbegrænsning i tilluftstemperatur. Tilluftstemperatur reguleres i forhold til aftrækstemperatur. Differencestyret tilluftstemperatur. Tilluftstemperatur holdes på en given undertemperatur i forhold til rumtemperatur. Anvendes ved fortrængningsventilation (diffus indblæsning). Rumreguleret med minimum/maksimumbegrænsning i tillufttemperatur. Udekompenseret setpunkt. Setpunkt kompenseres i forhold til udetemperatur. Varmesekvens: 1. Vekslerens kontrolsignal øges. 2. Varmefladens kontrolsignal øges. 3. Luftmængden sænkes, således at tilluftstemperaturen opretholdes. NB! Ved lavere udetemperatur end dimensioneret for eftervarmeflade (indstilbar tilluft, aftræk eller begge ventilatorer). Kølesekvens: 1. Kølekontrolsignal øger efter behov aftræksføler. 2. Falder temperatur under indstillet min. tilluft, starter genvinding for at hindre kondens i kanalsystemet. Systemet har eget setpunkt for spærring af kølemaskiner. Automatiske funktioner /18\n13 Funktion / komponent Filtervagt Efterkøling af elvarmeflade Pumperegulering Frostvagter Forsinket start af tilluftsventilator Renblæsningsdrift Beskrivelse Alarm afgives, når indstillet værdi er oversteget. Ønsket maksimal tryk over filtret kan ændres. Før aggregatet stopper, kobles varmefladen ud, og fladen nedkøles (både ved manuel- og autodrift). Pumpe for varmtvands- og/eller køleflade for vand køres automatisk ved behov, konstant eller temperaturstyret ved ønsket udetemperatur. Vandvarmeflade: Når indstillet returvandstemperatur underskrides, blinker displayet ALARM, aggregatet stopper, og spjældet lukkes. Ved strømafbrud lukker spjældene automatisk (kun med vandvarmeflade) Tilluftstemperatur: Når tilluftstemperatur underskrider ønske temperatur, sker det samme som ovenfor. Hvis tilluftstemperaturen er 15 grader lavere end setpunktet i mere end 10 min. Ved start af aggregatet starter fraluftsventilatoren først og kører 1 min, før tilluftsventilatoren starter. Dette setpunkt er justerbart (Default 1 min). Roterende varmeveksler roterer nogle omdrejninger i et fastsat interval, når aggregatet er i drift, og der ikke foreligger noget varmebehov, og rotoren står stille. Dette for at forhindre tilstopning af luftkanalerne i rotoren samt rotorsig /18\n14 Funktionsoversigt flader AERO Varmealternativer Funktion / komponent Elektrisk varmeflade (leveres med valgfri effekt) Afkøling Vandvarmeflade Beskrivelse Når elektrisk flade tilkobles, vil funktionen automatisk aktiveres. Fladen styres i 1-5 trin (afhængig af effekt). Ved 1., 2. eller 3. trin er 1. trin altid triacreguleret. Ved varmebehov styres effekten i sekvens med varmeveksleren. Ved lave lufthastigheder styres effekten automatisk ned, for at elstavene ikke skal bliver overophedet. Elvarmefladen efterkøles i 3 min., når aggregatet stopper, hvis det har været i drift. Efterkølingstiden kan vælges mellem 0-10 min. Leveres i 2 effektvarianter. Når vandvarmefladen tilkobles, vil funktionen automatisk aktiveres. Ved varmebehov styres shuntmotoren i sekvens med varmeveksleren. Pumpestyring Eventuel pumpe strømforsynes direkte via aggregatets styreskab. Der kan vælges mellem 3 alternativer for pumpestyring: 1. Konstant. 2. Automatisk start ved udetemperatur lavere end +15 C. 3. Automatisk start ved varmebehov. Frostsikring Ved frostfare i fladen stoppes aggregatet automatisk. Funktionen sørger for at holde en minimum returvands-temperatur på +7 C (valgfrit mellem +2 C og +12 C). Når aggregatet stoppes, holdes temperaturen i fladen på +25 C for at undgå frost ved aggregatets opstart. Kølealternativer Funktion / komponent Kølealternativer Kølevalg Genstartstid Beskrivelse Integreret køling leveres færdigmonteret i separat sektion, testet fra fabrik. Køleflade for DX (direkte ekspansion). Kølesystemet skal monteres af kølemontør. Køleflade til isvand (kanalmonteret) leveres med 3-vejs shuntventil og reguleringsmotor. Startudstyr til pumpe er indbygget (tilkøb) i automatikboksen og både styre- og strømkabler er ved levering tilkoblet automatiboksen og ligger fastgjort på aggregatet, klar til tilkobling i klemmer på fladen. Hovedtilførsel og kabler til styrestrøm skal føres til kølemaskiner af el-installatør. I automatikboksen findes udgange til flere typer køleregulering. Reguleringstype kan vælges mellem 1. trin, 2. trin, 3. trin (binær), 3. trin (i sekvens) eller 4. trin. 1. Trinløs regulering - tilslutning til styresignal 0-10 V DC for trinløs regulering af shuntventil til isvand eller frekvensreguleret køling trin - tilslutning til fritliggende kontakt for start/stop af kølekompressor trin - tilslutning til fritliggende kontakt til start/stop af kølekompressor. 4. Binær - 2 stk. kølekompressorer kan køres i 3 trin. Den tid det tager, fra kølemaskinen stopper, til den kan startes påny. Dette for at hindre at kølemaskinen starter og stopper uafbrudt. Der er også egne indstillinger for antal starter pr. time /18\n15 Funktionsoversigt kommunikation AERO Eksterne funktioner AIR 2 er et automatiksystem, der bygger på BUS-teknologi og kan derfor automatisk overføre driftstilstande og fejlmeldinger til et overordnet system via forskellige løsninger. 1. Funktioner kan styres/overvåges via potentialfrie udgange på styrekortets (MASTER) rækkeklemme. Funktion / komponent Eksternt stop af aggregat Brand- / røgvarslerfunktion Ekstern dagdrift på aggregatet Aggregat i drift Fejlmelding Beskrivelse Brandalarm, røgdetektor, lysbryder etc. 1. Aggregataftræk kører mellem 1-100% (indstilbart), tilluft stopper. 2. Tilluft kører mellem 1-100% (indstilbart), aftræk stopper. 3. Begge ventilatorer kører mellem 1-100% (indstilbart). 4. Begge ventilatorer stopper. Timer for overtidsdrift etc. Separat relæ tænder, når aggregatet kører. Afbryder når aggregatet ikke kører. A og B tænder, når der er en alarm. 2. Ekstern kommunikation Mulighed for kommunikation via CTS-anlæg: Modbus, Bacnet (standard). OPC-server, Metasys N2, LON (tilkøb). Alarmfunktioner SMART har over 100 alarmfunktioner, som alle kan aflæses i klartekst i displayet på håndterminalen. Alarmen tilbagestilles automatisk, når fejlårsagen rettes eller ved manuel tilbagestilling på terminalen. Alarmfunktionerne aktiverer fritliggende tændte kontakter til fællesalarm A eller B. Nedenunder står nogle eksempler. Funktion / komponent Fællesalarm A (aggregatet stopper efter udløst alarm) Fællesalarm B (Aggregatet fortsætter med at køre efter udløst alarm) Beskrivelse Defekte temperaturfølere. Temperatur under alarmgrænse. Temperatur under indstillet værdi. Udløst brandtermostat ved elvarmeflade. Udløst frostvagt for vandvarmeflade. Fejl i styreenheden. Udløst tillufts-/aftræksmotor. Fejl i frekvensomformer tilluft/aftræk. Udløst ekstern brand/røgalarm. Tillufts-/aftræksmængde over/under indstillet værdi. Tillufts-/aftræksfilter snavset. Rotationsvagt for roterende varmeveksler udløst. Fejlkøling /18\n16 Tilbehør automatik AIR 2 Automatik EXHAUSTO tilbyder forskellige tilbehørskomponenter til AIR 2 automatikken. Rumføler ETF-998-H Rumføler til registrering af rumtemperatur. Rumføleren er beregnet til montering på væg eller indsættelse i vægboks. Polarhvid IP20 Timer-ur DI-8001 Styretavle med optræksur og drifts-/fejlindikering for start af ventilation uden for indstillede drifttider. Styretavlen er beregnet til montering på væg eller indsættelse i dobbelt vægboks. Ventilationaggregatet kører 0-6 timer med automatisk stop. Polarhvid IP20 Optræksur GI Optræksur til start af ventilation uden for indstillede drifttider. Optræksuret er beregnet til montering på væg eller indsættelse i vægboks. Ventilationsaggregatet kører 0-6 timer med automatisk stop. Polarhvid IP20 Impulskontakt RS16/1PH+T47 Kontakt til start af ventilation uden for indstillede driftstider. Kontakten er beregnet il montering på væg eller indsættelse i vægboks. Ventilationsaggregatet efter indstillet tid i aggregatets interne timerindstilling. Automatisk stop. Polarhvid IP /18\n17 Bevægelsesføler PIR-TF-550-DT Hvid bevægelsesdetektor for automatisk start og stop. Detektoren har et dækningsområde på 110. For uønsket start og stop kan forsinkelse lægges ind. Startforsinkelse: 0-10 min / Stopforsinkelse: 5 sek min. Temperatur -20 C C. Røgdetektor UG-3-A40 Unigard røgdetektor er specielt udviklet til måling af røggasser i ventilationskanaler. Detektoren kan placeres i aggregatet eller eftermonteres i kanalen. Ved placering i aggregatets luftindtag eller i indtagskanalen, skal detektoren tilsluttes "BRANN". Ved placering i aggregatets fraluftudkast eller i aftrækskanalen skal detektoren tilsluttes "EKST. HØY". Type optisk/temperatur -20 C til +50 C. Kapsling IP54. A-sense CO2 luftkvalitetsmåler TE-1000 TE-1001 TE-1022 TE-1023 Analoge udgange er forhåndsprogrammeret og kan ændres ved hjælp af PC og serviceprogrammet. En mikroprocessor kontrollerer sensorens funktion og sørger for, at den ikke "drifter". Kalibrering er udført fra fabrik og er ikke nødvendig før efter minimum 5 år. A-SENSE kan leveres med eller uden display for visning af CO2 og temperatur. A-SENSE kan også leveres som regulator, der styrer direkte mod VAV-spjældmotor. Måleområde: - Temperatur 0 C C - CO ppm Omgivelsestemperatur 0 C C Omgivelsesfugt 0% - 95% RH Trykføler PTH-6202 Til trykregulering af ventilationsaggregatet. Trykføleren kobles til NA2 Master via modbus kommunikation /18\n18 Rumtermostat AL24A1/T Rumtermostat til styring af zonevarmeflader. Rumtermostaten har en intern føler, men kan også tilkobles en ekstern kanalføler. Rumtermostaten er beregnet til montering på væggen. Termostatens strømforsyning forigles over statusudgangen til ventilatoren. Kapsling IP20 Kanalføler TG-K340 Føleren monteres i aftrækskanalen og tilkobles rumtermostat AL24A1/T, hvis ikke intern føler i rumtermostaten benyttes /18\n19 Ventilation og Indeklima EXHAUSTO A/S er ejet af den danske VKR Holding koncern og er en del af forretningsområdet for Ventilation og Indeklima. Gruppen er blandt de ledende virksomheder med løsninger inden for energivenlig mekanisk, naturlig og hybridventilation på det nordeuropæiske marked. EXHAUSTO A/S er ejet af den danske VKR Holding koncern og er en del af forretningsområdet for Ventilation og Indeklima. Gruppen er blandt de ledende virksomheder med løsninger inden for energivenlig mekanisk, naturlig og hybridventilation på det nordeuropæiske marked. Ventilation & Indeklima har som mål at tilbyde vores kunder innovative og energieffektive løsninger til sikring af et godt indeklima i såvel nyt som eksisterende byggeri. Vi arbejder med energieffektive ventilationsløsninger, grøn og energineutral køling samt innovative og kompakte rumopvarmingsløsninger. Målsætningen er at være blandt de absolut førende inden for området med fokus på høj produktkvalitet, høje virkningsgrader og dermed et energiforbrug, som sætter nye standarder for branchen. Vi opererer på de nord- og centraleuropæiske markeder hvor vi tilbyder produkter og systemer, der er velegnede til en lang række af bygninger, herunder erhvervsbyggeri, skoler, institutioner, hospitaler og private boliger. EXHAUSTO A/S Odensevej 76 DK-5555 Langeskov Tel Fax


edgemo - it instinct · Citrix HDX 3D Pro test-setup\nHome Forretningsområder Citrix infrastruktur Citrix HDX 3D Pro test-setup\nKrævende programmer fra fx Autodesk, Adobe, ANSYS, Revit, SolidWorks eller Siemens...\nAfviklet på en workstation...\nDet kunne være starten på en gyser om kopiering af tegningerne på en ny dansk opfindelse, som nu er ”Made in China”. Det kunne også være hverdagen for mange danske virksomheder – Asien eller ej.\nedgemo har aflivet gyseren og bevist sammen med blandt andre arkitektfirmaet C.F. Møller, hvordan grafik- og beregningstunge opgaver kan centraliseres på servere med Citrix HDX 3D Pro. En centralisering som også tilgodeser arkitekter, grafikere og andres behov for at kunne arbejde hjemmefra.\nLæs mere i case storyen om C.F. Møller og edgemo's udforskning af virtualiserede workstations. Her fortæller C.F. Møller's construction architect, Kristian Kvistgaard, hvordan Citrix HDX 3D Pro blandt andet egner sig utroligt godt til projektarbejde. Og Citrix-konsulent Jesper Graff Ebbesen tilføjer et godt råd: "Undlad at size serveren til formålet, før du har analyseret dine potentielle HDX-brugere".\nErfaringerne udbygges løbende med stresstests på tyndere linier, forskellige devices og applikationer samt placeringer nationalt og globalt. Tilmeld dig edgemo nyhedsbrevet og få del i erfaringsudvekslingen.\ncitrix_hdx_3d_pro__cf_moeller.pdf (224.1 KB)