Interviews, anmeldelser, morskab, nekrologer, og supertopmaxmegetmere. - PDF\nInterviews, anmeldelser, morskab, nekrologer, og supertopmaxmegetmere.\nDownload "Interviews, anmeldelser, morskab, nekrologer, og supertopmaxmegetmere."\n1 Interviews, anmeldelser, morskab, nekrologer, og supertopmaxmegetmere. 1\n2 Kolofon Redacteur emeritus Carsten Fogh Nielsen Ansvarshavende redaktør Peter Lind Redaktionen Jon Rostgaard Boiesen Jon Auring Grimm Jes Harfeld Rasmus Hougaard Kim Lützhøft Jensen Jacob Lautrup Kristensen Johannes Busted Larsen Marie Larsen Sanne Lodahl DOXA Online DOXAs mailadresse Næste deadline Fredag, d Illustrationer Johannes Busted Larsen Foto og illustrationer Sanne Lodahl Forbehold Indlæg i DOXA repræsenterer ikke Instituttets eller redaktionens officielle holdning, med mindre dette er specifikt angivet. Layout Peter Lind 2 2\n3 Indhold 5 Leder af Jes Harfeld 8 Den vellykkede fornærmelse Interview med Henrik Bjerre af Rasmus Hougaard 12 Info fra Ringgadebiblioteket af Bo Mønsted 17 Dobbeltgængerens død - Nekrolog over Højholt af Brian Benjamin Hansen 21 Anmeldese af Om tilblivelse og tilintetgørelse af Niels Jakob Harbo 25 Interview: Jonathan Dancy af Jakob Mølbjerg og Jon Auring Grimm 30 Anmeldelse af Wittgenstein og videnskaberne af Marie Larsen 36 Nekrolog over Derrida af Katja Brøgger Jensen 45 Hammer n af Johannes Busted Larsen 46 Interview: Stephen Toulmin af Jon Rostgaard Boiesen 48 Filosofi i sommerlandet II af Jon Rostgaard Boiesen 56 I Fart af Sanne Lodahl 58 Interview: R. Jay Wallace Af Jacob Lautrup Kristensen 62 The end of history Af Jon Rostgaard Boiesen 63 Bagsidens Bagside Af Peter Lind 34 Om det uetiske i at spise økologisk ko af Andreas Møller Jørgensen 3\n5 Etik, natur og eklatant deltagermangel - Efterårsakademiet 2004 Af Jes Harfeld Leder Fra den 18. til den 22. oktober blev Efterårsakademiet (tidligere Forårsakademiet ) afholdt ved Center for filosofi ved Syddansk Universitet i Odense. Det er formålet med Efterårsakademiet at give de overbygningsstuderende i filosofi og idéhistorie fra hele landet (Aarhus, København, Roskilde, Aalborg og Odense) mulighed for at mødes en uge og intensivt smage på et mere eller mindre snævert specificeret filosofisk emneområde. Det er med andre ord en mulighed for at rive en uge ud af kalenderen og bruge den på at lytte til og diskutere med såvel nogle af de fremmeste filosoffer på den danske filosofiscene som filosofistuderende fra hele landet. I denne omgang kunne man f.eks. opleve Peter Kemp, Hans Fink, Erich Klawonn, Mogens Pahuus + datter, Klemens Kappel og en række andre af de bedste tænkere, som dansk filosofi har at byde på. Desuden behøver man ikke at frygte, at man kommer til at misse nogle af sine normale forelæsninger, da alle overbygningsseminarer i filosofi landet over er suspenderet til fordel for Efterårsakademiet. Det burde altså være et gedigent tilløbsstykke af en konference. Det er det bare ikke. Titlen for dette års Efterårsakademi var Etik og Natur og dækkede over et bredt spektrum af filosofiske tilgange til emnet. Mandag var sat i bioetikkens tegn med Morten Diges indlæg omkring etiske overvejelser ved eugenik og Kasper Lippert-Rasmussens forelæsning: Naturlige versus sociale forskelle: Om adfærdsgenetik, sociobiologi og ideologi. Tirsdagen var det tidslige fundament for etik og natur i klassisk tysk filosofi, hvor Anders Moe, Peter Wolsing og Morten Haugård havde Schelling, Kierkegaard, tidlig tysk idealisme og den praktiske fornuft hos Kant under behandling. Onsdag var mere moderne i sit fokus på virksomhedsetik og miljøetik. Her var indlæggene fra Jacob Rendtorff (Bæredygtighed og etiske principper. Om miljø- og virksomhedsetik), Karsten Klint Jensen (Miljøetik), Peter Kemp (Natur, historie og etik) og Asger Sørensen (Batailles generelle økonomi). Torsdag formiddag blev man vækket af en opsang fra Klemens Kappel med et foredrag, som med en let omskrivelse af Toulmins berømte titel, kunne have heddet: How medicine saved the life of ethics by faking being something special. Kappel var i det oprindelige program sat ind om mandagen efter Dige, hvor man med rette kunne have forventet en del skududveksling. Desværre kunne han ikke komme om mandagen og vi må længselsfuldt vente til en anden gang med at se Morten Dige og Klemens Kappel kaste tavlekridt efter hinanden. Resten af torsdagen stod i far og datter 5\n6 Leder Pahuus navn. Anne-Marie selvfølgelig om Løgstrup og Hannah Arendt og Mogens om etikken i relation til behov og andre drivkræfter et bud på en livsfilosofisk naturalisme. Endelig sluttede fredag af med temaet, etisk naturalisme, og de store kanoner var kørt i stilling med Hans Fink (Naturalisme og kompromisløs anti-anti-realisme i etikken) og Erich Klawonn (Forsøg på en fænomenologisk rekonstruktion af begrebet om normativitet) mens akademiarrangør, Lars Binderup fik lov til at slutte af med et foredrag om moderne metaetisk naturalisme og den naturalistiske fejlslutning. Jeg havde på forhånd forholdt mig til, at der var ting, som jeg synes så rigtig interessante ud og ting, som jeg synes så ud til hmm, ikke helt at være min filosofiske boldbane. Jeg havde således bestemt mig for at shoppe imellem dagene i stedet for at sidde og falde hen til forelæsninger, som ingen interesse havde for mig. Mandag, onsdag og torsdag så fagligt meget spændende ud, mens jeg tirsdag og fredag havde tænkt mig at få indhentet noget af det forsømte fra livet udenfor filosofiens besnærende sfære. Der gik dog ikke så længe på akademiet, inden jeg havde fået dårlig samvittighed over denne zapper-generationsmentalitet. Den slags selektiv akademik fungerer nemlig bedst, når man er en smule anonymiseret, hvilket er så godt som umuligt, når det stort opslåede Efterårsakademi foregår i et klasselokale med plads til ca. 30 mennesker og under halvdelen af stolene er besatte. Men til trods for mit lagdelte selvs indbyrdes kamp lykkedes det mig at gennemføre min plan og delvis udeblivelse/tilstedeværelse; i den forbindelse var argumentationen overfor mig selv, at der nu var endnu større chance for, at jeg ville blive opdaget, hvis jeg faldt i søvn (snorken under en paneldiskussion mellem Fink og Klawonn det kunne være kønt, kunne det), og desuden følte jeg mig for doven. Umiddelbart efter min første befippelse og selvgenbekræftelse af plan A, slog et andet spørgsmål dog hurtigt sine klør i min hjernebark: Hvor er folk henne? Eller måske var det mere noget i retningen af: Hvorfor Fanden er der ingen mennesker her? Jeg kunne prompte og uden de store empiriske undersøgelser fastslå, at jeg var den eneste studerende fra Aarhus, som var tilstede. Dette i sig selv var lidt nedslående og ærligt talt lidt overraskende, da jeg klart har på fornemmelsen, at det trods alt ikke er alle overbygningsstuderende på filosofi i Aarhus, som har Jochen Hörishc s tilgang til etik: Man tut, was man tut. Så hvor var disse etiske århusianere henne? Jeg fik dog hurtigt en fornemmelse af, hvem de andre mennesker i den intime gruppe tilhørere var, og sørgeligt nok har filosofiens århusafdeling ikke mere at skamme sig over end de andre institutter landet over. Jeg mødte en enkelt Københavner, ingen fra Aalborg, ingen fra Roskilde og resten var en gruppe der til forveksling kunne ligne en odenseansk version af de tordenskjoldske soldater, som vi også kender her i Aarhus. Jeg skal her indskyde, at jeg ikke var rundt og spørge hver enkelt om deres instituttilhørsforhold, så hvis der er en forsmået ålborgenser, som læser disse ord, så undskylder jeg på forhånd. Men det grusomme og hånlige faktum er, at vi sad mennesker til en konference, for hvilken man i en uge havde lukket al overbygningsaktivitet på samtlige landets filosofiske institutter. Jeg vil ikke i det indeværende begynde at gå ind på en diskussion af, hvad en evt. mindstegrænse eller smertegrænse burde være i forhold til deltagerantallet ved Efterårsakademiet. Lad mig dog forslå, at ca. 15 er et direkte latterligt lavt tal, som ikke berettiger aflysning af overbygningsundervisning på endog et eneste 6\n7 institut. Samtidig må man vel indse, at de få enkeltmandsbesøg, der kom udefra, ikke er nok til at gøre konferencen til en interinstitutionel begivenhed. Efterårsakademiet 2004 var i sin funktion et odenseansk foretagende af høj faglig kvalitet, som en gruppe af de studerende ved Center for filosofi ved Syddansk Universitet nød ganske godt af. Der kan kun være én dom: Efterårsakademiets idé er ganske simpelt gået tabt. Der er altså et eller andet, der er gået helt grueligt galt. Men hvad? Jeg havde under ugen en samtale med Lars Binderup (lektor i filosofi i Odense og en af dette års arrangører) netop om dette emne. Flere ting var oppe og vende i den forbindelse. Kunne man måske tænke sig, at tidspunktet havde noget at gøre med sagen? Vil uge 43 uden overbygningsundervisning blot blive opfattet som en forlængelse af efterårsferien? Umiddelbart forestiller jeg mig ikke, at dette kunne være en særlig stor faktor. Jeg ser derimod to ret markante grunde til, at Efterårsakademiet er blevet syltet i de studerendes kalendere: 1) Rejse og indlogering. 2) Reklame, eller mangel på samme. Til det første punkt skal man lægge en argumentation på 362 kr. i en returbillet til Odense fra Aarhus (og mere end det fra Aalborg og København) samt betaling for overnatning et sted i Odense (sovesalsseng 160 kr. per nat). Jeg var selv så heldig, at have adgang til en sovesofa i en vens forældres hus ikke langt fra universitetet, men det er vel åbenlyst, at det ikke kan være en mulighed hos ret mange. Der blev på Efterårsakademiet på et tidspunkt nævnt (måske af Lars Binderup), at nogle af de studerende fra Odense vist nok havde tilbudt at indlogere folk hos dem selv privat. Jeg ved ikke, hvor mange dette kunne gøres for, og samtidig var det jo lidt sent og få den slags at vide på selve konferencen. Hvilket bringer mig videre til mit andet punkt omkring manglen på reklame. Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide, hvor mange mennesker der på instituttet i Aarhus (og de andre store byer minus Odense) var klar over, at Efterårsakademiet løb af stabelen, og hvad det handlede om. Jeg synes hverken, jeg har set ret mange opslag eller hørt nogen tale for eller om det. Har det simpelthen været for dårligt planlagt rent markedsføringsmæssigt? Hvis der ikke er nogen, som ved at Efterårsakademiet finder sted og hvor det finder sted og hvad programmet er og hvad de praktiske omstændigheder byder på, så er det vel også meget at forvente, at der er nogen, der dukker op. Endelig kunne der måske være en emnemæssig grund til manglen på deltagere. Måske var emnet, etik og natur ikke tillokkende nok for det store fraværende flertal. Eller måske var der for stor spredning i temaerne, og folk gad ikke shoppe, som jeg gjorde det. Eller, eller, eller måske var det en kombination af alle de ovenstående grunde og andre, som ikke er nævnt her. Eller, eller, eller gættelegen kunne fortsætte. Og gættelegen bør fortsætte, men det skal ikke være i hænderne på denne skribent. Nu må de ansvarlige på institutterne landet over tage teten og lægge hovederne i blød sammen. Hvad vil de/vi med Efterårsakademiet? Det må under alle omstændigheder ikke blot være blevet en rygmarvsreaktion uden ment formål. Der er en god gammel traver, der siger: Hvis det er værd at gøre, så er det også værd at gøre ordentligt. Det kunne så være overskriften, når næste Efterårsakademi skal planlægges. Leder 7\n8 Interview Den vellykkede fornærmelse: Interview med Henrik Jøker Bjerre Af Rasmus Hougaard Nu håber jeg ikke jeg fornærmer nogen om igen: Nu håber jeg jeg fornærmer nogen!!! Jeg håber jeg siger (eller skriver) noget du ikke forventede. Træder dig lidt over tæerne. Men på den gode måde. Og du har jo egentlig ikke så meget at sige, eftersom dette er envejskommunikation. Men efter at have talt med vores nye Ph.D.-studerende Henrik Jøker Bjerre har jeg erfaret, at det ikke behøver at være dårligt, hverken at blive fornærmet eller at jeg styrer samtalen. Jeg er nemlig Tamada, hvilket er den, der styrer bordet i den georgiske taletradition. Den der sørger for at holde talen i gang og introducere folk for hinanden. Og nu er det min fornemme pligt at introducere dig for Henrik Jøker. DOXA: Fortæl om hvordan du endte med at læse filosofi. spørgsmål med mine venner. Troede jeg skulle læse enten spansk eller journalistik, det var i hvert fald det jeg sagde hvis nogen spurgte hvad jeg ville. Men i sidste ende blev det filosofi, da jeg måtte erkende, at der ville ligge en masse uafklarede spørgsmål, hvis jeg ikke fik styr på filosofien. Så jeg startede på Aarhus Universitet i 93. Selvom det startede med at være etikken der var spændende, kom jeg faktisk væk fra det i mange år, og læste i stedet mere erkendelsesteori og metafysik især centreret omkring Kant, Heidegger og Wittgenstein. Jeg skrev speciale om Wittgenstein, efter at have arbejdet med bl.a. Frege og Dummett. Specialet handlede om det uudsigelige og det etiske i Tractatus, og på denne måde kom jeg tilbage til etikken. Det centrale i Tractatus etik er så at sige, at den ikke er der. Der findes ingen etiske sætninger, som det hedder. Mit Ph.d.-projekt handler nu om Kants moralfilosofi og nutidige fortolkninger af den. HJB: Jeg var efter gymnasiet optaget af moralske og politiske spørgsmål i almindelighed, og diskuterede ofte etiske DOXA: Ja, for når man taler om Wittgenstein plejer det ikke at være etikken der er det mest åbenlyse! Så hvordan relaterer det til dit Ph.d.- projekt? HJB: Her er der en klar linie mellem mit speciale om Wittgenstein og mit nuværende projekt om Kant. Det bunder i en slags forbud; man kan ikke udtrykke etikken i sætninger, da det er forkert at mene man kan udsige hvori det moralske består. Det er det der er fælles i Kants moralfilosofi og Wittgensteins etik. For Kant kan ingen empirisk forestilling udgøre opfyldelsen af moralloven. Der er altså et forbud 8\n9 stadig lidt et ben i hver lejr (den analytiske og den psyko-analytiske), men hælder mest til i ek og co. Nu er jeg jo ikke så langt i projektet endnu, så jeg er lidt i tvivl om i hvor høj grad de to retninger kan forbindes, eller om jeg snarere kommer til at påvise nogle begrænsninger i McDowells fortolkning. DOXA (foretager her et elegant emneskift): Du har også beskæftiget dig med fiskeri i Kazakhstan? Interview mod at forestille sig, at man har udtrykt det moralske. Derimod bør vi være bevidste om at det moralske er noget aldrig afsluttet, og ikkeperfekt; vi skal være åbne for helt nye måder at tænke moralsk på. Det er så at sige vores etiske forpligtelse. DOXA: Der er vel en lighed med Løgstrups etiske fordring? HJB: Ja, det er jeg også bevidst om; ved det at fordringen er radikal og uudsigelig. HJB: Ja, jeg har været med i et fiskeriprojekt ved Aralsøen i Kazakhstan i 10 år, og har opholdt mig i landet i sammenlagt godt et år. Deraf var jeg derovre et halvt år i praktik i vores projekt, der er et NGO-projekt støttet af Danida. Min rolle var primært som go-betweener ; Jeg kendte til de lokale forhold, og kunne derved hjælpe danske specialister, fiskere, biologer, administratorer og lignende med at udføre deres arbejde. Samtidig kunne jeg forklare lokale folk om danskerne og formålet med deres arbejde osv. Jeg har også et sidefag i russisk på grund af dette, og så har jeg samlet et par kazakhiske brokker op hist og her, og lært en enkelt sang. Det har jeg erfaret er en kulturel murbrækker: at synge en sang. DOXA: Og det bruger du i dit Ph.d.-arbejde? Jeg bruger i projektet to retninger i min fortolkning af Kant. For det første den analytiske tradition, med McDowell som prøver at HJB: Jeg har helt klart mange ting med fra reaktualisere flere ting hos Kant. For det andet Kazakhstan. Jeg arbejder f.eks. med hvad bruger jeg en slovensk filosof, Alenka handling vil sige, og det at udføre en handling i Zupanèiè, som er elev af Slavoj Þiþek. Hun er en given situation, en sammenhæng. For den ene af hans to n rmeste kolleger i det, han eksempel at sætte noget nyt i værk, som da vi kalder deres partitrojka: Þiþek, Zupanèiè og kom og skulle hjælpe fiskeriet i gang ved Mladen Dolar. Det handler om at genl se Kant Aralsøen. Fiskeriet var ophørt tyve år tidligere, og den tyske idealisme ved hj lp af Lacans fordi fiskene var døde, søen var skrumpet ind psykoanalyse, og der er lagt meget vægt på og saltet til, og mange af fiskernes handling, tro, subjektivitet og frihed. Jeg har selvforestilling var, at de var nogle katastrofe- 9\n10 Interview ramte tilfælde, der ikke kunne andet end at leve af regeringens bistand. Så kom vi danskere og sagde der er fisk i søen vi vidste, at der var blevet sat nogle skrubber ud en del år tidligere, og dem skulle vi i gang med at fiske. De kazakhstanske fiskere havde aldrig prøvet at fange skrubber, og rigtig mange troede simpelthen ikke på at det kunne lade sig gøre at genskabe et fiskeri på Aralsøen: det var et umuligt projekt! Dét har jeg oplevet den ene gang efter den anden derovre: vi siger til hinanden at det her kan ikke lade sig gøre og så sker det alligevel. Så det at gøre noget som nogen siger ikke kan lade sig gøre, har været en inspiration for mig, en drivkraft til at forsøge filosofisk at forstå hvad man kan sige om at handle. Mødet med den fremmede anden er en anden dimension i det arbejde. Det som vi i Danmark snakker om i forbindelse med bl.a. integration af indvandrere, er desværre præget af en alvorlig udbredt misforståelse. Den har måske altid været der, bare på en anden måde. Hvor vi i gamle dage nok havde en mere ligefrem racisme, taler vi i dag om at forstå den anden på vedkommendes egne præmisser. Men det er at hinanden direkte. Så kan han tilgive dig og I kan komme ud over alt det kulturelle, le over misforståelsen, osv. Der er en frisættelse i overtrædelsen; Den vellykkede fornærmelse. En anden mulighed for at møde hinanden er i arbejdet. Når de danske fiskere var ude at fiske med deres kazakhstanske kollegaer, skabte det en fællesskabsfølelse, en solidaritet. Traditionelle udviklingsorganisationer som UNDP havde sværere ved at komme igennem med deres hjælp, hvor vi gennem mødet gjorde det nemmere at skabe noget nyt. Og så kom der jo gerne konfrontationer, når frustrationerne havde ophobet sig: Hvad bilder I jer egentlig ind?, Dumme danskere, Komme her og tro I ved noget osv. Så fik vi talt det igennem, og når det var overkommet var det lettere at arbejde. Vi havde opnået en frihed. I al vores multikulturalisme mangler vi et frigørende element. Vi skal ikke gå til den anden med forventningen om, at det kan han jo ikke forstå på grund af kulturelle forskelle. Vi skal have samme ambition på den andens vegne, som på egne, for virkelig at kunne snakke sammen. På den måde kan vi så skabe grundlaget for en ny virkelighed sammen. Mange mener vi skal finde en måde at tolerere, at mennesker er på en bestemt måde. De er sådan og jeg er sådan, og det er bare kulturelle forskelle. NEJ! Arbejd sammen. Diskuter. Uanset forskellig kulturel eller religiøs baggrund. Det handler om at vi alle som reducere den anden til repræsentant for en kultur og skik. Man møder først virkelig den anden, når man gir fanden i disse kulturelle forskelle og traditioner. Det kan for eksempel være meget produktivt at komme til at fornærme den anden, fordi man ikke tager hensyn til kulturelle begrænsninger, men vil hinanden noget. Når man overtræder alle hans regler for god skik der kan man se subjekter har de samme vilkår: Jeg er bestemt 10\n11 af min kultur, men kan altid stille spørgsmål til den: Hvorfor er jeg det, min kultur siger jeg er? Det spørgsmål må vi ikke glemme, at den anden også er i stand til at stille sig DOXA: Lidt perspektivering af den vellykkede fornærmelse: En af mine venner har argumenteret over for mig, at den eneste måde at behandle Dronning Margrethe retfærdigt på, er, at smide en lagkage i hovedet af hende, fordi den lagkage er den samme som den du smider i hovedet på enhver anden. Hvad mener du? HJB: Selvom det er et sjovt eksempel, så synes jeg ikke det forekommer dækkende for den vellykkede fornærmelse. Men det bringer et element op, som vi ikke kom omkring, da vi snakkede sammen. Nemlig at der altid er magt på spil i en fornærmelse. Hvis jeg f.eks. fornærmer et menneske, samtidig med at jeg reelt (måske ubevidst) ikke er klar til at acceptere at den anden reagerer og slår tilbage, så fungerer det ikke. Det ville f.eks. gælde en sexistisk chef. Lidt på samme måde (men omvendt) med Margrethe: Hun sidder på magten, og hvis jeg kaster en lagkage, vil det efter al sandsynlighed ikke ændre på vort forhold. Tværtimod. Hun og hendes vil være tvunget til hurtig og hårdhændet magtanvendelse. Det vil sige det FASTHOLDER vores distance. På det personlige plan ville det altså være mere produktivt f.eks. at kritisere hendes kunst uden 11 fine fornemmelser, påvise at nytårstalen er blevet mere og mere tandløs, eller sige Hva så Margrethe, kan jeg ikke bomme en smøg af dig?. I forhold til det samfundsmæssige i spørgsmålet, er jeg mere enig: Der er udpræget behov for at afmontere den almindelige absurde hengivenhed overfor Kongehuset. Jeg tror bare, det kan gøres på mere elegante måder... Således slutter vi hvor vi startede ved de moralske og politiske spørgsmål, der åbenbart er umulige at komme udenom. Og så kongehuset, som jo er hot stuff og efterhånden obligatorisk for ethvert tidsskrift med respekt for sig selv. Jeg har efterhånden glemt alt om Tamada, og er kommet i tvivl om det er mig, Henrik eller filosofien selv der styrer samtalen? Jeg har i hvert fald fået en del at tænke over, og føler at jeg er blevet fornærmet på en overordentligt god og behagelig måde. Så jeg håber på at Henrik vil fortsætte med sine vellykkede fornærmelser til alles gavn her på filosofi. Velkommen til, Henrik! Interview\n12 Fra Ringgadebiblioteket: Af Bo Mønsted, Bibliotekar - Ringgadebiblioteket Læsepladser Tildelingen af læsepladser for efteråret udartede til det sædvanlige mareridt: Tallene var for efterårssemestret 2004, at 36 filosofistuderende måtte deles om deres 26 pladser, mens 2 måtte på venteliste. På Idéhistorie var tallene 37 til de 26 pladser, og 4 ansøgere måtte nøjes med en forhåbentlig midlertidig plads på ventelisten. Specialestuderende har efter al fornuft en slags fortrinsret til læsepladserne, og da de udgjorde halvdelen af skaren, blev der ikke mange yngre studerende, der kunne få en plads, som de ikke skulle dele med nogen, og den gamle drøm om pendlerpladser ikke tildelte pladser, som enhver kan bruge må indtil videre helt lægges til side. Enhver kan med et hurtigt blik forsikre sig om, at problemerne ikke er mindre grelle i andre dele af biblioteket: på Histories læsesal har tilstrømningen i efteråret 2004 været så massiv, at ingen, der ikke angav speciale, kunne få en fast plads, og mange af dem måtte oven i købet deles om én. eksisteret, men har efter hævdvunden ret bygget på anciennitet: først specialestuderende, siden ældre studerende og sidst alle de andre uanset hvor gode og gyldige grunde studerende med ringe anciennitet kunne angive. OK det giver os noget at holde os til, men retfærdigt virker det ikke. Det er vores fornemmelse, at brugen af læsepladserne er steget de senere år, og jeg vil da gerne påtage mig noget af skylden for det, for jeg reklamerer for pladserne overfor alle, der gider høre på mig. Senest i en artikel i Humavisen (nr. 47: 2004). Måske er der ikke optimal arbejdsro, og læsesalene er helt sikkert vildt overfyldte i perioder. Indeklimaet er ikke ligefrem noget, jeg praler af. Men til gengæld skaber læsesalene et arbejdsmiljø, som ser ud til at kunne holde de studerende i gang. Specialeskrivningen er nok den mest ensomme fase af studiet, men på læsesalen kan man finde eller selv skabe et miljø, finde ligesindede, få problemstillinger vendt helt uforpligtende og i øvrigt have håndbøger, tidsskrifter og pc er indenfor rækkevidde. Hvem ved måske en skønne dag også det trådløse netværk, vi alle drømmer om? Reglerne for tildeling har aldrig været diskuteret Det virker også lettere at holde en fornuftig åbent i den tid, Ringgadebiblioteket har 12\n13 - Læsepladser og arbejdsdisciplin når man skal hjemmefra. Vejen hen til sit eget skrivebord bliver alt for nemt gjort meget lang af avislæsning, morgenfjernsyn og lange brusebade. Så er det langt lettere at gennemføre en beslutning om at være på biblioteket kl. 9. Jeg vil godt bede fagudvalget, biblioteksudvalget og andre med interesse i sagen om at få emnet diskuteret. Gerne med Lisbeths og min deltagelse, så vi kan finde en formel for læsepladserne, der er mere rimelig end den nugældende. Men det sætter selvfølgelig nogle tanker i gang, som jeg godt vil lufte: Det er rimeligt, at man kan besætte en læseplads, så længe man skriver sit speciale, men er det rimeligt, at der ingen begrænsning er sat på den tid, man må være om det? Men nogle forsinkes i deres studier af helt legitime årsager: arbejde, familiedannelse eller praktikophold. Der bør være plads til den slags også. Og det må ikke være biblioteket, der presser folk ud af deres studier. En fast begrænsning på, hvor længe man kan have en læseplads, vil få folk til at tænke strategisk. Og derfor vil vi nok ikke få nogen som helst ansøgninger fra studerende før de er langt henne i studiet. Og det er netop de yngre årgange, jeg meget gerne også ville kunne give en læseplads. En diskussion, der ikke er helt enkel, og hvor principper og retningslinier ofte vil komme til at vige for individuelle hensyn og helst skal det. Mine argumenter for de mange læsepladser, vi har i Ringgadebiblioteket, ser ud til at holde: Netop Filosofi og Idéhistorie manglede voldsomt plads og havde derfor kun få læsepladser i deres gamle biblioteker, så de kunne umuligt udvikle nogen form for læsesalskultur. Vi ser på den daglige brug, at sådan én lige så roligt er ved at udvikle sig i jeres fag også forhåbentlig til glæde for fagene, men desværre for os med de problemer til følge, jeg lige har omtalt. Det kan godt føles, som om vi er ved at blive kvalt i vores egen succes. Undervisning Et længerevarende lobbyarbejde overfor bibliotekets fag ser ud til at have båret frugt. Vi mener, at de færdigheder i mit fag kaldet informationskompetence som historikerne opnår gennem deres kursus i Litteratur- og Informationssøgning også må være vigtig for de andre fag. Men vi forestiller os en anden model end på Historie, hvor undervisningen 13\n14 andet godt finder sted som ét samlet kursus i første semester. Kurset er grundigt, men har den indbyggede fejl, at det ikke retter sig mod en konkret opgave, så mange har glemt stoffet, når de skal bruge det til noget. Derfor forestiller vi os i Filosofi og Idéhistorie et kort grundlæggende kursus i starten af 2. semester og et videregående omkring den tid, hvor bacheloropgaven er under optræk, netop med de formål, at de studerende kan opleve, at de faktisk har brug for kurset, og at de kan bruge det til noget. Oven i det ser vi mere og mere, at der sker så meget på informationsmarkedet i løbet af studietiden, at et opfriskningskursus omkring specialetiden måske ikke ville være helt malplaceret. Et sådant skulle helt sikkert målrettes efter det emne, man vil behandle, men kunne afholdes efter flere modeller hvor biblioteket, Statsbibliotekets fagreferent og lærerne fra fagene kunne komme på banen. Det kunne laves i hold eller individuelt det er bare at komme frem med sine ønsker og behov, så vi kan se, om vi kan opfylde dem. Hjemmeside Vi har arbejdet længe på vores egen hjemmeside under Universitetets fælles design, men løber konstant ind i alle mulige forsinkelser og i det 14 problem, at vores tid er sparsom. Statsbiblioteket har kommet os til hjælp og åbnet Ringgadebibliotekets næsten helt egen SOL på adressen: https://www.statsbiblioteket.dk/webpac-ringg/ wgbroker.exe?new+-access+top.vega_dan0 Ikke lige én, man bare finder. Sig til så mailer jeg den til jer, og så går det hele meget lettere. Hjemmesiden rummer flere fordele set fra vores lille hjørne af verden, og vil snarest blive standard-åbningsside på bibliotekets maskiner: Første søgning er kun i bøger fra Ringgadebibliotekets bestand. Nederst på åbningssiden kan man udvide til Alle biblioteksenheder, hvis man hellere vil det Eller man kan klikke på Statsbibliotekets logo øverst til højre Vores egne eksemplarposter vises (som regel) først Der er direkte links til vores 5 afdelinger Systematikken fra Historie, Klassisk Arkæologi og Klassisk Filologi kan findes hér. Alerts på tidsskriftsartikler har længe været en efterspurgt vare. Drømmen er, at enhver forholdsvist enkelt kan lægge sine egne ønsker sin søgeprofil ind i en database, som derefter pr.\n15 Kampagnen for at bruge TDnet skulle gerne starte i november 2004 automatik sender besked, når der udkommer en artikel af interesse indenfor det område, som basen dækker. Eller som sender besked, når der kommer et nyt hæfte af et tidsskrift, man gerne vil følge med i. Drømmen er tæt på at gå i opfyldelse, fordi Statsbiblioteket har skaffet os en prøveadgang til en base med navnet TDnet, som skulle give os adgang til en del store engelsksprogede baser. Der arbejdes i disse uger intenst på den sidste finpudsning af den kampagne, der skal få jer til at bruge det og på den vejledning, der skal hjælpe jer vej ind i det. Vi skal nok give stor og støjende besked, når den glade dag oprinder, og vil på forhånd opfordre til, at I bruger TDnet så meget som muligt, så vi alle kan samle flest mulig erfaringer positive og negative - med det. Brok Nogle hjertesuk: Mange glemmer eller gider ikke udlånsnotere de bøger, de bare skal have med på en læseplads. Resultatet er, at ingen aner, hvor bøgerne er henne. Så gør jer lige den anstrengelse at gå rundt om udlånspc en i Ekspeditionslokalet, også selv om I bare skal bruge bogen i kort tid. Og husk, at vi skal have bogen, når I er færdige med den, så den kan blive afmeldt i udlånssystemet. En del tror, at porcelænet fra Kantinen selv rydder sig op. Det kan også godt se sådan ud, men faktisk er det rengøringen eller vores personale, der bruger arbejdstid på noget, I lige så godt kan gøre selv. Og det stjæler vores arbejdstid fra det, vi faktisk er her for at gøre, nemlig at få biblioteket til at fungere, så vi kan yde jer den bedst mulige assistance. 15\n16 DOXA NEEDS YOU! Kan du lide DOXAs layout? Eller synes du der skal gøres noget meget alvorligt ved det? Så har du nu chancen for enten at opretholde det fede look eller revolutionere det triste udseende. Grundet at vor tidligere layouter er afgået ved læsningen mangler vi nu nemlig én, der kan tage udfordringen op. Har du mod på det, så kontakt DOXA på eller den ansvarshavende redaktør på 16\n17 Dobbeltgængerens død... - nekrolog over digteren Per Højholt, Af Brian Benjamin Hansen Højholt var den største. Den mest indflydelsesrige, den mest spændende og den klogeste digter i nyere tid. Det er der slet ingen tvivl om, eller måske lidt, eller måske skal der være tvivl sådan så vi kan fortsætte med at diskutere om han nu var den største? Måske ville excentrikeren, showmanden, filosoffen fra Hørbylunde bakker have ønsket det sådan? Sandheden er den største løgn, sandheden er blot en forstokket fordom. Sådan tænkte Højholt nemlig. Han søgte i stedet udsatte egne, forposter, forkanter hvor alt eller intet er på spil. Højholt var en ægte provokatør, og måske derfor så notorisk svær at indordne og sige den største om, det lyder sgu for religiøst. Ville den største måske som Højholt finde på at skrive digte der praktisk talt ikke handler om noget? Mand, siger læseren, er der da ikke noget du vil udtrykke? Nøe, svarer man, egentlig ikke, sådan skriver Højholt i artiklen Alligevel skriver man jo en bog, af og til fra For Højholt var selve processen med en tekst ligeså vigtig som produktet. Ikke processen forstået i personlig forstand har jeg fundet mig selv med dette digt? nej, mere som metoden, måden at gøre det på. Eksperimentet med sproget, både skrevet og talt, vedblev med at være kendetegn for Højholt. Digteren opfattede han som en decideret forsker i materialet sprog. Det hele startede i egentlig forstand først med Poetens Hoved fra Denne samling viser for første gang det ganske centrale sprogkritiske projekt hos Højholt. Et projekt der efter inspiration fra især James Joyce og Stéphane Mallarmé gør op med sproglig symboltunghed og metaforer idet det viser hvordan sproget ikke er en blød og gennemsigtig masse som vi mennesker bare kan lade op med alt muligt føleri. Nej, sproget kører sit eget turbo, det har sin egen form for fungeren. Kunstnerisk aktivitet består nu i at kunstneren stiller sig til rådighed for denne sprogets fungeren helt ud i de yderste egne af den, men netop kun for at afsløre den. I alle tilfælde er der dog ingen ophøjet seer-rolle til digteren her. I Min hånd 66 og Show, begge fra 1966, fortsættes denne linie; tematisk enkelhed kombineres med alverdens sprogligt spræl. Blandt andet skriver Højholt de fantastisk sjove og befriende meningsløse digte med æg i hovedrollerne, læs dem, læs dem! Her æg nr. 2 fra Seks B-æg : Om søndagen står ægget på altanen og ser ud over kvarteret. Med skeen mades kaprifolien, den anden hånd hviler på kattens lune hoved, Det fremtrædende æg har en smuk holdning i lindealleen eller betragter sundets bølgen, Povl! 17\n18 I tiden omkring Show grundlægges endvidere en showets æstetik der fuldstændiggøres i Højholts anden poetik Intethedens grimasser fra Det er bemærkelsesværdigt og ganske særegent at den mest udadvendte og konkrete side af Højholts forfatterskab, nemlig showet, netop er forbundet med den mest teoretiske og abstrakte, nemlig poetikken. Men for det første var Højholt på ingen måde teorifjendsk, nærmest tværtimod, han gjorde eksplicit op med samtidige teorifjendske kolleger, og kan faktisk direkte opfattes som erkendelsesteoretiker. I forbindelse med eksperimentet var Højholt enig med avantgardisten Marcel Duchamp, en anden af hans store helte, i at der ikke findes nogen problemer, kun løsninger. Dette fortæller os at Højholt ikke opfattede ny erkendelse som en dialogisk størrelse der opstår ved hjælp af en langsomt fremadskridende spørgsmål-svar dialektik. Nej, erkendelse er noget helt nyt der slår ind i vort univers, en pludselig løsning. Og hvordan modtager vi så dette nye? Via fniset, latteren. En erkendelse er aldrig blot intellektuel, den er også kropslig, mente Højholt, der i artiklen Boldene i luften fra 1992 åbenlyst klagede over..den kropsforladthed, der er filosofiens problem. På denne måde klinger teori og praksis så for det andet sammen for Højholt og er to sider af samme sag. Poeten eller filosoffen kan selvfølgelig ikke blot teoretisk anbefale showet, han må også udføre det. Showets æstetik påtvinger ganske enkelt poeten at stige ned fra elfenbenstårnet, gå på scenen og investere sit digt. Vi får her en helt ny definition på digtet der herefter kun kan betragtes som det, det er i et bestemt møde mellem poeten og et bestemt publikum. Ikke to shows kan være ens. Højholt bragede igennem med sit fantastiske one-mans-show i slutningen af 60 erne og fortsatte indtil sidst i 80 erne hvor han havde opført mere end 400 shows over hele landet. En hidtil uset måde at være digter på, en kæmpe højholtsk fortjeneste. Højholt, der var stor fan af Jimmi Hendrix, var den første i Danmark til at bruge forvrængning i sine oplæsninger, og det lød simpelthen som et sandt rockhelvede når han foldede sig ud! Forstærkerne pev, folk måtte holde sig for ørerne, ingen kunne høre nogen egentlige ord i dette supersoniske improvisationshelvede. Samtidig stod manden i takt med sin oplæsning og pustede balloner op til de sprængtes med brag som kanonskrald. Noget virkede, som Lars Bukdahl siger om disse sessioner der konstant blev afbrudt af Højholt selv og hans meget pædagogiske kommentarer til de fremførte digte. Avantgarde mødte show i en humoristisk cocktail med bundsolide filosofiske pointer. Jeg ville gerne have set det Turbo fra 1968 opfatter mange (inklusive mig selv) som Højholts hovedværk. Den hurtigste digtsamling nogensinde, uforligneligt læst op af Højholt selv på den medfølgende LP hvor han bistået af Peter Kristiansen og Clemens Johansen fortolker sig frem gennem den. Samlingen er nemlig så hurtig at ord er forkortet helt vildt, er gået i stykker eller er blevet til absurde lydcollager, og hvad gør man så? Turbo er det nærmeste vi nogensinde kommer metaforens død, tror jeg. Metaforen som Højholt gennem hele sin karriere forbliver vendt mod ligger der flosset op i sporet af digtet der drøner af sted 20 cm oppe. Vi skal bare lige have et digt fra denne samling, men da vi ikke kan tage linier ud fra selve flowet (Turbo er i virkeligheden et langt digt), må vi tage et af de tre mere afrundede digte der afslutter samlingen og peger over i en anden, nemlig Punkter fra Vi tager det mest filosofiske: 18\n19 brødristeren er fuld af orm når man tænder for den begynder de at gløde men det er snart ikke til at se for de orm der vrider sig i brødristeren begynder jo at gløde når man har haft tændt for brødristeren i nogen tid Fra og med Turbo er der virkelig lagt op til eksperiment. Ikke bare med digtet og med opførelsen af det, men nu også med selve det typografiske aspekt omkring det. Den omtalte Punkter er trykt på gennemsigtigt plastik, den eneste digtsamling i dansk litteraturhistorie man altså kan tage med i bad! Rygtet går at Højholt prøvede at få den solgt gennem landets isenkrammere, altså som en slags brugsting, ikke en bog. Volumen fra 1974 er meget mere et visuelt katalog end en egentlig digtsamling; af de ord der findes i den er meget få overhovedet læselige på grund af den forvrængning og visuelle bearbejdning de har været igennem. Man betragter almindeligvis eksperimentet som foreløbigt; indtil poeten har fundet sin stil må han eksperimentere. Men Højholt når i løbet af sit forfatterskab frem til den erkendelse at eksperimentet har intrinsisk værdi. Poeten skal altså forsøge at formidle denne eksperimentelle tilstand, denne flydende praksis, for netop i den befinder der sig vigtige erfaringer. Håndholdte erfaringer så at sige. Volumen er udtryk for en meget høj, måske den højeste grad, af eksperiment hos Højholt. Et fokuseret forsøg på at blive ved med at holde boldene i luften! I 1977 indledes, som en fuldbyrdelse af denne praksis-tanke, hvad man også kunne kalde et hovedværk hos Højholt, nemlig praksis-serien. En serie på 12 små bøger, alle betitlede Praksis (+ et nummer), alle af samme format, men med forskellige farver. Faktisk var det Praksis 4, 6 og 7 der i sin tid åbnede det højholtske rum for mig og de kan kun anbefales. Der er her tale om prosa, dvs. noveller, men Højholt er dog selv i tvivl om det i virkeligheden er lyrik alligevel. Novellerne er stærkt labyrintiske, blindgyder kaldes de, inspireret af Jorge Luis Borges, Karen Blixen og Franz Kafka, og selvfølgelig stærkt eksperimenterende. Højholt udfordrer i et sært og nørklet etymologisk vandfald af ord allerede eksisterende genrer som fx anekdoten. Jeg kunne selvfølgelig blive ved at opremse fantastiske bøger fra mesterens bagkatalog der omfatter over 30 værker, men også et hav af indslag i radioen, af performances med kunstnergruppen Show Bix, kortfilmsmanuskripter, oplæsningsplader, foredrag og (som nævnt) shows på gymnasier, højskoler og i forsamlingshuse. Jeg vil dog begrænse mig til her til sidst at omtale to særlige højholtske fænomener man ikke kommer udenom. Først fænomenet Gitte. Med Gitte-monologerne (samlet udgave 1984) kom Per Højholts folkelige gennembrud for alvor. Gitte, en jysk pige med en ganske særlig jysk dialekt, spidede gang på gang småborgerligheden med sin lidt dumme og altid dybt følelsesfarvede stillingtagen til alt og alle. På en måde kan man sige at Gitte-monologerne repræsenterer en mere politisk del af Højholts forfatterskab. Det drejer sig om holdninger, men da Højholt selv blev træt af at have holdninger, fandt han på Gitte. Min egen holdning kan fortælles meget kort, sagde Højholt: Jeg er socialist, indtil vi får et altså. Men selvom Gitte på en måde var en popularisering af show-tanken og folk lå vitterlig flade af grin når Højholt optrådte med disse monologer kan man også forstå arbejdet med hende som et eksperiment med det talte sprog, med hvordan sproget i dialekten har krop, hvordan et talt sprog bestemmer hvad man overhovedet kan mene osv.. 19\n20 Det andet fænomen jeg vil nævne er bogen Auricula (der er latinsk for øre) fra Højholt betragtede selv denne bog som sit livsværk. Han havde skrevet på bogen siden 1978 og havde undervejs i skriveprocessen lagt små godbidder om den ud til diverse læsere, anmeldere og kritikere. Bogen, der er næsten 400 sider lang og skrevet i lange kringlede sætninger hvis lixtal tangerer Søren Kierkegaards, var end ikke færdig da den udkom i Der mangler (i hvert fald) et af Højholt selv omtalt kapitel om ham selv som øre (Højholt gør opmærksom på at hans eget navn anagrammatisk kan skrives som Øret Holip)! Jeg vil ikke gå nærmere i detaljer med denne bog andet end at sige at kritikere allerede har skændtes en del over den. Lars Bukdahl mener vi skal give den 30 år. Til den tid vil vi se hvor uomgængelig en del af den danske litteraturhistorie den i virkeligheden er. Ikke et forvokset forlis, men et mesterværk på højde med det bedste fra Johannes Ewald eller J.P Jacobsen. Ørerne bliver ved med at vokse. Inspireret af Bukdahl er jeg allerede træt af min indledende mådeholdenhed: Højholt var sgu den største. Det gider jeg slet ikke diskutere, den glæde skal han alligevel ikke have, den gamle. Men egentlig er jeg også træt af at skrive i datid. Det må da om noget være nekrologens fadæse at den tror de store døde mestre er datid. Højholt er den største. Det er nemlig kun hans dobbeltgænger der er død (fra Dobbeltgængerens død, Praksis 9): Som han er død, vidnet til mine overskridelser, skinnede han over mit liv: Som en sol, der undsatte mig hvert nyt baghold med bratte belysninger, blitz jeg ældedes i, og jog mig ud gennem begyndende spejle som en fisk i tumult og forvandling. Nu stråler jeg levende i et pludseligt dødvande udleveret til nye, ferske gerninger. Så hvem er død? Person-Højholt selvfølgelig, men tekst-højholt lever, den rigtige Højholt, ifølge den dobbelte Højholt altså. Så skal vi ikke i stedet diskutere hvad det så egentlig er der er udleveret os. Fx hvilke filosoffer vi skal have i sving. Er det Derrida, Heidegger, Adorno, Barthes, Blanchot, Deleuze, Bataille eller Løgstrup? Er det før-skokratikerne eller metaforteori? Jeg skal i denne forbindelse nævne en nyligt udkommet disputats fra den måske mest anerkendte Højholt forsker herhjemme, nemlig Carsten Madsen. Bogen er en stort anlagt undersøgelse af Per Højholts filosofi og digtning og er faktisk indleveret til forsvar for den filosofiske doktorgrad ved Aarhus Universitet. Tekst-Højholt er indforstået! Det er ikke følelser, solnedgange, røde roser og andet cirkusinventar den digteriske praksis handler om. Nej, det er benhårdt arbejde med sproget, det er eksperimenter, erkendelse, disputatser, refleksioner, genlæsninger, nylæsninger, gennemskrivninger og overskrivninger, brug og misbrug. Nye, ferske gerninger venter. 20\n21 Anmeldelse af Om Tilblivelse og Tilintetgørelse Af Niels Jakob Harbo Som hedengangen filosofistuderende har jeg endnu engang kastet mig over Aristoteles. Ikke fordi, der er en eksaminator og censor, der gerne vil høre et eller andet om Aristoteles substansbegreb, eller fordi studieordningen fordrer, at jeg skal aflevere en opgave. Denne gang har jeg efter utallige overtalelsesforsøg frivilligt indvilget i at anmelde ovenstående værk for Doxa. Min anmeldelse, kan jeg lige så godt indrømme med det samme, vil ikke være en filosofisk af slagsen. Min filosofiske viden er efterhånden, hvis jeg skal være nådig over for mig selv, rusten. Så i stedet for at lave en anmeldelse af det filosofiske indhold i Om Tilblivelse og Tilintetgørelse, så vil jeg fokusere på David Blochs (DB) egen udlægning af Aristoteles naturfilosofi, hvilket er temaet i Om Tilblivelse og Tilintetgørelse, og hvilke konsekvenser hans valg og fravalg har for bogen. naturfilosofi, og derefter følger selve oversættelsen. Dette er den formelle (grove) skitse af bogens opbygning. Dog melder der sig hurtigt problemer med DB s værk. Som der står skrevet i indledningen, så er bogen en revideret udgave af en prisafhandling, men der nævnes intet sted, hvad den præcise opgaveformulering er. Som læser efterlades man derfor allerede fra starten af i uvished om bogens overordnede optik, som oftest har afgørende betydning for ens egen reception af værket. Bevares, det er en oversættelse, og dette lægger DB ikke skjul på, men at det er en oversættelse, giver i sig selv ikke nogen dybere forståelse af, hvordan oversættelsen og specielt introduktionen til Aristoteles - er blevet grebet an. Her mangler jeg en filosofisk præcisering af præmisserne for oversættelsen og introduktionen (hvis der er nogle). Ganske vidt nævner DB i sin indledning nogle af de vanskeligheder, der møder en oversætter og fortolker af Aristoteles, og dette gør han for så vidt på overbevisende måde, men hvordan DB selv håndterer disse vanskeligheder i sin introduktion til Aristoteles, det står hen i det uvisse. Grundlæggende mangler der en beskrivelse af DB s egen læsestrategi. Dette problem breder hurtigt sine fangarme videre ind i værket, hvilket bla. viser sig ved, at fodnoterne er fjernet og litteraturlisten stærkt decimeret. Bogen er en redigeret version af en guldmedaljeafhandling ved Københavns Universitet i græsk og latin. Den består af 2 dele. DB s egen indledning til hovedværket og selve oversættelsen. DB s egen introduktion strækker sig over 63 sider og selve oversættelsen fylder med noter 126 sider. Således er der rigeligt med læsestof at gå i gang med. DB s egen indledning gennemgår de grundlæggende principper og temaer i Aristoteles Først og fremmest, så må der stilles spørgs- 21 Anmeldelse\n22 Anmeldelse Forfatter: Aristoteles Oversat og indledt af: David Bloch Udgivet på: Museum Tusculanums forlag, sider, 198 kr. målstegn ved, om et filosofisk værk af denne karakter kan siges at antage en populær dimension. Det er et specifikt fagfilosofisk værk, både Aristoteles eget og DB s indledning, så den antagelse er mere end tvivlsom, selvom DB med rette skriver, at der ikke kræves græskkundskaber for at læse hverken oversættelsen eller DB s egen indledning, men at der ikke kræves græskkundskaber gør ikke i sig selv et værk populært. Dernæst må det anføres, at mht. fodnoterne, så kan DB have ret i, at en stærk begrænsning af disse siges at have sin relevans. Med DB s eget udgangspunkt i, at værket skal være en populariseret udgave, så er det tvivlsomt, hvem der ville have glæde af et omfattende fodnoteapparat. På den anden side, så er det postulerede popularitetsforsøg i bedste fald en sympatisk tanke, men uden reelt indhold, grundet sværheden af begge bogens dele. Ydermere, så er der oftest meget interessante ting at hente i fodnoterne, da de kan (og burde) være et af de steder, hvor der gøres opmærk-som på andre fortolkningsmuligheder, spændende filosofiske overvejelser mm. Dermed falder den filosofisk interesserede læser, som nok er den eneste køber, i en form for vakuum, da disse er udeladt. Ganske vist er teksten udmærket litteraturliste. 22 kommenteret, og dette letter noget på min anklage, men fuldstændigt at fjerne fodnoterne, igen set i lyset af, at det ikke er et populært værk, synes jeg er en fejlvurdering. En begrænsning er i sin orden, men ikke en fuldstændig tilintetgørelse (meget apropos). Et andet, og måske mere underligt fravalg, er den meget! begrænsede litteraturliste. Ja, den er nærmest ikke eksisterende. Dette kan undre, for selv en meget selektiv liste ville afgjort have været på sin plads. Selv en nestor som T.H. Irwin nævnes ikke engang, hvis bog Aristotle s first principles er en milepæl, og som faktisk på mange måder er meget mere tilgængelig end DB selv, hvad angår skrive- og forståelsesmæssige kvaliteter. Selve litte-raturlisten fylder rent fysisk små 2 sider, og det er næsten ren brødtekst. Disse kunne med fordel have været brugt således, at de introducerende redegørelser til de forskellige værker var decimeret kraftigt til fordel for en mere udførlig litteraturliste. Også igen set i lyset af, at de nok eneste købere til bogen er filosofistuderende, da græsk- og latinstuderende må fordres at læse Aristoteles på originalsproget, og filosofistuderende ville dermed også kunne drage mere nytte af bogen, hvis der var en mere udførlig\n23 Om tilblivelse og tilintetgørelse Grundlæggende kan man sige, at DB prøver at sætte sig mellem to stole, hvad enhver, der har prøvet det, nok har fundet ud af som regel ender med, at man i panik må famle sig frem til én af stolene med efterfølgende latter til følge fra de omkringsiddende, eller at man ender på gulvet. Den ene af DB s stole (den populære) virker ikke overbevisende, både set i lyset af DB s egen indledning, som kræver et filosofisk koldt hoved, og også set i lyset af Aristoteles eget værk, som kræver en stor balje koldt vand ved siden af det kolde hoved. Den anden stol (den rent akademiske) har DB selv givet afkald på igennem sit postulat af, at dette er en populærudgave af afhandlingen, så den stol er heller ikke en mulighed at sætte sig på. Man efterlades altså læst kritisk, indrømmet i et tomrum, hvor DB ikke rigtig formår at placere sig selv og sit værk, der populært eller ej, er et fagfilosofisk værk, og her kunne DB have vundet ved at bekende kulør fra starten af. selvom det ikke fjerner den lidt tøvende startmodus. Og som man får læst sig frem i indledningen, og DB får bevæget sig længere og længere ind i værket, da ser man også, at der er en nøje afstemt fordeling mellem det rent filosofihistoriske og det filosofiske, dog med en hovedvægt på det rent filosofiske, hvilket jeg personligt synes er den rigtige vægtning. Det filosofihistoriske aspekt bliver således en garant for det mere filosofiske perspektiv, og disse ender med at supplere hinanden på udmærket vis. Dog står tilbage, at afhandlingen, når den nu er tænkt som en populær version, kunne have vundet ved, at DB også havde lavet en komparativ læsning af Om Tilblivelse og Tilintetgørelse. Selvfølgelig er dette et stort projekt, og DB redegør selv for, at hans projekt er tænkt mere snævert, men efter min mening, så ville det have styrket DB s eget projekt - at trække Aristoteles naturfilosofi frem som afgørende for forståelsen af Aristoteles filosofi hvis han havde lavet en påvisning af forskelle, ligheder og andre influerende faktorer fra Aristoteles naturfilosofi til andre centrale grene af Aristoteles filosofiske univers. Dette, at bogen trækker tråde til andre af Aristoteles værker, nævnes ganske vist på bagsiden, men dette gælder mest andre naturfilosofiske værker af Aristoteles. Der nævnes ganske vist centrale begreber, som også behandles i andre værker, men efter min mening er der ikke tale om en Denne uklarhed sætter sig desværre også, om end i meget mindre omfang, igennem rent filosofisk i DB s egen udlægning af Aristoteles. I starten virker han lidt famlende overfor, om han skal vælge det meget rene og strenge fokus, Aristoteles naturfilosofi, og læse den rent filosofisk, altså adskilt fra andre tænkere, eller om han skal læse mere filosofihistorisk. Det bliver lidt af hvert. Retfærdigvis skal det dog siges, at ved anden gennemlæsning er det en udmærket strategi, da det virker som en blød indledning til det mere komplicerede stof, decideret komparativ læsning i noget større 23 Anmeldelse


Flot resultat ved Kyu cup 2007 – Itosukaidragoer.dk\nFlot resultat ved Kyu cup 2007\nTil Kyu cup stillede vi med 15 deltagere, heraf 11 børn og 4 voksne. Coaches: Sempai Johnny og Sempai Ann. Dagen startede en smule forvirrende, idet der var stor uoverensstemmelse mellem deltagerlisten og kamplisterne, også til stor ærgrelse for arrangørerne. Til trods for dette kiks fik vi fordelt deltagerne på de forskellige arealer og sørgede for, at de var klar til at hente deres bedste præstation frem. Og det må siges til Gladsaxes ros, at de gjorde alt for, at alle deltagere fik en god oplevelse til stævnet. Vores kæmpere gjorde alle et rigtigt godt stykke arbejde. Især kan fremhæves Christian Dalgaard, som vandt en velfortjent guldmedalje. Læs de individuelle resultater nedenfor.\nLukas Ekkert lavede en meget teknisk fin kata men røg desværre ud i første runde til en højere gradueret. Men meget fin indsats!\nMagnus stillede op til sit første rigtige stævne. Han startede ”Pinan nidan” til den forkerte side men havde fint overblik til at lade som ingenting, så han lavede bare kataen spejlvendt. Egentlig ret imponerende. Han tabte desværre sin første kata.\nFrederikke var flot kørende med ”Pinan shodan” og vandt sine første to kataer sikkert. Hun røg ud i 3. runde men kom igen i 4. runde, hvorefter hun befandt sig i opsamlingen. Her gik det desværre lidt galt, for hun gik i stå længe nok til at blive diskvalificeret, selvom hun gjorde et bravt forsøg på at rette op det. Vi glæder os til at se Frederikke næste gang.\nCaroline vandt flot sine to første kataer men tabte sin 3. runde og måtte se sig slået ud. Men hun har en god stil og skal nok få lov til at vinde nogle medaljer.\nChristian Dalgaard tabte sin første runde i kata. Til gengæld imponerede han i kumité, hvor han deltog i en stor gruppe. Med en eminent kontra og et fint overblik kæmpede han sig hele vejen til guldet (i alt 7 kampe), om end det kostede en skadet finger og et ømt hoved. Stort tillykke!\nChristian Bomberg stillede op i kata og tabte desværre sin første kamp, selvom han gjorde det godt. Han stillede også op i kumité men røg ud i første runde. Alene det at stille op som lavtgradueret er meget modigt!\nVictor var flot kørende i kata. Han vandt sine første tre kataer, tabte én men kom igen i opsamlingen og vandt bronze på en ”Pinan nidan”, der sad lige i skabet. Meget sikkert arbejde!\nAndreas vandt sin første runde med en sikker og kraftfuld ”Jitte”. Han tabte sin anden runde, men kunne til gengæld hente en meget fin bronzemedalje hjem i opsamlingen.\nDaniel lavede en fin kata med masser af kraft men tabte overraskende 1-2 til en gladsaxe kæmper. Han stillede også op i kumité som den sidste (og trætte) kæmper fra Dragør. Han kæmpede bravt men måtte se sig slået ud af en mere rutineret modstander i første runde.\nCecilie, som er én af vores eliteudøvere, lavede en flot kusanku sho i sin første runde men røg ud i anden. Hun kom dog med i opsamlingen og og lavet et flot resultat. I kumité mødte hun i første runde en dygtig modstander og tabte på point. I anden runde lavede hun en fin kontra men tabte 1-2.\nRune var nervøs på dagen, men trods nerver lavede han en udmærket ”Pinan godan”, som han tabte til en ”Bassai dai”. Også i kumité gjorde han det godt. Her kæmpede han bravt men tabte til en dygtig kæmper.\nNicole stillede op i en lille gruppe og kunne som forventet hænge en guldmedalje om halsen med en fin ”Kusanku sho”, som hun hentede frem i sidste øjeblik efter først at have vundet med ”Ni seishi”. I kumité kørte det ikke rigtigt for hende. Hun tabte sin første kamp 4-7, selvom hun i kamp mod sekunderne næsten lykkedes med en nylært nedtagning, som da også kostede en skade.\nLone havde desværre kun en enkelt modstander fra Nykøbing, som hun tabte til, selvom hun lavede en meget skarp kata. Alligevel kunne hun hænge en sølvmedalje om halsen.\nPer lavede en meget fin ”Jion”, som han dog tabte 1-2. Senere kastede han lange blikke ned til herrernes kumité, som han vist fortrød, han ikke stillede op i. Også tak til Per fordi han hjalp til med coaching.\nStig, som stillede op i samme gruppe som Per, lavede en rigtig god ”Jiin”. Han tabte til sølvvinderen og kunne derfor pynte sig med en bronzemedalje, som han – meget mod sin vilje – var lige ved at skulle aflevere til Per, fordi dommerbordet havde byttet om på de to.\nAlt i alt viste deltagerne god stil og god karate do.\nAuthor Kimi SchwartzPosted on 12. May 2007 29. December 2015 Categories Nyheder\nPrevious Previous post: Flotte resultater ved Kodomo Cup Øst 2007\nNext Next post: Viking Cup 2007


Skal du til at købe en gave? Glem ikke gavepapiret - Studiemagasinet\nHjemGuidesSkal du til at købe en gave? Glem ikke gavepapiret\n24. juni 2021 Skribent Guides 0\nDet er ikke altid nemt at finde på, hvad man vil give andre i gave. Det er sikkert et problem, som du har stået med flere gange, men det er ikke det eneste problem, som du kan støde på. Det kan nemlig også være, at du ikke er helt klar over, hvor du kan finde pænt gavepapir, og det kan være, at du ender med at bruge alt for meget tid på at lede efter noget gavepapir, som du tror, at gavemodtageren vil synes godt om. Der er mange andre danskere, som oplever dette problem, og det er derfor vigtigt, at du finder en god løsning.\nDenne artikel er heldigvis til for at give dig en hjælpende hånd, så du ikke behøver at bekymre dig alt for meget om, hvor du kan få fat i pænt gavepapir.\nFå fat i gavepapir ved at bruge internettet\nHvis du gerne vil have fat i fremragende gavepapir, kan det være en rigtig god idé at bruge internettet. Der findes mange forskellige webshops, som sælger gavepapir, men det er ikke alle webshops, som har lige gode udvalg, og det er langt fra alle, der sælger meget pænt gavepapir. Hvis du gerne vil have fat i det pæneste, vil du blive nødt til at sammenligne en masse forskellige hjemmesider, hvilket du højst sandsynligt ikke har lyst til.\nDu kan dog heldigvis undgå dette ved at besøge denne fantastiske webshop. Webshoppen har nemlig et kæmpe udvalg og fremragende priser, så du kan spare noget tid ved at besøge den.\nGaven er stadig vigtig\nSelvom du måske har fået fat i noget meget pænt gavepapir, er det vigtigt, at du også sørger for, at indholdet er noget, som modtageren vil bryde sig om. Gaven er trods alt vigtigst, så sørg for at du får fat i en fremragende gave.


1. Stig Lommer\n2. Axel Strøbye\n3. Svend Erik Lindhardt\nFødt: 23 Apr. 1939, København Ø\nÆgteskab (1): Stig Lommer\nÆgteskab (2): Axel Strøbye\nÆgteskab (3): Svend Erik Lindhardt\nHvad har været din mest usædvanlige jul?\nJeg har en lys og en mørk jul. Den lyse var faktisk, da vi slet ikke fejrede juleaften, men første juledag i stedet for. Det var et af de år, hvor jeg professionelt var meget optaget. Min daværende mand, Sven Lindhart, og jeg blev enige om at tage op i Tuxens villa på Skagen, som min mand ejede.\nLÆS OGSÅ: "Det giver mening at holde jul med de indsatte"\nSammen med vores familie og en stor vennekreds fløj vi derop juleaften. Det var så dejligt at sidde i flyet. Vi havde en utrolig ro i os, fordi vi vidste, at alle andre festede, mens vi bare gav os tid.\nSå kom vi derop. Det var et af de år, hvor der var rigtig meget sne. Det var som at gå ind i et fatamorgana. Jeg hader faktisk sne, men her var det smukt sammen med Skagens sorte himmel og stjernerne det var så malerisk. Så gik aftenen med gløgg, julesange og forberedelse af juleænderne. Alt åndede harmoni. Næste morgen var der sådan en ro i Skagen, for alle sov jo længe og fordøjede. Og vi kunne fejre den skønneste, stille, rolige juleaften uden alt det hektiske. Alle mine juleaftener har været fyldt med stress, hvilket har gjort, at jeg slet ikke har haft harmoni og sind til at fejre det, det handler om. Men den jul tænker jeg altid tilbage på som noget helt vidunderligt. Den viser, at julen kan fejres når som helst og hvor som helst, det handler kun om sindsro.\nOg så blev det den mere mørke jul. En jul, der drejede mit liv 360 grader. Det var, da min søn Tomas blev erklæret hjerneskadet i december 1966. Han er født normal, blev vaccineret og så erklæret hjerneskadet. Hele min verden roterede. Det var i december, og jeg og Tomas far, Axel Strøbye, var i gang med prøverne til Et dukkehjem. Det var en periode fyldt med travlhed og nerver. Vores verden brød sammen.\nJuleaften var Tomas på hospitalet, og min søn Steen var hos mine forældre. Og med tændte stearinlys om os spiste Axel og jeg så bøf med bløde løg og græd. Det blev et nyt liv. Det er den mørke jul i mit liv. Og den ønsker jeg ikke gentaget\nLone blev gift med Stig Lommer. (Stig Lommer blev født den 19 Jun. 1907 i København og døde den 28 Jun. 1976 i Skagen.)\nLone blev derefter gift med Axel Strøbye. (Axel Strøbye blev født den 22 Feb. 1928 i Frederiksberg.)\nLone blev derefter gift med Svend Erik Lindhardt, søn af Valdemar Bendt Vincent Lindhardt og Sigrid Grønlund Sørensen. (Svend Erik Lindhardt blev født den 24 Maj 1942 i Gentofte og døde den 9 Jan. 2012 i Hellerup.)


Migrationsjura af Claes Nilas - Hæftet Bog - Gucca.dk\nMigrationsjura - Claes Nilas - Bog\nUdenlandsk arbejdskraft og EU-borgere mm.. Migrationsjura er den første juridiske fremstilling af migrationsmulighederne for udenlandske statsborgere i Danmark. Gennem et historisk rids viser... Læs mere.\nUdenlandsk arbejdskraft og EU-borgere mm..\nMigrationsjura er den første juridiske fremstilling af migrationsmulighederne for udenlandske statsborgere i Danmark. Gennem et historisk rids viser bogen, hvordan den danske migrationshistorie har udviklet sig fra efterkrigstiden til i dag; en historie, som har haft en kæmpe indflydelse på dansk erhvervsliv, uddannelsesinstitutionerne og samfundet generelt.\nMigrationsjura behandler desuden reguleringen af tredjelandsstatsborgere og EU-borgeres muligheder for at komme til Danmark for at studere eller arbejde, og som noget nyt behandler bogen de nordiske og tyrkiske borgeres retsstilling ved kortere og længere ophold. På den baggrund giver bogen et samlet overblik over udlændingesagsbehandlingen – fra indrejse til ophold eller udrejse – herunder også om permanent ophold og udvisning.\nBogen skitserer i relation hertil de centrale myndigheder og deres kompetencer. Migrationsjura behandler alle lovændringer på området til og med udgangen af 2020 og indeholder en omfattende gennemgang og bearbejdning af både retspraksis og administrativ praksis. Bogen egner sig derfor både som lærebog for studerende, men vil også være et afgørende værktøj for praktikere, der beskæftiger sig med denne del af udlændingeretten. Migrationsjura indgår som en del af pensum på Københavns Universitets juridiske uddannelse.\nVi vægter sikkerheden meget højt, da det er noget af det vigtigste at sørge for er i orden, når vi snakker Internethandel. Der er garanti for sikkerheden bag din online betaling, når du handler hos os, for vores løsning for online betaling er godkendt af NETS. Derfor er det at handle og betale hos Gucca.dk fuldstændig sikkert.\nVi yder altid 30 dages returret, og det er uagtet hvilken vare, du har købt hos Gucca.dk. Det betyder ganske enkelt, at hvis du fortryder købet, eller af anden grund alligevel ikke måtte ønske din vare, så send blot din vare retur til os, og du vil få dine penge refunderet. Vi står selvfølgelig til rådighed med svar og rådgivning, hvis du ønsker at sende din vare tilbage.\nDet er vigtigt, at du som kunde hos Gucca modtager dit produkt både hurtigt og sikkert. Det medfører, at hvis varen er på lager, så får du den leveret indenfor 1-2 hverdage. Du kan altid se den nøjagtige lagerstatus på det enkelte produkt. Har du spørgsmål til leveringstid eller lagerstatus, så er det en god ide, at du sender en e-mail eller ringer til os.\nDu har i vores shop mulighed for at betale på adskillige måder. Her bør du naturligvis gøre brug af den betalingsform, der passer lige til dig. Uanset hvilken betalingsform, du benytter - så kan du være sikker og tryg. Se de betalingsmuligheder du har ved at klikke på linket. Bemærk at pengene først trækkes fra din bankkonto, når vi afsender din vare.\nSkulle det ske, at du har problemer eller spørgsmål undervejs, beder vi dig tage kontakt til os omgående. På hverdage mellem 10-15 sidder vi klar ved telefonerne og på e-mail, og med godt humør og et smil tager vi imod din henvendelse.\nHvis du handler hos os, har du altid mulighed for at spore din forsendelse. Når du har betalt og modtaget din kvittering, får du mulighed for at gå ind på din personlige ordreside. På ordresiden har du mulighed for at se, hvornår din pakke er blevet sendt afsted. Når forsendelsen forlader vores lager og er på vej, modtager du en e-mail fra os.\nMigrationsjura, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Migrationsjura\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__erhverv path__claesnilas path__migrationsjura


Nyheden om at Nordea har købt en luksuslejlighed til topchef Christian Clausen kommer som en overraskelse for to bestyrelsesmedlemmer.\nOffentliggjort: 04.11.11 kl. 09:15\nDet blev aldrig i bestyrelsen diskuteret, hvor meget den lejlighed, som Nordea har købt til topchef Christian Clausen, skulle koste.\nDet hævder i hvert fald Steinar Nickelsen, der er medarbejderrepræsentant i Nordeas bestyrelse, efter det i går kom frem, at storbanken har købt en lejlighed i Stockholm til 22,5 mio. svenske kroner, som bankens topchef, Christian Clausen, skal bo i.\nSteinar Nickelsen mener, at købet sender dårlige signaler i en sparetid.\n”Det sender meget dårlige signaler at give så mange penge for en lejlighed i den situation, som Nordea befinder sig i lige nu, hvor der skal gennemføres store personalenedskæringer. Det her burde vi aldrig have gjort,” siger han til avisen.\nOgså Kari Ahola, der er medarbejderrepræsentant, siger, at købet af den dyre lejlighed kommer som en nyhed for ham.\nI går lød det fra kommunikationsdirektør Jan Larsson, at lejligheden også forventes at skulle bruges til repræsentation, og at det økonomisk er en bedre forretning for banken end den tidligere løsning.


Jordemoder til alle Kvinder - Hvad kan jeg hjælpe dig med?\nJeg arbejder som privat holistisk jordemoder.\nJeg er til rådighed for kvinder i din overgang.\nJeg er til rådighed for dig som gravid, fødende, og kvinde i moderskab.\nFordi denne her overgang, altså den, hvor en kvinde bliver mor er så vild, oplever jeg, at der er brug for det jeg kan, længe efter at graviditet og fødsel er afsluttet.\nOg du skal vide, at jeg også er til rådighed for dig, der er kvinde og som søger samling, mening og centrum.\nMåske du har født for mange år siden, men føler noget forsat ikke er helt som det var.\nDet er i de kvindelige overgange vi henter vores saft, kraft og visdom.\nSagen er den, at denne sandhed forsat ikke er accepteret, hvorfor kvinder i mange generationer tilbage går med et energisystem, et hormonsystem og en krop, der faktisk aldrig rigtig har fået mulighed for at komme i balance efter fødsel og graviditet. Det trækker tråde til de mest gænge udfordringer kvinder stå overfor i dag nemlig; stofskifte-problemer, angst/depression, store udsving i forbindelse med menopause, skilsmisse mm.\nSå, er du klar til at tage din power til dig og åbne op for din kvindevisdom?\nDet betyder et liv, hvor du står stærkt i dit centrum for nydelsesfulde overgange og skaber grundlag for at kunne være i livet med glæde, frihed og overskud.\nJeg støtter kvinder i/med\n◊ den første tid efter fødsel\n◊ sparring hvis du har brug for en second opinion eller samtale omkring dine mulighed\n◊ med amning\n◊ menstruation og balancering og forståelse af den\n◊ at stå i centrum og omfavne kvindevisdommen.\n◊ tidligere traumatiske fødselsoplevelser (uanset, hvor mange år det er siden)\nHvordan ser en session ud med mig?\nJeg har ikke nogen bestemt køreplan, men bruger et mix af alt den viden og visdom jeg har.\nDette tager et holistisk udgangspunkt i min viden om kvindekroppen, med dig i centrum og du vil kunne opleve samtale, rebozomassage, en rebozolukning, akupunktur, akupressur, healing, at jeg bruger min tromme og andet energi-arbejde.\nAlt afhængig af, hvad du kommer med, tager vi selvfølgelig udgangpunkt i det.\nDet kan derfor være helt konkret eller et simpelt ønske om at får det bedre.\nØnsker du mig som jordemoder i graviditet eller til fødsel?\nSkriv til mig på mail og vi vil tale nærmere og eventuelt aftale et uforpligtende informationsmøde.\nHar du tidligere traumatisk fødsel?\nVar din fødsel ikke helt som du havde forventet? Er der noget, der forsat sidder og som du bare ikke kan få ud af kroppen eller hovedet?\nDet er sindsygt vigtigt, at få talt de ting igennem og endnu vigtigere, få dem healet i kroppen også. På den måde giver du plads til et godt udgangspunkt for en eventuelt ny fødsel eller du sikre, at det traume i din krop ikke viser sig flere år efter som sygdom.\nSkriv til mig på mail og se om jeg er den rigtige til at hjælpe dig\nDu kan også booke en tid\nJeg har klinik i mit hjem i Odense.\nJeg har tider hver torsdag og du kan booke direkte via bookingsystem nedenfor.\nVed akut behov for hjælp er jeg på telefon 26 80 27 27


Haven med hunden: Væk var en hel uge\nIndsendt af Heike Ebner-Therkelsen kl. 13:17\nFrede 26. februar 2018 kl. 17.01\nSpændende med et besøg af Kjeld Slot, ærgerligt det måtte udsættes, men heldigvis går tiden hurtigt! Træls med influenza - her er det børnene, som har været ramt - den ene sågar med kyssesyge bagefter. Indtil videre er bondemanden og jeg gået fri. Jeg håber, det bliver ved det. God bedring med dig!\nHeike Ebner-Therkelsen 26. februar 2018 kl. 21.08\nTusind tak 😉 Jeg har desværre smittet Flemming, men kun med hoste.\nHøneballehaven 26. februar 2018 kl. 18.38\nNej så hellere vente, det bliver vel også forår en gang. Ærgerligt selvfølgelig når I nu lige var klar.\nKnus og god bedring med det sidste af fluen.\nHeike Ebner-Therkelsen 26. februar 2018 kl. 21.09\nVi var klar, men jeg kunne slet ikke tænke klart længere.\nNu glæder vi os blot til at blive raske og til vore nye aftale.\nFrk. Anemone 27. februar 2018 kl. 08.24\nNej, hvor spændende med haveplan fra Kjeld Slot, det bliver sjovt at følge med i, når I snart kommer i gang efter hans besøg.\nHeike Ebner-Therkelsen 27. februar 2018 kl. 19.53\nVi glæder os også rigtig meget til hans besøg.Der bliver så meget arbejde bagefter\nLene 1. marts 2018 kl. 08.22\nDet er virkeligt et stort arbejde at måle haven op, især når det ikke "bare" lige er en almindelig byhave.\nTræls med sygdom, men godt aftalen kunne flyttes og det bliver spændende med besøg af en havearkitekt, jeg har prøvet det for mange år siden og det var så spændende og inspirerende.\nHeike Ebner-Therkelsen 1. marts 2018 kl. 12.10\nDu har fuldstændig ret, Lene. Når man har en have lidt ud over villa størrelse, så tager det noget længere tid, at måle op. Nu er det gjort og så ser vi hvor det ender.\nKolde Haveglæder :o)


Rengøringshjælp Vejle: gartner i 7100 Vejle - Side 1 af 13 – Tendea.dk\nRengøringshjælp i Vejle?\nOm det er rengøring til huset eller en gartner til haven du mangler står Tendea klar til gøre søgningen lettere. Du kan altid finde din nye hushjælp hos os, så du kan få mere tid til familien eller præcis det som interesserer dig mere end det sure, obligatoriske husarbejde. Du kan både finde hushjælp til vinduespudsning, tøjvask, støvsugning eller noget helt fjerde – og lige i nærheden af hvor du bor i 7100 Vejle! Du skal bare indtaste dit postnummer eller din by og du får straks en liste over mulige hjælpere. Du bestemmer selv hvem og hvornår du vil kontakte dem.Velkommen til Tendea\ngartner 7100 Vejle\ntræfældning 7100 Vejle\nfra 8700 Horsens 6 år\nJeg har masser erfaring indenfor rengøring. Har både gjort rent privat og vær... [Mere]\nDaria kan hjælpe dig med følgende opgaver:\nVil du i kontakt med Patrick?Log ind for at læse mere om Patrick.Log indEndnu ikke registreret?Opret dig nu og find den rigtige hjælp. Vil du i kontakt med Patrick?Log ind for at læse mere om Patrick.Log indEndnu ikke registreret?Opret dig nu og find den rigtige hjælp. Hjælp til hus og have nær dig i\nfra 8700 Horsens Sidst aktiv:: de sidste 2 uger\nHej. Jeg hedder Patrick og er 19 år gammel. Min nuværende beskæftigelse... [Mere]\nPatrick kan hjælpe dig med følgende opgaver:\nVil du i kontakt med Anni?Log ind for at læse mere om Anni.Log indEndnu ikke registreret?Opret dig nu og find den rigtige hjælp. Vil du i kontakt med Anni?Log ind for at læse mere om Anni.Log indEndnu ikke registreret?Opret dig nu og find den rigtige hjælp. Anmod om mere information fra Anni\nMangler du noget information om Anni? Kryds af i de relevante kasser og send anmodningen, så vil vi informere Anni om din anmodning.\nDin anmodning er sendt til Anni!\nVi har informeret Anni vedr. din anmodning. Luk vindue\nDu har ikke valgt nogle muligheder. Anni bliver ikke informeret.\nfra 8700 Horsens 30+ år\nStor erfaring med hus og have, da jeg selv har boet i hus i 17 år.\nBor n... [Mere]\nAnni kan hjælpe dig med følgende opgaver:\nVil du i kontakt med Chandrakanta?Log ind for at læse mere om Chandrakanta.Log indEndnu ikke registreret?Opret dig nu og find den rigtige hjælp. Vil du i kontakt med Chandrakanta?Log ind for at læse mere om Chandrakanta.Log indEndnu ikke registreret?Opret dig nu og find den rigtige hjælp. Anmod om mere information fra Chandrakanta\nMangler du noget information om Chandrakanta? Kryds af i de relevante kasser og send anmodningen, så vil vi informere Chandrakanta om din anmodning.\nDin anmodning er sendt til Chandrakanta!\nVi har informeret Chandrakanta vedr. din anmodning. Luk vindue\nDu har ikke valgt nogle muligheder. Chandrakanta bliver ikke informeret.\nfra 6000 Kolding Sidst aktiv:: mere end 1 måned\nIn my country, Nepal I am from farmer's family. We grow different types of cr... [Mere]\nChandrakanta kan hjælpe dig med følgende opgaver:\nVil du i kontakt med Elina?Log ind for at læse mere om Elina.Log indEndnu ikke registreret?Opret dig nu og find den rigtige hjælp. Vil du i kontakt med Elina?Log ind for at læse mere om Elina.Log indEndnu ikke registreret?Opret dig nu og find den rigtige hjælp. Anmod om mere information fra Elina\nMangler du noget information om Elina? Kryds af i de relevante kasser og send anmodningen, så vil vi informere Elina om din anmodning.\nDin anmodning er sendt til Elina!\nVi har informeret Elina vedr. din anmodning. Luk vindue\nDu har ikke valgt nogle muligheder. Elina bliver ikke informeret.\nI'm a responsible, hard working and accurate person that enjoys clean and nea... [Mere]\nElina kan hjælpe dig med følgende opgaver:\nVil du i kontakt med Iulian?Log ind for at læse mere om Iulian.Log indEndnu ikke registreret?Opret dig nu og find den rigtige hjælp. Vil du i kontakt med Iulian?Log ind for at læse mere om Iulian.Log indEndnu ikke registreret?Opret dig nu og find den rigtige hjælp. Anmod om mere information fra Iulian\nMangler du noget information om Iulian? Kryds af i de relevante kasser og send anmodningen, så vil vi informere Iulian om din anmodning.\nDin anmodning er sendt til Iulian!\nVi har informeret Iulian vedr. din anmodning. Luk vindue\nDu har ikke valgt nogle muligheder. Iulian bliver ikke informeret.\nfra 6000 Kolding 10 år\nI'm looking for this kind of job because I'm a student and I want to try some... [Mere]\nIulian kan hjælpe dig med følgende opgaver:\nfra 6051 Almind Sidst aktiv:: de sidste 7 dage\nfra 7000 Fredericia 3 år\nJeg har stor erfaring med rengøring da jeg hjalp og var en del af mine foræld... [Mere]\nMichelle kan hjælpe dig med følgende opgaver:


Orange Dag: Ikke så sjælden som en tiger - Forenede Nationers\nHome Uncategorized Orange Dag: Ikke så sjælden som en tiger\nBurkaklædte kvinder er sandsynligvis et lige så sjældent syn i Reykjaviks gader som løver eller tigere. Derfor var det ikke så mærkeligt, at det islandske udvalg i UN Women’s PR-stunt på Orange Dag den 25. august tjente sit formål: at gøre opmærksom på situationen for kvinder i Afghanistan.\nUN Women og FN’s generalsekretær’s UNiTE – Stop volden mod kvinder kampagne har proklameret den 25. i hver måned som Orange Dag. Den første Orange Dag i rækken blev lanceret den 25. juli og vil blive gentaget hver måned op til den 57. samling af FN’s Kvindekommission, som vil blive afholdt i marts næste år.\nMålet er at øge kendskabet til vold mod kvinder og piger, ikke bare én gang om året den 25. november (International Dag for Afskaffelse af Vold mod Kvinder), men hver måned.\nPå Orange Dage opfordres folk til at bære orange for at gøre opmærksom på vold mod kvinder.\nPå den anden Orange Dag besluttede islandske UN Women at fokusere på situationen for kvinder i Afghanistan og mange butikker deltog i kampagnen ved at lade medarbejdere eller mannequindukker bære orange. En kampagnemedarbejder iklædt burka tiltrak opmærksomhed fra forbipasserende mens UN Women uddelte foldere. Nogle butikker donerede endda en procentdel af deres overskud til formålet.\nMange har delt billeder med UN Women på facebook, som kan ses her (https://www.facebook.com/media/set/?set=a.10150994388210938.418415.93098810937&type=1)\nReaktionen har været fantastisk, meget bedre end vi havde forventet”, siger Inga Dóra Pétursdóttir, leder af UN Women Island. ”Vi blev overraskede over at se, hvor stor en indsats butiksejerne i Reykjaviks største indkøbssgade, var villige til at yde med dekorering af deres vinduer i orange og også hvor mange, der iklædte sig farven på dagen. Det var også interessant at se folks reaktioner på burkaer”.\nIsland har, som de andre nordiske lande, et velfortjent ry for at være blandt de mest rige, sikre, mest veluddannede og mest demokratiske lande i verden. Men vold mod kvinder respekterer hverken økonomiske, kulturelle eller geografiske grænser.\n– På Island i 2010 havde 42% af alle kvinder oplevet en form for vold efter de er fyldt 16 år. 5% var gravide og i 24% af tilfældene var børnene til stede under voldshandlingen (norden.org)\n– I 2010 havde 33% af den danske befolkning kendskab til én eller flere kvinder i familien eller i den nærmeste vennekreds, som oplevede vold i hjemmet. Dette er højere end EU-gennemsnittet som er på 25% (Eurobarometer).\n– I Finland bliver mindre end én procent af seksuel vold i hjemmet anmeldt til politiet. I 2010 modtag politiet 33 sager om voldtægt, hvor offer og overfaldsmand var i et forhold. Dog bliver næsten 6.500 kvinder udsat for seksuel vold i deres forhold hvert år (Amnesty International).\n– I Sverige blev der i 2011 rapporteret om 27.972 tilfælde af vold mod kvinder over 18 år. 85% af gerningsmændene var mænd. I 60% af disse sager (50% i 2010) var offer og gerningsmand i et tæt forhold. Brottsförebyggande Rådet, Brå, estimerer, at kun hvert femte tilfælde bliver rapporteret.\nMed andre ord: burkaer er måske lige så sjældne som tigere og løver i vores del af verden men vold mod kvinder er bestemt ikke.\nPrevious articleHjælp med at fylde den halvfulde tallerken\nNext articleHvor meget vand har du spist i dag?


Biskop Peter Birch er ny formand for Danske Kirkers Råd | Helsingørstift.dk\nPressemeddelelse: Peter Birch afløser Peter Fischer-Møller som formand for Danske Kirkers Råd. Læs biskoppens svar på fire spørgsmål om det økumeniske arbejde her.\n”Min vej ind i kirke og kristendom går via det økumeniske," siger biskop Peter Birch, der er ny formand for Danske Kirkers Råd.\nDet var et enigt råd, der valgte Biskop over Helsingør Stift Peter Birch som ny formand ved weekendens årsmøde. Han ser det som en rigdom at være sammen på tværs af kirkelige forskelle. Hans økumeniske nysgerrighed og engagement går tilbage til hans tidligste ungdom og studieårene. Den globale økumeni kan ifølge Peter Birch være med til at styrke ens blik for den kirkelige mangfoldighed.\nLæs her hans svar på fire hurtige spørgsmål hans forhold til det økumeniske og hvordan han vil gå til opgaven som ny formand i Danske Kirkers Råd.\nDu er netop blevet valgt som ny formand for Danske Kirkers Råd. Hvorfor er det økumeniske arbejde vigtigt herhjemme i Danmark?\n”Kirkerne repræsenterer forskellige traditioner, som vi alle sammen kan lære af. Vi kan alle sammen bidrage til samtalen om teologi, tro, spiritualitet og vores rolle som kirker i et moderne samfund. Hertil kommer, at ’det kirkelige Danmark’ hele tiden forandrer sig og udvider sig. Senest er der kommet flere ukrainere til landet. På tværs af konfession og nationalitet er vi sammen om troen, håbet og kærligheden. Det er en stor rigdom at have en stor familie.”\nKan du kort beskrive, hvad det var, der gjorde dig nysgerrig eller tændt på det økumeniske?\n”Min vej ind i kirke og kristendom går via det økumeniske. Jeg kom i Det Økumeniske Center i Århus som ung og deltog i nogle af de tidlige kirkedage og mini-kirkedage. Det var et fascinerende møde med et menneskeligt fællesskab, der på samme tid var optaget af tro og troens plads og konsekvenser for vores liv i verden. En verdensåben kristendom – det er vigtigt!”\nDu deltager ved Kirkernes Verdensråds generalforsamling i efteråret. Hvordan ser du selv forbindelsen mellem den globale økumeni og kirkens liv og opgave i Danmark i en økumenisk sammenhæng?\n”Den organiserede økumeni har nok altid haft det lidt svært i Danmark og i hvert fald i folkekirken, hvor det er så nemt at tale om ’dansk kristendom’. Men både herhjemme og ude i verden skal vi have blik for, at kristne findes i mange udgaver og at kirkerne er fællesskaber, der overskrider grænser, også etniske og kulturelle. Tænk bare på, hvor meget, Grundtvig hentede hjem til os fra andre kirketraditioner gennem sine gendigtninger af salmer. Jeg glæder mig til at deltage i Karlsruhe og møde repræsentanter for den globale menighed.”\nEr der noget du til slut vil sige om dit formandskab eller de opgaver du ser for dig i Danske Kirkers Råd?\n”Jeg ser frem til samarbejdet med repræsentanterne for de andre kirker og vil lytte mig ind på opgaven. Danske Kirkers Råd er et vigtigt forum og har bl.a. været en drivende kraft i spørgsmål om religionsfrihed og grøn omstilling. Det er udtryk for, at kirker tager ansvar og bidrager med perspektiv på nogle af de udfordringer, vi står over for som individer og som samfund.”\nPeter Birch afløser Peter Fischer-Møller som formand, der har siddet på posten siden 2019.\nForretningsudvalget for Danske Kirkers Råd består af følgende medlemmer:\nFormand Biskop Peter Birch, Folkekirken\nNæstformand Tonny Jacobsen, Mosaik\nKasserer Vagn Birk Jensen, Folkekirken\nJørgen Thaarup, Metodistkirken\nDomprovst Anne Birgitte Reiter, Folkekirken\nFormand for Stående Udvalg Thorsten Rørbæk, KFUM & KFUK\nPeter Birch er født i 1962 i Randers og opvokset i Ebeltoft.\nHan er cand.theol. fra Københavns Universitet i 1989 og kommer fra en stilling som præst i Hellerup Kirke og provst for Gentofte Provsti.\nHan tiltrådte som biskop over Helsingør Stift 1. februar 2021.


Anna Prai | Information\nTrossamfund satser på velfærdsopgaver\nFrelsens Hær vil oprette en række væresteder for fattige danske familier. Og de er langt fra det eneste trossamfund med planer om flere sociale aktiviteter. Et flertal af de religiøse organisationer i Danmark ønsker at lave tilbud, der supplerer eller overtager opgaver fra det offentlige velfærdssystem\nVelfærden er sendt fra himlen\nFrivillige og religiøse organisationer vil have mere del i velfærdsopgaver. Politikerne byder dem velkommen, for frivilligt arbejde er ofte både billigt og engageret. Men det kan have en bagside. De frivillige repræsenterer ikke det offentlige, men den forening eller det trossamfund, de kommer fra\nFå krisecentre kan hjælpe par i krise\nPar, der har valgt at gifte sig mod deres familiers ønske, har svært ved at finde et sted, hvor de kan skjule sig sammen. De fleste krisecentre tillader kun den ene part - som regel kvinden - at flytte ind. En undtagelse er Frelsens Hærs krisecenter i Hvidovre, der tager imod både mænd og kvinder i krise\nOverjordisk afvænning virker\nFornemmelsen af at få hjælp fra overjordiske kræfter er noget af det mest virkningsfulde, hvis man vil ud af et misbrug. Men man behøver ikke nødvendigvis at tro på Gud, mener religions-psykolog og misbrugsekspert\nUden tvivl i Tabitas Hus\nNarkomisbrug, depression, skizofreni. Jesus kan kurere det hele, mener lederen af det kristne pigehjem Tabitas Hus. Her behandler de psykiske lidelser med bøn, sang og dæmon-uddrivelse. Og helst uden indblanding fra læger og myndigheder\nFrivillighed i forandring\nEn stor del af det tyske velfærdssamfund er baseret på frivillig arbejdskraft, først og fremmest rekrutteret i religiøse organisationer. Den katolske Caritas og den lutherske Diakonie har tilsammen knap en million frivillige\nLederne af Det Muslimske Broderskab vil gerne omsætte bevægelsens popularitet til mere politisk indflydelse. Men hvad de vil bruge magten til, er ikke så nemt at blive klog på. To ledere har helt forskellige visioner\nBrødre i nøden\nEn velgørende organisation har opbygget et net af hospitaler, skoler og jobcentre rundt omkring i Egypten. Bag godgørenheden står Det Muslimske Broderskab - en islamisk bevægelse, der ikke nøjes med at være hjælpsom


Ahcon leverer specialprodukter til dækbranchen og autobranchen - Ahcon\nProdukterWheel Service Equipment A/S\nOm osESI - Workflow\nOm Ahcon Wheel Service Equipment A/S\nIndretningsforslag i 3D Layout\nDen optimale arbejdsproces i håndteringen af dæk på værkstedet, som sikrer:\nAhcon har udviklet en halvautomatisk Trolley Lift, som kan løfte den praktiske Relaxwheeltrolley inklusive fire hjul. Trolley liften har en specialdesignet løfteanordning, som passer ind under wheel trolleyen. Ved at aktivere fodpedalen løftes trolley og hjul nu op i den ønskede højde, som for eksempel passer til dækfritrykker BBRT 900\nDen geniale Wheelax wheeltrolley er udviklet til at transportere hjul og dæk rundt på værkstedet. Wheeltrolleyen har en lav egenvægt, men kan laste op til 120 kg. Den er beregnet til at laste 4 hjul eller op til 8 dæk. Trolleyen er også velegnet som midlertidig lagerløsning. Når trolleyerne ikke er i brug, kan de stables, så de ikke tager plads op i værkstedet. Wheelax wheeltrolley er desuden kompatibel med Ahcon Tyre Caddy.\nLæs mereWheelax wheeltrolley\nEn helt central del i Ahcons optimerede ESI-workflow er de halvautomatiske dækfritrykkere. Med Ahcons dækfritrykkere foregår arbejdet med at trykke dækket fri af fælgen horisontalt - og det giver både langt færre skader på fælgen og en langt bedre arbejdsposition end ved traditionelle vertikale dækfritrykkere. Dækfritrykkerne leveres i tre versioner. BBRT 900 / 900 XL er luksusudgaverne med funktionel værktøjsreol og magisk arm, der giver modhold til alufælge.\nLæs mereDækfritrykker (BBRT 700/900/900XL)\nAhcon producerer sikkerhedspumpestationer til oppumpning af person-, vare- og lette lastvognsdæk op til 7 bar. De er helt enkelt en uundværlig del af et professionelt dækværksted - både i forhold til at optimere ESI workflowet og i relation til ergonomi og sikkerhed. Til pumpestationerne IT 700 og 900 anvendes de betjeningsvenlige pumpecomputere Ahcon PCI 6200 og CI 5000. Til pumpestation IT 500 benyttes pumpecomputer Ahcon PCI 1000. Det er også muligt at benytte Omega Jet System 13-19'' med løftecylinder og fjederholder til pumpeslange.\nLæs merePumpestation (IT 500/700/900)\nMatchMatic 900 fra Ahcon kan hurtigt vise sig at være en rigtig god investering på værkstedet. Med MatchMatic optimeres dækkets fiksering på fælgen automatisk. Maskinen simulerer kørsel på vej, og ved hjælp af computerstyrede programmer på 30 - 120 sek. varighed foretages justerbare trykpåvirkninger af sidevæg og slidbane, derved optimeres dækkets homogenitet og "flat spots" reduceres.\nLæs mereMatchmatic 900\nAhcon producerer to halvautomatiske hjulcentreringsløftere, WCL 500 og WCL 700, for person-, vare- og lette lastvognshjul, som udgør en vigtig del af det optimale ESI workflow på værkstedet. Centreringsløfterne sørger for "vægtløs" opspænding af hjul på balancemaskinens aksel. og passer til de fleste balancemaskiner.\nLæs mereCenteringslift (WCL500 / WCL700)\nHjulelevator *560 16 001*\nAhcons hjulelevator er det første og naturlige step i Ahcons optimere workflow. Den fuldautomatiske hjulelevator er til person-, vare- og lette lastvognshjul. Hjulelevatoren fås i to varianter: Hjulelevator med forsyningsbord til et hjul og hjulelevator til montering på forsyningsbord med plads til tre hjul.\nForsyningsbord *560 16 002*\nAhcon producerer et forsyningsbord, som er den ideelle enhed at koble sammen med Hjulelevatoren WL 900.\nHjulløfter *610 70 100*\nAhcon har udviklet en halvautomatisk hjulløfter som kan løfte et hjul.\nTrolley liften har en specialdesignet løfteanordning.\nFlip lift semiautomatisk hjulløfter, tovejs funktion.\nLæs mereFlip Lift\nVariolift - VL 700 *900 99 021*\nVariolift - VL 900 *900 99 025*\nDe solide Variolift hjulløfteborde, VL 700 og VL 900, sørger for et sikkert løft og fremføring af hjul fra dækskiftemaskinen til pumpeportalen.\nRullebord *560 05 000*\nRullebord 900 *560 12 000*\nRullebord 1200 *560 15 000*\nRullebane 90° sving *560 16 005*\nDen perfekte løsning til at få hjulene fra maskine til maskine\nFlex 2600 Combi *631 00 170*\nAhcon Power Wall Flex er et byggesystem bestående af energivægmoduler. I serien findes tre forskellige modeller. Flex 2300 er 1050 mm høj, 76 mm dybt og 2340 mm langt. Modulet er udstyret med 8 udtag til trykluft samt 2 udtag til sammenkobling. Flex 1700 er lidt kortere, 1720 mm langt, og har 6 udtræk til trykluft samt 2 udtag til sammenkobling.\nSikkerhedspumpebure til lastvognsdæk\nIC1 Duplex *151 07 253*\nIC1 UNI Duplex *151 14 273*\nUNI XL Duplex *151 16 273\nEt af de mest kendte produkter fra Ahcon er sikkerhedspumpeburene, som anvendes til individuel sikker oppumpning af lastvognsdæk med eller uden overtryk.\nLæs mereIC1 Sikkerhedspumpebur\nPumpebure til to lastvognsdæk\nHP 2 er et komplet pumpebur med sidedør med sikkerhedskontakter i begge sider og skydedør foran. Pumpeburet har sidestøtte for hjulene og integrerede ruller med udrulningssystem i begge sider.\nLæs mereHP2 Dobbelt Pumpebur\nEM Safe er et komplet sikkerhedspumpebur, der er velegnet til store hjul, med sidedør med sikkerhedskontakt. Sikkerhedspumpeburet har justerbar hjulstøtte og integrerede ruller med udrulningssystem.\nLæs mereEM Safe Pumpebur\nDette Ahcon sikkerhedspumpebur, MAXI SAFE, er beregnet til ekstra store hjul. MAXI SAFE er designet med dobbeltdør enten foran eller på siden og med skydedør i venstre side.\nLæs mereMaxi Safe Pumpebur\nTest Kar Personvognshjul\nTest Kar *210 12 000*\nVarmegalvaniseret prøvekar for personsvognshjul.\nFor sikker lokalisering af skader.\nLæs merePersonvogns Kar\nPrøvekar *210 10 000*\nVarmegalvaniseret prøvekar til sikker lokalisering af skader på dæk og slanger.\nKran med løftestjerne\nKran med løftestjerne *210 20 000*\nPneumatisk dobbeltvirkning til at trykke dæk eller slange ned under vandoverfladen.\nLæs mereKran med løftestjerne\nTip Lift til store hjul LKW og EM\nTip Lift til store hjul LKW og EM *210 15 000*\nTip Lift til lastvognshjul LKW. Der skal bruges forlænger *900 15 100* til traktor- og EM -hjul.\nLæs mereTip Lift til store hjul LKW og EM\nDækspreder / - Løfter\nDækspreder / -Løfter *200 20 000*\nDenne maskine gør det både nemt, sikkert og ergonomisk forsvarligt at foretage inspektion og reparation af dækkene.\nDækcaddy *650 15 000*\nVed hjælp af den specialdesignede Tyre Caddy er det intet problem at transportere en stabel dæk eller hjul til eller fra bilerne, rundt på værkstedet og over lidt længere afstande, som fx over en gårdsplads.\nHjulvogn med Dispenser\nHjulvogn med Dispenser *650 00 003*\nVognen er indrettet med "båse" til fire hjul med tydelige placeringsanvisninger for, hvor på bilen hvert af hjulene hører til: for/bag og højre/venstre side.\nLæs mereHjulvogn med Dispenser\nDækspreder TS 700 *200 40 000*\nTil inspektion og dækreparation.\nVelegnet til person- og varevognsdæk.\nLæs mereTS 700\nQ-Line Pumpebord - ECO SAFE 1200 *551 00 100*\nDet individuelle pumpebord er beregnet til oppumpning af dæk til personbiler og varevogne.\nLæs mereQ-Line Pumpebord\nUniverselt smørremiddel til dækmontering i hvid farve\nLæs mereUniversal Tyre Mounting Paste\nSmørremiddel til montering af Run Flad og UHP dæk i blå farve\nLæs mereHigh Performance Tyre Mounting Paste\nDækmonteringscreame til den tunge sektor i gul farve\nLæs mereHeavy Duty Tyre Mounting Cream\nDækreoler velegnet til hjul opbevaring\nKlik her for at se det nye\nDownload manualer | Se videoer |\nSe tegninger af montagelinjer\nAHCON er flyttet til følgende adresse:\nProdukt- og salgstræning\n400 m² showroom med et stort udvalg af vort produktprogram står klar til produkttræning.\nKontakt Business Manager:\nBranchevejledning og tjekliste til folk, som arbejder med dæk og fælge. Læs den her.


LÆR ENGELSK I BOURNEMOUTH, ENGLAND\nBournemouth er én af de mest attraktive universitetsbyer i det sydlige England, og den er en meget populær ferieby for englændere, der ønsker at nyde de sydlige engelske himmelstrøg. Bournemouth er beliggende med ca. 2 timers transport til London, så en weekendtur til Englands hovedstad vil sagtens kunne arrangeres. Bournemouth har alt det, man har brug for på en sprogrejse - en lækker og indbydende strand, hyggelige butikker og gode shoppingmuligheder, cafeer, restauranter, barer, natklubber, parker, og et imponerende landskab. Byen er en meget sikker destination, da byens størrelse ikke er overvældende, og lokalbefolkningen er vant til at håndtere turister med den bedste engelske service. Denne destination er perfekt for dig, der ønsker at bo i sommerparadiset i det sydlige England.\n16 - 20 år\nVarighed: 2-10 uger\nSprogskolen er beliggende på den hyggelige Wimborne Road, og skolen huser kun unge studerende, så man kan ikke undgå at møde andre unge fra hele verden. Sprogskolen byder på gode undervisningslokaler, grønne områder og meget mere. Denne skole er én af de mest anerkendte sprogskoler i Bournemouth med mere end 60 års erfaring, og der tilbydes engelskundervisning på seks forskellige niveauer.\nUndervisningen på sprogskolen i Bournemouth er af den højeste kvalitet, og her skabes de helt rigtige rammer for indlæring i små internationale, niveauopdelte klasser med maks 15 elever. Den første kursusdag vil dit engelskniveau blive testet, og herefter vil du blive placeret i den sprogklasse, der passer bedst til dit niveau. På denne sprogrejse er der inkluderet 20 engelsklektioner á 45 minutter pr. uge. Undervisningen kan finde sted både formiddag og eftermiddag.\nPå sprogrejsen til Bournemouth vil du blive indlogeret hos en værtsfamilie.\nEr du 16 eller 17 år i et delt værelse med en anden international studerende.\nEr du 18 år eller ældre i et enkeltmandsværelse.\nAlle værtsfamilierne er nøje udvalgte, og de bliver løbende besøgt af sprogskolens indlogeringspersonale, så der sikres en høj standard og kvalitet af værtsfamilierne.\nPå denne rejse til Bournemouth er der helpension inkluderet. Det betyder at du vil få morgenmad og aftensmad serveret ved din værtsfamilie og frokost i sprogskolens cafeteria. På dage med ekskursion vil du få en madpakke med.\nProgrammet er egnet for selvstændige og ansvarlige unge, som kan håndtere frihed under ansvar. På første kursusdag vil din værtsfamilie hjælpe dig med at finde vej til skolen, og du vil ligeledes modtage et ID kort med emergency kontaktoplysninger på sprogskolen. Er du under 18 år, vil der være bestemte regler du skal følge, mens elever over 18 år får mere frihed.\nI Bournemouth er der ligeledes inkluderet et stort aktivitetsprogram, således at du vil have mulighed for at deltage i en lang række sociale eftermiddags- og aftenaktiviteter. Eftermiddagsaktiviteterne vil ofte være bestående af sightseeing, gåture, biograf, kunstlektion, strandtur, sport osv. Aftenaktiviteterne vil ofte være bestående af quiz, biograf, fest, strandture osv. Bemærk at der ikke vil være arrangeret aktiviteter hver eneste aften. I Bournemouth er der inkluderet 1 heldagsekskursion pr. uge til spændende steder, som fx London med besøg på the National Gallery og Trafalgar Square.\nEngelsk + fodbold\nI juli måned (med start d. 1. eller 22.) er det muligt at vælge et 2-ugers fodboldorienteret-aktivitetsprogram, hvor man om eftermiddagen, i stedet for at deltage i de regulære aktiviteter, vil træne med kvalificerede fodboldtrænere og i weekenden besøge fodboldstadioner som fx. Wembley Stadium i London og AFC Bournemouth Stadium.\nVed ankomst til London Heathrow har du mulighed for at booke transfer-service, hvilket indebærer, at du bliver hentet af én fra sprogskolens personale, som vil transportere dig til værtsfamilien i Bournemouth og ligeledes retur igen til lufthavnen ved afrejse. Ankomst skal ske til London Heathrow i tidsrummet 8-20, mens afrejse fra London Heathrow kan finde sted mellem klokken 10-16.\nI sprogrejsen til Bournemouth er følgende inkluderet\nEurostudy International's service før, under og efter sprogrejsen\nIndlogering hos en lokal værtsfamilie i et delt værelse med helpension\n20 engelsklektioner pr. uge\nEftermiddags- og aftenaktiviteter, samt 1 heldagsekskursion pr. uge