Evaluering af interimsmotorveje - PDF\nDownload "Evaluering af interimsmotorveje"\n1 Evaluering af interimsmotorveje Interimsmotorvejen vest for Slagelse og nord for Vejle Thomas Skallebæk Buch Poul Greibe Belinda la Cour Lund April 2013 Scion-DTU Diplomvej Kgs. Lyngby\n2 Evaluering af interimsmotorveje 2\n3 Interimsmotorvejen vest for Slagelse og nord for Vejle Indhold Resumé og konklusion Indledning Interimsmotorvejen vest for Slagelse Interimsmotorvejen nord for Vejle Hastigheden på interimsmotorvejene Metode Resultater Middelhastigheder og 85%-fraktiler Middelhastighed og trafikmængde Trafikanternes oplevelse og holdninger Metode Introduktion og prøverunde Evaluering af videoklip fra interimsmotorvejene Paneldeltagernes sammenligning af de to veje Paneldeltagerne Resultater Evaluering af videoklip fra interimsmotorvejene Paneldeltagernes sammenligning af de to veje Uheld på interimsmotorvejene Metode Resultater Bilag 1: Principskitse Slagelse Bilag 2: Principskitse Vejle Bilag 3: Gennemsnitshastigheder Bilag 4: Spørgeskemaet Bilag 5: Paneldeltagernes besvarelser\n4 Evaluering af interimsmotorveje 4\n5 Interimsmotorvejen vest for Slagelse og nord for Vejle Resumé og konklusion Denne rapport indeholder en evaluering af de to interimsmotorveje ved henholdsvis Slagelse og Vejle. Begge veje er ca. 1 kilometer lange, skal bruges ca. et år og har en hastighedsbegrænsning på 80 km/t. Interimsmotorvejen ved Vejle har et tværprofil, der ligner en almindelig motorvejs tværprofil, men dog med lidt smallere kørespor. Interimsmotorvejen ved Slagelse har smallere kørespor og intet nødspor. Interimsmotorvejene er evalueret ved hjælp af hastighedsmålinger og en brugerundersøgelse af køreoplevelsen. Dertil er der foretaget en opgørelse over antallet af uheld på de to strækninger. Formålet er at besvare følgende spørgsmål: Kan det betale sig at lave en interimsmotorvej, der er opbygget som et normalt motorvejsprofil, eller kan man nøjes med et billigere profil? Metode Hastighedsmålingerne er udført ved hjælp af radarbokse i vejsiden. Der er foretaget hastighedsmålinger i to eller tre målepunkter i hver køreretning på begge interimsmotorveje. For hvert målepunkt er der data fra to til tre døgn. Brugerundersøgelsen er udført ved hjælp af et testpanel med 23 paneldeltagere. Uden en nærmere præsentation af lokaliteten er fire videoklip fremvist; ét videoklip for hver interimsmotorvej og retning. Videoklippene viser gennemkørsler af interimsmotorvejene i højre kørespor ved sammenlignelige trafikintensiteter og vejrsituationer. For at få paneldeltagernes umiddelbare vurderinger er paneldeltagerne efter hvert videoklip blevet bedt om at bedømme strækningen ved at svare på nogle få spørgsmål om oplevelsen af vejens bredde, hastighedsbegrænsning, vejen som helhed og paneldeltagernes tryghedsfølelse. Efterfølgende har de sammenlignet de to interimsmotorveje, og afslutningsvis er de blevet bedt om at vurdere, hvad en interimsmotorvej må koste. Politiregistrerede uheld på de to interimsmotorvejsstrækninger er trukket ud fra vejman.dk, og uheldene på interimsmotorvejene sammenlignes med antallet af uheld i en femårig førperiode ( ) på den permanente motorvej mellem de samme kilometreringer. Resultater Fælles for hastighedsmålingerne er, at gennemsnitshastighederne er lavest midt på dagen og op til ca. 5 km/t højere i aften- og nattetimerne, men udsvingene er lidt større ved Vejle. De hurtigste 15 % af trafikanterne på begge interimsmotorveje kører mere end 20 km/t over hastighedsgrænsen i aften- og nattetimerne. På interimsmotorvejen ved Slagelse er gennemsnitshastigheden i vestlig retning lige under hastighedsgrænsen på 80 km/t, mens den er godt 5 km/t højere i østlig retning. Der er fundet en lavere gennemsnitshastighed ved første målesnit efter 5\n6 Evaluering af interimsmotorveje indkørslen på interimsmotorvejen i Slagelse, som kan skyldes rumleriller og Din fart måler. På interimsmotorvejen ved Vejle er gennemsnitshastighederne mellem 80 og 90 km/t afhængig af tidspunktet på dagen, men mellem to skarpe kurver ved den nordlige overgang mellem den permanente motorvej og interimsmotorvejen (radius på 510 meter se evt. Bilag 2: Principskitse Vejle) er gennemsnitshastigheden hele dagen under 80 km/t i begge retninger. Interimsmotorvejene har tilstrækkelig kapacitet til at håndtere de trafikmængder, der har kørt på strækningerne på måletidspunkterne. Ved at sammenholde gennemsnitshastighederne med antallet af registrerede køretøjer kan det konstateres, at kapacitetsgrænsen ikke overskrides på de to interimsmotorveje på måletidspunkterne. På interimsmotorvejen ved Slagelse er det samlede antal køretøjer i hver retning på op til køretøjer pr. time på måletidspunkterne, mens der ved Vejle er op til køretøjer pr. time pr. retning. Ved Vejle er der lidt lavere gennemsnitshastigheder i forbindelse med de største trafikmængder, men det forventes ikke at være et udtryk for, at kapacitetsgrænsen er nået. Paneldeltagerne er i høj grad positive overfor de to interimsmotorveje. De er lidt mere positive overfor interimsmotorvejen ved Vejle end interimsmotorvejen ved Slagelse. Ved bedømmelse af vejene i deres helhed vurderer under 10 % interimsmotorvejen ved Slagelse til at være dårlig, mens ingen vurderer interimsmotorvejen ved Vejle til at være dårlig. Mindre end 20 % af paneldeltagerne er utilfredse med overgangene mellem de permanente motorveje og interimsmotorvejene. 30 % vurderer, at vejen ved Slagelse uden nødspor er for smal i østlig retning, mens det er under 15 %, der finder den for smal i vestlig retning. Under 10 % vurderer vejen ved Vejle med nødspor til at være for smal. På begge veje i begge retninger vurderer over 85 % af paneldeltagerne, at det højre kørespors bredde er passende. Forskellen i vurderingen af vejene i Slagelse og Vejle er lille, selvom køresporene er smallere ved Slagelse. Et flertal vurderer, at den skiltede hastighedsgrænse på 80 km/t er passende på interimsmotorvejene, men et stort mindretal på % finder dog grænsen for lav ved Vejle. Næsten samtlige paneldeltagere føler sig trygge på de to interimsmotorveje. Umiddelbart foretrækker 74 % interimsmotorvejen ved Vejle, mens de resterende 26 % ikke foretrækker den ene vej frem for den anden. Politiet har ikke registreret uheld på interimsmotorvejen ved Slagelse i de 10 måneder, den har været i brug, og i førperioden er der registreret seks uheld på strækningen i førperiodens fem år. På interimsmotorvejen ved Vejle er antallet af registrerede uheld steget. Der er registreret 22 uheld på det år, hvor interimsmotorvejen har været anvendt, mens der er registreret 17 uheld i løbet af de fem år i førperioden. Hovedparten af uheldene på interimsmotorvejen og i førperioden er ekstrauheld, som ikke indebærer 6\n7 Interimsmotorvejen vest for Slagelse og nord for Vejle personskader eller større materielle skader. Stigningen i antallet af uheld ses særligt i sydgående retning, og der er bl.a. flere solouheld såvel som uheld med indflettende køretøjer fra en tilkørselsrampe. I sydgående retning er uheldene jævnt fordelt på interimsmotorvejen med en lille overvægt omkring de to skarpe kurver og indfletningen fra tilkørselsrampen. Uheldene i nordgående retning er sket før og i starten af den første af de to skarpe kurver. Uheldene på interimsmotorvejen er sket på de samme tidspunkter på dagen som i førperioden. Det er ikke muligt at fastslå, om der er en sammenhæng mellem de målte gennemsnitshastigheder over hastighedsgrænsen og de mange uheld. Konklusion Både ved Slagelse og ved Vejle er trafikanternes gennemsnitshastighed over det tilladte i de fleste af målesnittene på interimsmotorvejene, og de hurtigste 15 % af trafikanterne kører i nogle tidsrum mere end 20 km/t for stærkt på begge veje. Trafikanternes valg af hastigheder over hastighedsgrænsen kan være et udtryk for god fremkommelighed og den samme tilfredshed og tryghed, som paneldeltagerne oplever på interimsmotorvejene. Rumlerillerne og Din fart måler ved Slagelse reducerer muligvis gennemsnitshastigheden i de første målesnit, ligesom de skarpe kurver ved Vejle betyder lavere hastigheder mellem disse. Begge interimsmotorveje har kapacitet nok til at klare trafikmængderne på måletidspunktet, men trafikbelastningen er ikke den samme på de to strækninger. Tilfredsheden med begge interimsmotorveje er stor blandt paneldeltagerne, men bedømmelsen af vejen ved Vejle er lidt mere positiv end af vejen ved Slagelse, og direkte adspurgt foretrækker et flertal af paneldeltagerne vejen ved Vejle. Uheldsudviklingen på de to interimsmotorveje indikerer, at interimsmotorvejen ved Slagelse er sikrere end interimsmotorvejen ved Vejle. Forskelle med hensyn til trafikmængde og trafiksammensætning samt tilstedeværelsen af en tilkørselsrampe på interimsmotorvejen ved Vejle kan have en betydning for, at der er en stigning i antallet af registrerede uheld på interimsmotorvejen ved Vejle og ikke på interimsmotorvejen ved Slagelse. 7\n8 Evaluering af interimsmotorveje 8\n9 Interimsmotorvejen vest for Slagelse og nord for Vejle 1 Indledning Formålet med denne rapport er at evaluere to interimsmotorveje for Vejdirektoratet. Det drejer sig om interimsmotorvejen vest for Slagelse samt interimsmotorvejen nord for Vejle. Linjeføring, radius, længde og hastighedsbegrænsning for de to veje er ens, men tværprofilerne er forskellige. Ved Slagelse er profilet bygget op med smalle spor og ingen nødspor, mens profilet ved Vejle ligner et normalt motorvejsprofil, men med lidt smallere kørespor. Der er således stor forskel på anlægsudgifterne for de to strækninger, og det er bl.a. derfor, at Vejdirektoratet ønsker at evaluere de to interimsmotorveje. Evalueringens hovedspørgsmål er: Kan det betale sig at lave en interimsmotorvej, der er opbygget som et normalt motorvejsprofil, eller kan man nøjes med et billigere profil? Spørgsmålet søges besvaret ved sammenligning af trafikafviklingen og trafikantoplevelsen på de to interimsmotorveje. Nærværende notat består af fire dele. I den første del beskrives de to interimsmotorveje kort. Anden del omhandler trafikafviklingen på interimsmotorvejene og beskriver, hvordan hastighedsmålingerne er udført, og hvilke resultater der er fundet. Tredje del omhandler udførelsen og resultaterne af et testpanels bedømmelse af interimsmotorvejene. Fjerde og sidste del af notatet er en opgørelse over antallet af uheld på interimsmotorvejene. 1.1 Interimsmotorvejen vest for Slagelse Undersøgelsens ene interimsmotorvej ligger på Vestmotorvejen, M20, ved Slagelse (se Figur 1). Den er beliggende mellem afkørsel <39> Slagelse S og <40> Vemmelev fra kilometreringen 93/0300 til kilometreringen 94/0100. Arbejdsområdet strækker sig fra motorvejsbroen Skælskørvej, kilometrering 92/0900 til 94/0600, i alt 1,7 kilometer. Interimsmotorvejen benyttes i tidsperioden fra starten af november 2011 og frem til starten af juli 2012, mens en motorvejsbro over den nye omfartsvej ved Slagelse opføres. Ifølge Vejdirektoratets opgørelse af årsdøgnstrafikken på det rutenummererede vejnet i 2010 er der køretøjer pr. døgn på strækningen, hvoraf køretøjer er mere end 5,8 meter lange. 9\n10 Evaluering af interimsmotorveje Figur 1: Placeringen af interimsmotorvejen ved Slagelse (markeret med blåt). På den 800 meter lange interimsmotorvej er sporbredden reduceret til hhv. 2,75 meter i venstre spor og 3,00 meter i højre spor. Den normale sporbredde er 3,50 meter for kørespor på en motorvej. Der er en smal midterrabat og ingen nødspor (se Figur 2). I forbindelse med vejarbejdet er hastighedsbegrænsningen på interimsmotorvejen i begge retninger skiltet ned til 80 km/t. Figur 2: Foto fra interimsmotorvejen ved Slagelse i retning mod vest. Mellem 100 og 200 meter før tilslutningen til interimsmotorvejen er der etableret 10 stk. rumleriller i retning mod øst og 12 stk. i retning mod vest, og umiddelbart 10\n11 Interimsmotorvejen vest for Slagelse og nord for Vejle før disse er der placeret en Din fart måler (se Figur 3). Rumlestriberne er lagt med en afstand på 4 meter mellem hver rille. Figur 3: Overledningen til interimsmotorvejen ved Slagelse i retning mod vest. Rumlestriber og Din fart -tavle før overledningen. 1.2 Interimsmotorvejen nord for Vejle Den anden interimsmotorvej er beliggende nord for Vejle på Østjyske Motorvej, M60 (se Figur 4). Interimsmotorvejen er beliggende mellem frakørsel <59> Hornstrup og <60> Vejle N. Arbejdsområdet strækker sig fra kilometrering ca. 113/0200 til kilometrering ca. 114/0500. Interimsmotorvejen benyttes fra august 2011 og frem til september 2012, mens en bro på den eksisterende motorvej bygges i forbindelse med anlæg af Midtjyske Motorvej. Ifølge Vejdirektoratet er der i 2010 i alt køretøjer pr. døgn på strækningen, og heraf er de køretøjer over 5,8 meter. 11\n12 Evaluering af interimsmotorveje Figur 4: Placeringen af interimsmotorvejen ved Vejle (markeret med blåt). På den ca. 1 kilometer lange interimsmotorvej er sporbredden i højre spor på 3,25 meter, mens den er 3,0 meter i venstre spor. Der er 0,5 meter kantbane i begge sider, heraf 0,3 meter kantafmærkning. Midterrabatten er 5,5 meter bred, og der er 3,0 meter nødspor. I nordgående køreretning er der etableret en 1½ meter høj afskærmning i rabatten i den østlige side ind mod vejarbejdet, så trafikanterne ikke kan kigge ned i brohullet (se Figur 5). Figur 5: Interimsmotorvejen ved Vejle i nordgående retning, Bemærk den høje afskærmning til højre. 12\n13 Interimsmotorvejen vest for Slagelse og nord for Vejle I sydgående køreretning tilsluttes en rampe fra <59> Hornstrup i forbindelse med overledningen til interimsmotorvejen (se Figur 6). Kurven mellem den nordlige ende af interimsmotorvejen og den permanente motorvej er forholdsvis skarp og har en radius på 510 meter, og den efterfølges af en tilsvarende skarp kurve (radius på 510 meter). Figur 6: Overledning til interimsmotorvejen ved Vejle i sydgående retning. Bemærk tilkørselsrampe i forbindelse med <59>. 13\n14 Evaluering af interimsmotorveje 14\n15 Interimsmotorvejen vest for Slagelse og nord for Vejle 2 Hastigheden på interimsmotorvejene 2.1 Metode Hastigheden er målt på de to interimsmotorveje ved hjælp af radarmålinger fra radarbokse placeret i vejsiden (se Figur 7). Figur 7: Eksempler på opsætning af radarboksen til måling af hastigheder på forskellige steder på de to interimsmotorveje. Radarboksene foretager enkeltkøretøjsmålinger i begge spor, men det kan ske, at et køretøj i det højre spor dækker for måling af hastighed på et køretøj i det inderste spor, hvis de kører ved siden af hinanden. I tidsrummene med mest trafik er det op til % af trafikken, der ikke bliver målt på denne bekostning, når målingerne sammenholdes med Vejdirektoratets trafiktællinger på de samme dage. I disse tidsrum er hastighedsforskellene mellem de to kørespor dog små, hvorfor der kun er tale om en lille underestimering af gennemsnitshastighederne. Der er målt i minimum to døgn for hvert snit. Nogle hastigheder skiller sig ud ved at være særligt høje eller lave, men det er ikke muligt at konkludere, om disse data er fejlmålinger eller de skyldes særkøretøjer, katastrofeopbremsninger eller lig- 15\n16 Evaluering af interimsmotorveje nende. Disse målinger udgør dog en meget lille andel af den samlede datamængde og har derfor ikke betydning for konklusionerne. På Figur 8 ses en principskitse over interimsmotorvejen ved Slagelse med markering af målesnittene. Snit Ø1, Ø2 og Ø3 er målesnittene for trafikken i østgående retning, mens V1 og V2 er målesnittene i vestgående retning. I begge retninger er der målt hastigheder omkring overgangene til og fra interimsmotorvejen. I østgående retning er der yderlige målt midt på interimsmotorvejen, mens det ikke har været muligt at opstille en radarboks midt på strækningen i vestgående retning. En større skitse med målesnit og kurveradier findes i Bilag 1: Principskitse Slagelse. Målesnit ved Slagelse Snit V2 Snit V1 Snit Ø1 Snit Ø2 Snit Ø3 Figur 8: Skitse over placeringen af målesnit ved Slagelse. I Tabel 1 ses hvornår, der er foretaget hastighedsmålinger i de enkelte målesnit på interimsmotorvejen ved Slagelse. Tidsrum Datamængde (ca.) Snit Ø kl. 12: kl. 09:04 68 timer Snit Ø kl. 13: kl. 09:08 68 timer Snit Ø kl. 13: kl. 09:14 68 timer Snit V kl. 9: kl. 12:21 74 timer Snit V kl. 9: kl. 12:25 51 timer Tabel 1: Måletidspunkter i målesnittene på interimsmotorvejen ved Slagelse. På Figur 9 ses en principskitse med målesnittene på interimsmotorvejen ved Vejle. Snit N1, N2 og N3 er målesnittene for trafikken i nordgående retning, mens S1, S2 og S3 er målesnittene i sydgående retning. I nordlig retning er der målt omkring overgangen til og fra interimsmotorvejen samt midt på strækningen. I sydlig retning er der kun målt i overgangene tilbage til den permanente motorvej samt to steder midt på interimsmotorvejen. Indfletningen fra tilkørselsrampen fra <59> Hornstrup i forbindelse med overgangen til interimsmotorvejen i sydlig retning umuliggør et målesnit i denne overgang. En større skitse med målesnit og kurveradier findes i Bilag 2: Principskitse Vejle. 16\n17 Interimsmotorvejen vest for Slagelse og nord for Vejle Målesnit ved Vejle Snit S3 Snit S2 Snit S1 Snit N1 Snit N2 Snit N3 Figur 9: Skitse over placeringen af målesnit ved Vejle. Hastighedsmålingerne ved Vejle er foretaget i de tidsrum, der fremgår af Tabel 2. Tidsrum Datamængde (ca.) Snit N kl. 11: kl. 10:10 71 timer Snit N kl. 11: kl. 10:20 71 timer Snit N kl. 11: kl. 10:27 71 timer Snit S kl. 10: kl. 10:14 72 timer Snit S kl. 10: kl. 10:09 72 timer Snit S kl. 10: kl. 10:12 72 timer Tabel 2: Måletidspunkter i målesnittene på interimsmotorvejen ved Vejle. 2.2 Resultater Middelhastigheder og 85%-fraktiler Helt overordnet følger hastighedsmålingerne i hvert af de enkelte målesnit meget godt den samme døgnrytme. Gennemsnitshastigheden er typisk højest i aften-, natte- og de tidlige morgentimer. I disse tidsrum er den op til 5 km/t højere end i dagtimerne, hvor der er mere trafik og mere vejarbejde i arbejdsområderne. For nattetimerne er der færre måledata grundet den lavere trafikmængde, hvorved der er en lidt større variation i gennemsnitshastighederne fra time til time. Trafikmængden på interimsmotorvejen ved Slagelse er lavere end på interimsmotorvejen ved Vejle, hvorfor der er færre målinger pr. time ved Slagelse end Vejle. 17\n18 Evaluering af interimsmotorveje På Figur 10 ses gennemsnitshastighederne målt i hver time på interimsmotorvejen ved Slagelse i målesnittet, Ø2. Tilsvarende figurer for de øvrige målesnit ved Slagelse i såvel østgående som vestgående retning kan ses i Bilag 3: Gennemsnitshastigheder. Antallet af registreringer varierer mellem under 100 pr. time om natten til mere end pr. time i myldretiden. Gennemsnitshastigheden i Ø2 følger alle dage i høj grad den samme døgnrytme med undtagelse af den 25. juni, hvor der er en betydelig lavere gennemsnitshastighed i tidsrummet fra kl Også i de andre målesnit i østgående retning er gennemsnitshastigheden lavere i dette tidsrum, men ikke i helt samme grad. I vestgående retning følger hastighedsmålingerne ligeledes samme døgnrytme med undtagelse af den 18. juni i tidsrummet kl for snit V1, men da der i snit V2 ikke er målinger fra den 18. juni kan det ikke bekræftes, om det skyldes en episode, der påvirker trafikken på hele strækningen Slagelse Ø2 km/t juni 26. juni 27. juni 28. juni klokkeslæt Figur 10: Gennemsnitshastigheden for hver time målt på interimsmotorvejen i Slagelse i østlig retning i snit Ø2. På Figur 11 ses gennemsnitshastighederne pr. time for trafikken i sydgående retning på interimsmotorvejen ved Vejle i målesnit S2. Gennemsnitshastighederne i de øvrige målesnit på interimsmotorvejen ved Vejle kan ses i Bilag 3: Gennemsnitshastigheder. Antallet af radarmålinger varierer mellem lidt under 300 pr. time i nattetimerne til over målinger pr. time i myldretiden. I målesnittene ved Vejle er der en lidt større variation i gennemsnitshastigheden i de enkelte tidsrum fra dag til dag end på interimsmotorvejen ved Slagelse. Denne variation er mest udtalt i sydlig retning i særdeleshed i målesnit S2 på Figur 11. Fælles for de tre målesnit på interimsmotorvejen i sydlig retning er, at gennemsnitshastigheden er betydelig lavere 9. juli kl end på de øvrige dage og ligeledes i tidsrummet fra 9. juli kl. 22 til 10. juli kl. 05. I nordlig retning skiller ingen tidsrum sig særligt ud. 18\n19 Interimsmotorvejen vest for Slagelse og nord for Vejle Vejle S km/t juli 10. juli 11. juli 12. juli klokkeslæt Figur 11: Gennemsnitshastigheden for hver time målt på interimsmotorvejen ved Vejle i sydlig retning i snit S2. På baggrund af dette er det fundet rimeligt at summere hastighedsmålingerne i de enkelte målesnit til en fælles døgnrytme og bruge dette til at sammenligne de forskellige målesnit og strækninger. I den forbindelse er der set bort fra måledata for retning og tidsrum nævnt i Tabel 3, da de ser ud til at skille sig ud: Retning Tidsrum Slagelse mod øst kl Slagelse mod vest kl Vejle mod syd kl Vejle mod syd kl kl. 05 Tabel 3: Data i disse tidsrum er udeladt i efterfølgende analyser. Årsagerne til afvigelserne i disse tidsrum er ikke kendte, men det kan skyldes omstændigheder omkring vejr, trafik eller vejarbejdet. 19\n20 Evaluering af interimsmotorveje Gennemsnittet af hastighedsmålingerne og 85%-fraktilerne for hver af døgnets timer i de 3 målesnit i retning mod øst på interimsmotorvejen ved Slagelse fremgår af Figur 12. Som det ses, er hastighederne meget ensartede for hele strækningen, men der er dog en tendens til lidt lavere hastighed ved snit Ø1 lige efter rumlerillerne og overgangen til interimsmotorvejen. Snit Ø3 har de højeste hastighedsmålinger. Gennemsnitshastighederne ligger i alle tidsrum over hastighedsgrænsen på 80 km/t, mens 15 % af trafikanterne kører mere end 10 km/t for stærkt, og mere end 100 km/t i de tidlige morgentimer forbi snit Ø2 og Ø3. Slagelse mod øst km/t klokkeslæt Ø1 gns. Ø1 85%-fraktil Ø2 gns. Ø2 85%-fraktil Ø3 gns. Ø3 85%-fraktil Figur 12: Gennemsnitshastighed og 85%-fraktil for de tre målesnit på interimsmotorvejen ved Slagelse i retning mod øst. På samme vis er gennemsnitshastighederne og 85%-fraktilerne opgjort for trafikken gennem de to målesnit på interimsmotorvejen ved Slagelse i vestlig retning (se Figur 13). I begge målesnit er de målte hastigheder lavere end hastighederne målt i østlig retning. Det meste af dagen er gennemsnitshastighederne i begge målesnit under hastighedsbegrænsningen på 80 km/t, og 85 % af trafikanterne kører maksimalt 5 km/t for stærkt. I aften- og nattetimerne kører de hurtigste 15 % af trafikanterne mere end 10 km/t for stærkt i forhold til hastighedsgrænsen. Da der ikke er et målesnit midt på strækningen, er det ikke muligt at sige, om hastigheden her adskiller sig fra hastighederne i overgangene til og fra interimsmotorvejen. 20\n21 Interimsmotorvejen vest for Slagelse og nord for Vejle km/t Slagelse mod vest klokkeslæt V1 gns. V1 85%-fraktil V2 gns. V2 85%-fraktil Figur 13: Gennemsnitshastighed og 85%-fraktil for de to målesnit på interimsmotorvejen ved Slagelse i retning mod vest. I begge retninger på interimsmotorvejen ved Slagelse er det værd at bemærke, at hastighederne er lavere i det første målesnit lige efter rumlestriberne og Din fart målerne end ved slutningen af strækningen. 21\n22 Evaluering af interimsmotorveje På Figur 14 ses gennemsnitshastigheden og 85%-fraktilen i løbet af døgnet i de tre målesnit på interimsmotorvejen ved Vejle i retning mod nord. Det skal bemærkes, at hastighedsmålingerne er foretaget i den første uge i skolernes sommerferie, hvilket kan betyde, at de målte hastigheder i myldretiden er højere end normalt grundet en muligt lavere trafikintensitet. Gennemsnitshastighederne og 85%- fraktilerne i de to første målesnit, N1 og N2, er næsten identiske. Gennemsnitshastighederne er i alle tidsrum over de tilladte 80 km/t, og i aftentimerne nærmer de sig 90 km/t. I aften- og nattetimerne kører 15 % af trafikanterne mere end 20 km/t over det tilladte. Vejle mod nord km/t klokkeslæt N1 gns. N1 85%-fraktil N2 gns. N2 85%-fraktil N3 gns. N3 85%-fraktil Figur 14: Gennemsnitshastighed og 85%-fraktil for de tre målesnit på interimsmotorvejen ved Vejle i retning mod nord. Målingerne i det tredje målesnit, N3, adskiller sig klart fra de to andre (se Figur 14). I dette snit er gennemsnitshastigheden i hele døgnet under 80 km/t og ca. 10 km/t lavere end i de to øvrige målesnit, mens 85%-fraktilerne ligger i intervallet mellem 85 og 90 km/t. På Figur 15 ses et billede af strækningen omkring N3 mellem de skarpe kurver (radius på 510 meter) i forbindelse med tilbageledningen til den permanente motorvej er meget tydelig længere fremme på billedet. Se evt. målesnittes placering i Bilag 2: Principskitse Vejle. Disse to kurver kan være årsagen til, at trafikanterne vælger den lavere hastighed. Ved overgangen til interimsmotorvejen omkring målesnit N1 fremstår kurven ikke nær så skarpt, hvilket kan forklare, at gennemsnitshastigheden i N1 er så meget højere. 22\n23 Interimsmotorvejen vest for Slagelse og nord for Vejle Figur 15: Interimsmotorvejen ved Vejle i retning nord ved målesnit N3. Ligeledes er gennemsnitshastighederne og 85%-fraktilerne opgjort over døgnet i målesnittene på interimsmotorvejen ved Vejle i sydlig retning (se Figur 16). Målingerne er foretaget i den første uge i industriferien, hvilket højst sandsynligt påvirker trafikintensiteten i myldretiden. Uden for ferietiden kan det tænkes, at hastighederne i denne retning er lavere som følge af mere trafik og vejarbejdet omkring broen over Vejle Fjord. Som i den nordlige retning er hastighederne meget ensartede i to af målesnittene, mens de er noget lavere i det første snit. I snit S2 og S3 er gennemsnitshastigheden over 80 km/t over hele døgnet og omkring 90 km/t i aften- og nattetimerne. 15 % af trafikanterne kører over 100 km/t i aften og nattetimerne, mens 85%-fraktilen er km/t midt på dagen. Vejle mod syd km/t klokkeslæt S1 gns. S1 85%-fraktil S2 gns. S2 85%-fraktil S3 gns. S3 85%-fraktil Figur 16: Gennemsnitshastighed og 85%-fraktil for de tre målesnit på interimsmotorvejen ved Vejle i retning mod nord. Gennemsnitshastighederne i målesnit S1 ligger mellem 75 og 80 km/t afhængig af tidspunktet, mens 85%-fraktilerne ligger mellem 85 og 95 km/t. To faktorer kort før S1 kan tænkes at være årsag til disse lavere hastigheder (se Figur 17). For det 23\n24 Evaluering af interimsmotorveje første er kurverne ved overgangen til interimsmotorvejen skarpe (radius på 510 meter). For det andet er indfletningen fra tilkørselsrampen ved <59> Hornstrup placeret i kurven, hvilket betyder, at en del af de målte trafikanter i målesnittet kan være under acceleration fra tilkørslen, mens nogle af trafikanterne på motorvejen muligvis har sænket hastigheden for at give plads til indflettende. Det er ikke muligt at vurdere hvilken af disse faktorer, der har størst betydning. Figur 17: Interimsmotorvejen ved Vejle i retning syd kort før målesnit S1. Gennemsnitshastighederne på interimsmotorvejen ved Vejle er lidt højere end på interimsmotorvejen ved Slagelse med undtagelse af hastighederne målt i den skarpe kurve. Udsvingene fra aften/nat til dag er også større ved Vejle, men her skiller de to målesnit mellem de skarpe kurver sig igen ud ved ikke at have en så tydelig dagsvariation Middelhastighed og trafikmængde I det følgende er sammenhængen mellem antallet af registrerede køretøjer pr. time og køretøjernes middelhastighed beskrevet. Formålet med dette er at undersøge, hvorvidt interimsmotorvejene har kapacitet nok til at håndtere trafikmængden. Når kapacitetsgrænsen på en vej nås, vil dette typisk kunne ses ved, at middelhastigheden falder markant. Specielt ved tæt trafik er det ikke alle køretøjer, der er registreret i radarmålingerne. Der er dog en overensstemmelse mellem antallet af registreringer og trafikmængderne, således at trafikmængderne har været størst i tidsrummene med flest radarregistreringer. Vejdirektoratets trafiktællinger i målesnit tæt ved interimsmotorvejene på de pågældende datoer er anvendt til at give et billede af hvor meget trafik, der rent faktisk har været i timerne med den største trafikintensitet. Data er anvendt for alle timer, dvs. de timer, der er frasorteret i forrige afsnit, er medtaget her. 24\n25 Interimsmotorvejen vest for Slagelse og nord for Vejle På Figur 18 er sammenhængen vist for trafikken på interimsmotorvejen ved Slagelse i retning mod øst. I alle tre målesnit er middelhastighederne meget ensartede. Der er kun en svag tendens til, at gennemsnitshastigheden er lavere i de perioder med de største trafikmængder end i de perioder, hvor trafikanterne ikke skal tage hensyn til andre trafikanter, når de vælger deres hastighed. Vejdirektoratets trafikmålinger viser også, at trafikmængderne ikke når over køretøjer pr. time i østgående retning på de pågældende måledage. De fire timer med de laveste gennemsnitshastigheder forekommer i de tidlige aftentimer. Da antallet af køretøjer ikke overskrider køretøjer pr. time i tidsrummene eller i timen forud for de lavere gennemsnitshastigheder, skyldes de lave hastigheder andre omstændigheder end, at kapacitetsgrænsen er nået Slagelse mod øst km/t Registrerede køretøjer pr. time Ø1 Ø2 Ø3 Figur 18: Antallet af registrerede køretøjer pr. time og deres middelhastighed for de tre målesnit på interimsmotorvejen ved Slagelse i retning mod øst. 25\n26 Evaluering af interimsmotorveje I den vestlige retning ses nøjagtig samme tendens (se Figur 19) som i den østlige retning. Vejdirektoratets trafikmålinger viser, at der på de pågældende måledage har været op til køretøjer pr. time i vestgående retning i timerne med flest registrerede køretøjer, uden det har reduceret de målte gennemsnitshastigheder nævneværdigt. I de timer, hvor de laveste gennemsnitshastigheder forekommer, er der ikke et højere antal køretøjer end i de samme tidsrum på de øvrige måledage. Derfor skyldes de lavere hastigheder højst sandsynligt ikke, at trafikmængden har oversteget vejens kapacitetsgrænse Slagelse mod vest km/t Registrede køretøjer pr. time V1 V2 Figur 19: Antallet af registrerede køretøjer pr. time og deres middelhastighed for de to målesnit på interimsmotorvejen ved Slagelse i retning mod vest. I den målte periode er der således ikke noget, der tyder på, at kapacitetsgrænsen på interimsmotorvejen ved Slagelse er nået, da gennemsnitshastigheden ikke varierer afhængig af trafikmængden. På alle måledage er trafikmængden på køretøjer pr. dag, hvilket er noget højere end årsdøgntrafikken i Sammenhængen mellem gennemsnitshastigheder og registrerede køretøjer i retning mod nord på interimsmotorvejen ved Vejle ses på Figur 20. I N1 og N2 er der en svag tendens til, at gennemsnitshastigheden er lavest i tidsrum med færrest og flest registrerede køretøjer. Dette kan tyde på, at det ikke er muligt at køre så stærkt i de tidsrum morgen og eftermiddag, hvor der ifølge Vejdirektoratets trafikmålinger har været op til køretøjer pr. time på måledagene. I N3 varierer gennemsnitshastighederne tilsyneladende ikke afhængig af trafikmængden. 26\n27 Interimsmotorvejen vest for Slagelse og nord for Vejle Vejle mod nord km/t Registrerede køretøjer pr. time N1 N2 N3 Figur 20: Antallet af registrerede køretøjer pr. time og deres middelhastighed for de tre målesnit på interimsmotorvejen ved Vejle i retning mod nord. På Figur 21 ses sammenhængen i den sydgående retning. De samme tendenser fundet i den nordgående retning går i vid udstrækning igen i den sydgående retning. På måledagene er der ifølge Vejdirektoratets trafiktællinger op til køretøjer pr. time i de tidsrum med de største trafikintensiteter Vejle mod syd km/t Registrerede køretøjer pr. time S1 S2 S3 Figur 21: Antallet af registrerede køretøjer pr. time og deres middelhastighed for de tre målesnit på interimsmotorvejen ved Vejle i retning mod syd. I modsætning til interimsmotorvejen ved Slagelse er der ved Vejle fundet tendenser til lavere gennemsnitshastigheder i tidsrum med flest køretøjer pr. time. Dette kan ses som et tegn på, at trafikken nærmer sig vejens kapacitetsgrænse, men det 27\n28 Evaluering af interimsmotorveje vil kræve målinger med større trafikmængder, før det kan fastslås, hvor denne grænse er. Umiddelbart må det forventes, at vejens kapacitetsgrænse er noget højere end køretøjer pr. retning pr. time. På måledagene er den samlede trafik på interimsmotorvejen ca køretøjer pr. døgn, hvilket er lidt mere end årsdøgntrafikken i Umiddelbart er begge interimsmotorveje i stand til at håndtere trafikmængderne på måledagene, uden det påvirker gennemsnitshastighederne i nævneværdig grad. Det kan ikke konkluderes, hvorvidt den ene interimsmotorvej har en større kapacitet end den anden, da kapacitetsgrænsen ikke er nået i målingerne. 28\n29 Interimsmotorvejen vest for Slagelse og nord for Vejle 3 Trafikanternes oplevelse og holdninger 3.1 Metode Trafikanters oplevelse af at køre på hver af de to interimsmotorveje er undersøgt via et testpanel, der ud fra fremviste videooptagelser af gennemkørsler af de to interimsmotorveje er bedt om at beskrive/udtrykke deres oplevelse og tryghedsfølelse ved at køre i bil hvert af de to steder. Videooptagelserne viser gennemkørsler af interimsmotorvejene i begge køreretninger. Der er kørt i højre vognbane med 80 km/t. Videokameraet har været placeret i bilen, så der så vidt muligt er filmet fra førerens synsvinkel. Konceptet for videooptagelsen de to steder er ens, og det er tilstræbt at få ensartede optagelser med hensyn til trafik og vejr. Videoklippene er af ca. ét minuts varighed, og optagelserne er startet lige inden overgangen til interimsmotorvejene og stoppet lige efter overledningen tilbage til den permanente motorvej. Det er valgt ikke at medtage kørslen over rumlestriberne ved interimsmotorvejen ved Slagelse for at gøre klippene ensartede. Desuden er der foretaget videooptagelser af gennemkørsel af yderligere to strækninger, der fungerer som prøveklip. Den ene gennemkørsel er foregået på en normal motorvejsstrækning med fire spor samt nødspor på Hillerødmotorvejen ved Allerød. Den anden gennemkørsel er foregået på en vejarbejdsstrækning på Hillerødmotorvejen over Fiskebækbroen, hvor trafikken er ledt over på den eksisterende strækning til færdsel i modsatte køreretning. Det betyder, at der på denne strækning er hastighedsnedsættelse til km/t, smalle kørespor samt fravær af nødspor. Videooptagelserne på disse to strækninger har fungeret som en slags prøveklip med det formål at give paneldeltagerne en fornemmelse af yderpunkterne på en vurderingsskala for, hvordan oplevelsen af ét minuts kørsel på motorveje kan være. Der har været nedsat et testpanel med 23 personer fordelt på tre sessioner. Det har været et krav, at alle paneldeltagerne har gyldigt kørekort og jævnligt selv er førere af bil. Det er tilstræbt at få en jævn aldersfordeling og nogenlunde lige mange af hvert køn. I det følgende beskrives forløbet for sessionerne bestående af tre dele: Introduktion og prøverunde, evaluering af videoklip fra interimsmotorvejene og paneldeltagernes sammenligning af de to veje Introduktion og prøverunde Foran hver paneldeltager har ligget et kompendium af spørgeark, som kan ses i Bilag 4: Spørgeskemaet. Indledningsvis er der givet en kort introduktion til paneldeltagerne omkring undersøgelsens formål. Det er nævnt, at paneldeltagerne skal 29\n30 Evaluering af interimsmotorveje bedømme fire forskellige danske motorvejsstrækninger ud fra en række korte videoklip. De har fået at vide, at de I den forbindelse skal besvare nogle få spørgsmål om deres oplevelse af at køre på de enkelte strækninger med hensyn til vejens bredde, køresporets bredde, skiltet hastighed mv. På Figur 22 er det blevet udpeget, hvad der er vejens bredde, og hvad der er det højre kørespors bredde. Alle videogennemkørsler i testen er foretaget i det højre kørespor. Figur 22: Billede fra Hillerødmotorvejen til udpegning af, hvad der menes med vejens bredde og køresporets bredde. Herefter er paneldeltagerne blevet bedt om at udfylde nogle få generelle oplysninger om dem selv med hensyn til køn, alder og kørselserfaring. Spørgsmålene med tilhørende svarkategorier er følgende: A. Hvad er din alder? Svarkategori: Skriv din alder B. Er du mand eller kvinde? Svarkategorier: Mand Kvinde C. Hvor længe har du haft kørekort? Svarkategorier: 0-5 år 5-10 år år år Mere end 20 år D. Hvor ofte kører du i bil? Svarkategorier: Næsten hver dag 1-3 gange pr. uge 1-3 gange pr. måned Sjældnere E. Hvor ofte kører du på motorvej? Svarkategorier: Næsten hver dag 1-3 gange pr. uge 1-3 gange pr. måned Sjældnere F. Har du kørekort til stort køretøj? Svarkategorier: Ja Nej Efterfølgende er paneldeltagerne blevet præsenteret for de to prøveklip fra Hillerødmotorvejen. Det er pointeret, at paneldeltagerne skal forestille sig, at de kører i personbil på strækningerne, og det de ser på videoklippene, svarer til det, de vil se ud af deres forrude. Lyden har været slået til under afspilning for at give en realistisk lydkulisse. Efter hvert prøveklip er paneldeltagerne blevet bedt om at besva- 30\n31 Interimsmotorvejen vest for Slagelse og nord for Vejle re seks spørgsmål ved afkrydsning. De seks spørgsmål med tilhørende svarmuligheder er som følger: 1. Hvordan oplever du vejen som helhed? Svarkategorier: Rigtig god God Neutral Dårlig Rigtig dårlig 2. Hvordan oplever du vejens bredde? Svarkategorier: Alt for bred For bred Passende For smal Alt for smal 3. Hvordan oplever du køresporets bredde? Svarkategorier: Alt for bredt For bredt Passende For smalt Alt for smalt 4. Hvordan oplever du overgangen til den midlertidige motorvej? Svarkategorier: Rigtig god God Neutral Dårlig Rigtig dårlig 5. Hvad synes du om en hastighedsbegrænsning på 80 km/t på vejen? Svarkategorier: Alt for høj For høj Passende For lav Alt for lav 6. Hvor tryg føler du dig som bilist på vejen? Svarkategorier: Meget tryg Tryg Utryg Meget utryg Nederst på spørgsmålsarket til hvert videoklip er der mulighed for at tilføje individuelle kommentarer. Med disse prøveklip og tilhørende spørgsmål har paneldeltagerne fået mulighed for at få en fornemmelse af, hvad det hele handler om. De har fået en fornemmelse af, hvilke spørgsmål de skal besvare, og de to prøveklip har kunnet give anledning til brug af hele skalaen ved besvarelse af de seks spørgsmål. Derfor er formuleringen af spørgsmål 5 også blevet fastholdt til trods for, at der på prøveklippene ikke er en skiltet hastighedsbegrænsning på 80 km/t. Spørgsmål 4 indgår dog ikke ved bedømmelsen af det første prøveklip med kørsel på den almindelige motorvej, da der ikke er en overledning på denne strækning Evaluering af videoklip fra interimsmotorvejene Efterfølgende er paneldeltagerne blevet præsenteret for videoklippene fra interimsmotorvejsstrækningerne. Efter hvert videoklip er de blevet bedt om at besvare et spørgsmålsark med de samme seks spørgsmål som til prøveklippene. De fire videoklip er afspillet i følgende rækkefølge: 1. Slagelse i kørselsretning mod vest 2. Vejle i kørselsretning mod syd 3. Slagelse i kørselsretning mod øst 4. Vejle i kørselsretning mod nord Paneldeltagerne har ikke fået oplysninger om, hvor videoklippene er optaget eller, at videoklip 1 og 3 samt videoklip 2 og 4 er optaget på samme motorvejsstrækninger, men i forskellig køreretning. Formålet med at vise videoklippene på denne anonyme måde har været at få paneldeltagernes umiddelbare bedømmelse af strækningen på hver af de fire videoklip. 31\n32 Evaluering af interimsmotorveje Paneldeltagernes sammenligning af de to veje Efterfølgende er paneldeltagerne blevet bedt om at sammenligne de to interimsmotorveje i forhold til, hvor gode de opleves at køre på. Først er paneldeltagerne præsenteret for et billede fra hver af de to strækninger (se Figur 23) og informeret om, at de fire videoklip, de lige har vurderet, er fra to forskellige lokaliteter med et videoklip i hver køreretning. Det er tilstræbt fra hver af strækningerne at have et ensartet billede, som giver et genkendeligt indtryk af strækningen. Vejens forløb i Slagelse er mere kurvet, hvilket også fremgår af billederne. Billede 1: Billede 2: Figur 23: Billederne fra de to strækninger vist i forbindelse med det afsluttende spørgsmål. Til venstre interimsmotorvejen ved Slagelse og til højre interimsmotorvejen ved Vejle. Sammen med fremvisning af Figur 23 er paneldeltagerne blevet bedt om at svare på følgende spørgsmål ved afkrydsning og meget gerne begrunde deres svar: Hvilken af de to veje vil du helst køre på? Svarkategorier: Billede 1 Billede 2 Vejene er lige gode/dårlige Paneldeltagernes besvarelser kan ses i Bilag 5: Paneldeltagernes besvarelser. 3.2 Paneldeltagerne Testpanelet består af 14 mænd og 9 kvinder i alderen år. I Tabel 4 ses fordelingen på køn og aldersgrupper. Under 40 år år Over 60 år Samlet Mænd Kvinder Samlet Tabel 4: Fordeling af de 23 paneldeltagere efter køn og alder. 32\n33 Interimsmotorvejen vest for Slagelse og nord for Vejle 16 af de 23 paneldeltagere har haft kørekort i 15 år eller mere (se Tabel 5). To af paneldeltagerne har stort kørekort. 0-5 år 5-10 år år år 20 år eller mere Antal Tabel 5: Fordeling af de 23 paneldeltagere efter antal år med kørekort. Af Tabel 6 fremgår det, at 21 ud af 23 paneldeltagere kører bil mindst én gang om ugen. Som det fremgår af Tabel 6, kører over halvdelen af paneldeltagerne også på motorvej mindst én gang om ugen, og kun én paneldeltager kører sjældnere på motorvej end én gang om måneden. Næsten hver dag 1-3 gange pr. uge 1-3 gange pr. måned Sjældnere Kørsel i bil Kørsel på MV Tabel 6: Fordeling af de 23 paneldeltager efter hvor ofte de kører i bil, og hvor ofte de kører på motorvej (MV). 3.3 Resultater I det følgende beskrives paneldeltagernes umiddelbare vurderinger af de fire fremviste anonyme videoklip af interimsmotorveje. Ved sammenligning af besvarelser er der fokuseret på paneldeltagernes alder, og hvor ofte de kører på motorvej. En inddeling efter antal år med kørekort har vist sig at give nogenlunde samme resultater som en inddeling efter alder. En inddeling efter, hvor ofte paneldeltagerne kører bil, er ikke relevant, da to ud af tre kører hver dag. De 23 paneldeltageres besvarelser viser nogle overordnede tendenser, som beskrives i det følgende. 33\n34 Evaluering af interimsmotorveje Evaluering af videoklip fra interimsmotorvejene Paneldeltagerne er overvejende positive, når de bedømmer strækningerne som helhed. Som det fremgår af Figur 24, er paneldeltagerne mest positive overfor interimsmotorvejen ved Vejle, hvor ca % bedømmer motorvejen til at være god eller rigtig god. Til sammenligning vurderer kun omkring 50 % af paneldeltagerne interimsmotorvejen ved Slagelse god eller rigtig god. Under 10 % vurderer interimsmotorvejen ved Slagelse til at være dårlig. Vejen som helhed 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Slagelse mod vest Slagelse mod øst Vejle mod syd Vejle mod nord Rigtig dårlig Dårlig Neutral God Rigtig God Figur 24: Paneldeltagernes bedømmelse af hver af de fire strækninger som en helhed. Baseret på 23 besvarelser. Fælles for de to interimsmotorveje er, at de har fået en mere positiv vurdering fra de paneldeltagere, der kører på motorvej hver uge, end blandt de paneldeltagere, der kører sjældnere på motorvej. Samtidig er det også et kendetegn, at paneldeltagerne over 60 år er mindre positive overfor interimsmotorvejene end de øvrige paneldeltagere. 34\n35 Interimsmotorvejen vest for Slagelse og nord for Vejle I Figur 25 ses paneldeltagernes bedømmelse af vejens bredde. Langt de fleste synes, at interimsmotorvejenes bredde er passende, men tilfredsheden er størst ved interimsmotorvejen ved Vejle. Vejens bredde 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Slagelse mod vest Slagelse mod øst Vejle mod syd Vejle mod nord Alt for smal For smal Passende For bred Alt for bred Figur 25: Paneldeltagernes bedømmelse af strækningernes vejbredde. Baseret på 23 besvarelser. 30 % af paneldeltagerne vurderer, at interimsmotorvejen ved Slagelse i retningen mod øst er for smal, hvilket er mere end dobbelt så mange, som vurderer vejen til at være for smal i vestlig retning. På Figur 26 ses et par billeder fra strækningen. Det er svært at sige, om det er vejens krumning, stykket med autoværn eller placeringen af dæk og N42 skilte, der får flere af paneldeltagerne til at vurdere vejen til at være for smal i østlig retning. Figur 26: Billeder fra interimsmotorvejen ved Slagelse. Til venstre ses strækningen i vestlig retning, til højre ses den i østlig retning. 35\n36 Evaluering af interimsmotorveje Ligeledes har paneldeltagerne bedømt køresporets bredde. Som nævnt er alle gennemkørsler foregået i det højre spor, som er smallere i Slagelse end i Vejle. Som det ses på Figur 27 er det få, der oplever, at køresporet er for smalt både ved Slagelse og ved Vejle. En bedømmelse af en gennemkørsel i det endnu smallere venstre spor i Slagelse ville muligvis have givet et andet resultat. Køresporets bredde 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Slagelse mod vest Slagelse mod øst Vejle mod syd Vejle mod nord Alt for smalt For smalt Passende For bredt Alt for bredt Figur 27: Paneldeltagernes bedømmelse af bredden af kørespor på strækningerne. Baseret på 23 besvarelser. Paneldeltagerne vurderer, at overgangene mellem den permanente motorvej og interimsmotorvejen er bedst i Vejle (se Figur 28). I Vejle er bedømmelserne af de to retninger meget ens, mens der er en højere andel, der finder overgangen rigtig god i retning øst sammenlignet med retning vest i Slagelse. Det er dog stort set samme antal for de to køreretninger i Slagelse, der bedømmer overgangen til at være dårlig. Ingen har kommenteret de to overgange mellem interimsmotorvejen og den permanente motorvej ved Vejle, hvor hastighedsmålingerne viser betydeligt lavere hastigheder end i de øvrige snit på interimsmotorvejen ved Vejle. To af paneldeltagerne kommenterer overgangene som værende diskrete i retning mod syd. 36\n37 Interimsmotorvejen vest for Slagelse og nord for Vejle Overgangen 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Slagelse mod vest Slagelse mod øst Vejle mod syd Vejle mod nord Rigtig dårlig Dårlig Passende God Rigtig God Figur 28: Paneldeltagernes oplevelse af overgangene mellem de permanente motorveje og interimsmotorvejene. Baseret på 23 besvarelser. Overgangene til og fra interimsmotorvejen ved Slagelse kan ses på Figur 29. Retning vest overgang til interimsmotorvej: Retning øst overgang til interimsmotorvej: Retning vest overgang til permanent motorvej: Retning øst overgang til permanent motorvej: Figur 29: Billeder fra overgange til og fra interimsmotorvejen ved Slagelse i begge retninger. Umiddelbart virker overgangene ensartede, og det er svært at se, hvad det er, der har fået flere paneldeltagere til at vurdere overgangen som rigtig god i østlig 37\n38 Evaluering af interimsmotorveje retning end i vestlig retning, men forhold omkring lys og en helhedsvurdering af strækningerne kan spille ind. Forklaringen kan ikke findes i paneldeltagernes kommentarer. Kun én paneldeltager har kommenteret overgangene, og denne paneldeltager har vurderet dem til at være rigtig god i begge retninger. Som ved bedømmelsen af interimsmotorvejene i deres helhed er det paneldeltagerne over 60 år, der er mindst positive overfor overgangene. Til gengæld kan der ikke findes nævneværdige forskelle med hensyn til vurderingen af overgangene afhængig af, hvor meget paneldeltagerne kører på motorveje. De fleste af paneldeltagerne synes, at en hastighedsbegrænsning på de fire strækninger på 80 km/t er passende (se Figur 30). Dette gælder specielt strækningerne ved Slagelse, hvor omkring 80 % svarer, at 80 km/t er passende. Det er under 10 % for alle strækninger, der mener, at hastighedsgrænserne er for høje. Der er dog %, der mener hastighedsgrænsen på 80 km/t er for lav på interimsmotorvejen ved Vejle. Det skal bemærkes, at paneldeltagerne på videoklippene kan se, at den aktuelle hastighedsgrænse på de to strækninger er 80 km/t. 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Hastighedsbegrænsning på 80 km/t Slagelse mod vest Slagelse mod øst Vejle mod syd Vejle mod nord Alt for lav For lav Passende For høj Alt for høj Figur 30: Paneldeltagernes bedømmelse af, hvad de synes om en hastighedsbegrænsning på 80 km/t på strækningerne. Baseret på 23 besvarelser. Det er interessant, at der er lidt flere af paneldeltagere, der finder hastighedsgrænsen for lav i østlig retning ved interimsmotorvejen i Slagelse end i vestlig retning, da det også er i den østlige retning, at flest har vurderet vejen til at være for smal. Det hænger ikke desto mindre fint sammen med, at hastighedsmålingerne viser, at trafikanterne kører med en lavere hastighed i vestlig retning, da gennemsnitshastigheden i østlig retning er omkring 85 km/t mod km/t i vestlig retning. At nogle af paneldeltagerne synes, at hastighedsgrænsen er for lav på interimsmotorvejen ved Vejle, er i overensstemmelse med, at gennemsnitshastigheden er betydeligt over 80 km/t i to målesnit i begge retninger. 38


Kighoste – Vesterbro Lægehus\nDer er påvist et øget antal tilfælde af kighoste – 1323 tilfælde i Danmark på 8 mdr., hvilket er mere end normalt, og det betegnes nu som en epidemi.\nSygdommen kan være alvorlig hos ikke vaccinerede børn under 1 år. Større børn og voksne kan også smittes, men her er forløbet ikke helt så voldsomt. Almindelig forkølelse med hoste hos et ikke medtaget barn, kræver ikke undersøgelse for kighoste. Hvis barnet eller en voksen er påvirket eller opfylder nedenstående beskrivelse, er I meget velkommen til at tage kontakt til klinikken.\nSymptomer & inkubationstid* (* = fra du er smittet og frem til symptomerne indtræffer): 7-10 dage. Sygdommen begynder som en almindelig forkølelse med snue og tiltagende tør hoste, der optræder i anfald. Efter 1-2 uger fremkommer de karakteristiske hosteanfald. I disse hosteanfald kommer hostestødene lige efter hinanden, og forhindrer barnet i at trække vejret, så det bliver blårødt i ansigtet. Derefter kommer der en hivende indånding (kigen). Ved anfaldet ophostes sejt slim, og der kan også komme opkastninger. Disse anfald kan følge hurtigt efter hinanden, så barnet bliver helt udmattet. Efter 2-4 uger aftager de karakteristiske anfald gradvist, og sygdommen er oftest overstået efter 6-8 uger, men der kan fortsat være hoste i nogen tid. Hos ikke-vaccinerede små børn kan sygdommen få et alvorligt forløb med udtalt vejrtrækningsbesvær, hvorfor sygehusindlæggelse kan være nødvendig.\nBehandling: Oftest kræver kighoste ingen medicinsk behandling. Antibiotika kan dog nedsætte sygdommens varighed og smitteperiode.\nVaccination: Vi anbefaler kraftigt, at I følger børnevaccinationsprogrammet, hvor kighoste vaccine indgår ved 3, 5 og 12 måneders vaccinationerne. Ligeledes kan man som gravid i 3. trimester modtage gratis kighoste vaccination. Konsultation for kighoste vaccination bookes ved én af vores sygeplejersker.


Større faglig diversitet løfter bæredygtige handlinger | CSR.dk\nDet handler ikke om at være første mand på månen, eller om at opfinde den dybe tallerken, men nærmere en anerkendelse af, at bæredygtighed og bæredygtige handlinger løftes, når man er sammen om det.\nBæredygtig udvikling kræver efterhånden en grad af dokumentation og faglighed.\nMen hvordan forholder man sig til feltet, hvis ikke man har den store faglighed eller begrebslighed omkring bæredygtighed?\nDet er efterhånden kendt, at bæredygtighed omfatter mange aspekter, og derfor giver det også mening, at man ikke kan være ekspert på alt. Derfor er det en god idé at søge ekstern hjælp såfremt nogle aspekter af den bæredygtige agenda ligger udenfor ens egen videnshorisont.\nBæredygtig dokumentation er efterhånden et felt, hvor mange virksomheder søger ekstern hjælp til at foretage bl.a. livscyklusvurderinger, CO2-målinger, social ansvarlighed mm. for at kunne dokumentere sit arbejde mod mere bæredygtighed. Her kan det være væsentligt at opsøge nogle bæredygtige standarder, som led i det at dokumentere sine gavnlige handlinger. Standarder er med til at sikre et kvalitetsniveau, der sætter en accepteret ”normal” som kan opnås eller forventes, og ofte kender vi det i form af underkategorierne; certificeringer og mærkninger. Her er kutymen, at man i sidste ende får et generelt accepteret eller certificeret dokument som bevis for sin praksis af grønne tiltag.\nFordelen ved at indgå i processen om at tilegne sig en standard er bl.a., at man som minimum kun skal have styr på sine interne data til opfyldelse af de pågældende standarder. Der sidder eksperter i den pågældende standardiseringsorganisation og varetager hele processen, og man er ikke påkrævet at sætte sig ind i alle standardens juridiske hjørnesten. Man skal ikke lade sig kæmme af, at det kræver noget at opnå en standard, men standarderne er udformet af et organ, der netop specialiserer sig inden for de enkelte standarder og kan hjælpe godt på vej.\nBæredygtigt kendskab og viden er noget, vi har os imellem. Det handler ikke om at være første mand på månen, eller om at opfinde den dybe tallerken, men nærmere anerkende at bæredygtige handlinger sker, når man er sammen om det.\nEr man nysgerrig på at få mere viden omkring forskellige standarder, er disse netop implementeret i et bæredygtigt vidensLab hos Voresbæredygtighed.dk kaldet Bærekraft.\nBærekraft er det norske begreb for bæredygtighed, og det antyder meget fint den bevægelse der sker, når man vælger at gøre noget og handle på det. Det kræver en større kraft at handle på bæredygtighed, og kraften bliver endnu større når man tør erkende at man er afhængige af relationer på tværs af feltet for at have de bedste forudsætninger med størst diversitet af fagligheder inden for bæredygtighed.\nTags: Bæredygtighed, Fagfolk, Grønt samarbejde, Standarder, Viden


Billetter til Barcelona - Sevilla 3. april 2022 - Find billetter online\nBarcelona – Sevilla 3. april 2022\nFC Barcelona og Sevilla plejer at spille meget tætte, intense og målrige opgør. Sevilla plejer at have et godt tag på Barcelona og vi tror godt du kan forvente en interessant kamp fra spansk fodbold.\nHvis du har lyst til at overvære kampen på Camp Nou, har du muligheden for både at finde billetter og sammenligne priserne på denne side. Vi giver dig en oversigt, så du kan finde den udbyder der matcher dine behov bedst.\nBilletter til Barcelona – Sevilla\nI oversigten kan du se de forhandlere der udbyder billetter og sammenligne deres priser. Vi gør det nemt at finde den bedste eller billigste løsning. Vær opmærksom på at der kan være forskelle i pladstyperne.\nTicket2 1.183 kr. Nej Køb ››\nOlka Express 1.290 kr. Ja Køb ››\nGå tilbage til Barcelona oversigten.\nVi tager forbehold for at kampdatoen kan ændre sig.\nDen historiske 5-4 kamp i Super Cup’en\nDet bedste eksempel på at de to hold, FC Barcelona og Sevilla, kan spille lige og underholdende kampe er Super Cup’en 2015. Her mødtes de to hold i en målrig affære, der til sidste ende med Barca-sejr på 5-4. Du kan gense mål og højdepunkter i videoen her. Det giver i hvert fald lyst til at tage turen til Camp Nou.


Tanker på 4. søndag efter påske\nPludselig skinnede et lys rundt om Paulus, da han var på vej til Damaskus. Han faldt til jorden, og der blev sagt til ham: ”Saul, Saul, hvorfor forfølger du mig. Han blev kaldt på af Jesus, og hans liv ændrede retning.\nHan kunne ingenting se, ikke finde vej, men måtte lade sig lede.\nLige nu er vi alle sammen ramt af coronakrisen, og ingen af os ved helt endnu, hvordan og hvor meget vores liv kommer til at ændre retning.\nDet er svært at navigere i for mange, at finde vej i- ikke at vi er blinde, men vi behøver hjælp- og tillid til, at nogen kan hjælpe – helt lavpraktisk i hverdagslivet og også med håb og mod, trøst og tillid.\nPaulus blev hjulpet på sin vej. Han blev døbt og ændrede retning. Han blev sat ind i fortællingen om Jesus Kristus.\nI den fortælling er håbet altid på dagsordenen. I den fortælling er livet altid større end døden.\nI den fortælling bliver vi gjort frie. Frie til at kunne se livet i en større sammenhæng end det, der kan måles og vejes.\nFrie til at lade os fylde af et mysterie, der ikke kan gribes og sættes på formel, og som dog kan fylde os med Ånd og åbne vore øjne, så vi ser verden på en ny måde.\nDet er nødvendigt lige nu.\nDet er altid nødvendigt.\nDet er nødvendigt hver dag.\nDet er at leve under nådens fortegn.\nDet er ubegribeligt, og det griber os.\nDet fylder os med nyt håb, nyt mod, ny retning.\nSe jeg gør alting nyt – igen og igen.\nEfter inspiration fra epistel og evangelielæsning til 4. søndag efter påske. Hvis du har lyst til at læse teksterne står de i Apostlenes Gerninger Kapitel 9 vers 1-8 og i Johannesevangeliet kapitel 8 vers 28-36.\nFind teksterne på Bibelselskabets hjemmeside


Peter og Jonas Warrer og resten af holdet fra Aarhus Sejlklub var i spidsen af Nord Stream Race efter 2. etape, men umiddelbart før starten på 3. etape kolliderede den danske båd med den svenske. Skaderne var så store, at begge både nu er udgået af dette års sejlads.\nØv! Det så ellers så lovende ud for Aarhus Sejlklub anført af Peter og Jonas Warrer i Nord Stream Race. Holdet førte langdistancesejladsen før afgang mod Helsinki, men allerede før starten gik, var det slut for i år.\nDen danske båd kolliderede således med den svenske, og skaderne var så alvorlige, at ingen af de to både var i stand til at fortsætte sejladsen. Derfor er begge nu udgået.\n– Før starten kæmpede vi for at få den bedste position, som man nu gør. Vi ville gerne dykke ind bag agterenden på den svenske båd, og jeg vurderede, at det var muligt, lød det fra Peter Warrer, der efterfølgende tog det fulde ansvar for kollisionen.\n– Jeg fejlberegnede tydeligvis den plads, der var, og så sejlede vi ind i den svenske båd. Det er ærgerligt, og det er aldrig rart med sammenstød, fortalte skipper Warrer i en pressemeddelelse.\nDanskerne lå i vinderposition\nEfter to andenpladser i de to foregående etaper havde det danske hold placeret sig på en flot samlet førsteplads inden etapen fra Stockholm mod Helsinki. Derfor gør det ekstra ondt på den rutinerede skipper, der har Jonas Warrer med i den 11 mand store besætning.\n– Det er hårdt, fordi vi lå, som vi lå. Vi førte komfortabelt. Vi lå i en god position til at vinde Nord Stream Race. Men når vi lige kommer over på den anden side, tror jeg, vi vil sige: ’Hold k*ft, hvor sejlede vi godt. Og hvor ærgerligt, vi ikke kunne tage den hele vejen, fortalte Peter Warrer til pressen.\nTrods den ærgerlige afslutning på Nord Stream Race for den danske og svenske båd er der ingen sure miner. Efter sigende købte den svenske skipper, Christian Harding, pizza til alle og inviterede Peter Warrer på besøg i sit hjem. Selvom der er sket stor materiel skade, er ingen personer kommet til skade, understreges det.\nMåske endeligt farvel til Nord Stream Race\nÅrets Nord Stream Race kan meget vel blive det sidste, Peter Warrer har deltaget i, afslører han.\n– Jeg tror ikke, at jeg er med igen. Jeg har haft min tid, og det har været fantastisk at være med i Nord Stream Race flere gange og vinde flere etaper, afslutter Peter Warrer og peger på Jeppe Borch som mulig arvtager til hans plads på holdet i fremtiden.\nNord Stream Race er en af de mest prestigefyldte sejladser i Østersøen. Ud over Danmark og Sverige bestod årets felt af hold fra Finland, Tyskland og ikke mindst Rusland, der snuppede sejren foran Danmark i 2019. Se den samlede stilling her.\nForrige Warrer og søn fører Nord Stream Race efter to døgn på Østersøen\nNæste Ib Tranberg enstemmigt valg som ny formand i Aarhus Sejlklub


Skærmlys om aftenen vækker din søde tand | Magasinetliv.dk\nFår du tit lyst til slik om aftenen? Noget tyder på, at din computer eller mobil kan være årsagen. © Getty Images\nEn time af det blå lys fra vores mobile skærme er nok til at øge vores sukkertrang.\n18. marts 2021 af Jeanette Linder\nFår du tit lyst til en Snickers, efter at du har børstet tænder? Så skyldes det måske, at du har inviteret en skærm med i sengen.\nEt forsøg med rotter viser nemlig, at blot en enkelt time af det blå lys, der typisk er i skærmene på smartphones og tablets, kan aktivere vores lyst til søde sager.\nI forsøget tog man rotter, der er vant til en menneskelig døgnrytme, og eksponerede dem for en times blåt lys om aftenen. Bagefter gav man dem mulighed for at vælge mellem en velafbalanceret standard-rottekost, vand, svinefedt eller sukkervand. Forsøget viste, at rotterne drak mere sukkervand den aften, hvor de fik blåt lys, end andre aftener.\nForskerne fandt også en ændring i rotternes glukosetolerance den følgende dag, hvilket kan være tegn på type 2-diabetes.\nBeskyt dig mod det blå lys!\nSkærmlys om aftenen går også ind og forstyrrer produktionen af søvnhormonet melatonin, så:\nFå masser af lys om dagen. Kom ud i løbet af dagen, og få så meget naturligt lys som muligt. Det hjælper på dit indre ur og modarbejder skaderne fra det blå lys om aftenen.\nSæt din telefon på nattilstand. Kan du ikke holde din telefon ude af soveværelset, så brug den funktion, der i mange tilfælde hedder “Night Shift”. Den ændrer det blå lys til en varmere og mere rødlig farve, som gør det lettere at sove.\nKilde: University of Strasbourg


God mega sjove spil | Sejeste gratis puslespil for voksne\nSejeste gratis puslespil for voksne\nGod mega sjove spil\n– Hvem Har Opfundet mega sjove spil\n– Dejlig mega sjove spil\n– Sejeste mega sjove spil\n– Sjoveste mega sjove spil\n– Kan Jeg Spille mega sjove spil\nHvem Har Opfundet mega sjove spil\nDekorer den som du vil og server den, når den er klar. Spillet Likes, Monsteret er efter dig. Du kan dog overvinde det, hvis du svarer rigtigt på disse matematik spørgsmål. Skynd dig ind i spillet og se, hvor skarpe dine matematiske evner er. mega sjove spil. Spillet Likes, Med denne matematik tank bliver det igen sjovt at lave matematik.\nDejlig mega sjove spil\nHvordan Spiller Jeg mega sjove spil\nSejeste mega sjove spil\nTag bolden og se, hvor mange skud du kan ramme. Spillet Likes, Dette verdenskendte spil går ud på at klippe rebet på det helt rette tidspunkt. Kan du ramme det korrekt? Spillet Likes, Her har du din helt egen hundehvalp. Du kan sørge for, at den er sød, har de rigtige farver og er lige nøjagtig, som du kan lide den - mega sjove spil.\nSpillet Likes, Skyd bolden og prøve forskellige teknikker for at score det afgørende mål. Spillet Likes, Jetpack mester er et cool actionspil, hvor du skal guide din mand hurtigt igennem banen - mega sjove spil. Spillet Likes, Blå boks er et unikt tænkespil, der udfordrer din kreativitet og tankegang. Spillet Likes, Vis hvad du kan og byg den højeste bygning muligt.\nSjoveste mega sjove spil\nGratis spil på nettet Jeg støder indimellem på folk, der efterlyser spil, som eleverne gratis kan spille på nettet på computere. Lad mig starte med at slå fast. Hvis der er tale om, at noget er gratis, er der næsten også altid reklamer på siden (mega sjove spil). Det skal man blot være opmærksom på, ift.\nKan Jeg Spille mega sjove spil\nHvem Spiller mega sjove spil\nHvor kan man spille gratis? Det er der mange steder, hvor man kan. Søg blot på Google med nøgleordene 'gratis spil', og du vil blive præsenteret for et væld af forslag (mega sjove spil). Spørgsmålet er derfor ikke, om der findes spillesider, hvor det er muligt at spille gratis - fordi dem er der mange af - spørgsmålet er sådan set, hvilke typer online spil er det, du leder efter? Leder du efter en spilleside, hvor du kan læne dig tilbage med et gratis spil Yatzy eller Mahjong? Eller er du endt på denne side, fordi du har interesse i online casino, men gerne vil have lidt ekstra at spille med? Hvis du udelukkende er interesseret i hyggespil såsom Yatzy, Kabale, Hjertefri og Mahjong, vil vi foreslå, at du hopper tilbage til Google, og giver en anden side et klik, da vi desværre ikke kan hjælpe dig videre på din færden efter denne type spil.\nKlassisk penguins spil\nKan Jeg Spille pyramid solitaire\nSejeste hospitals spil


BILLIG SMÅ KØLESKAB » Så bliver det ikke bedre\nBILLIG SMÅ KØLESKAB - Se dine muligheder herunder - gratis og 100 procent uden forpligtelse\nBillig Små køleskab - Velkommen til Consumea Finans. Køb af hvidevarer på afbetaling el. via forbrugslån. Her finder du de bedste muligheder, hvis du er interesseret i finansiering til de hvidevarer, du har brug for her og nu, hvad enten du vil købe med delbetaling eller tage et kviklån for at få råd. BILLIG SMÅ KØLESKAB\nBILLIG SMÅ KØLESKAB - Køb hvidevarer på afbetaling rentefrit netop nu - Ansøg gratis her >>\nReklame - Billig Små køleskab\nOversigt - Billig Små køleskab\nKøb dine hvidevarer til en stærk pris hos DK's ældste hvidevareforhandler - Billig Små køleskab\nTips - Billig Små køleskab\nOrdforklaringer - Billig Små køleskab\nEr du i markedet for at købe et produkt eller en ydelse vha. finansiering, kan det være smart at have styr på enkelte ting. Det er egentlig overhovedet ikke særligt svært. Kig med her for at blive klogere på, hvilke ting, du bør lære mere om.\nVidste du, at køb på afbetaling også kaldes køb på afdrag, køb på delbetaling, afbetalingskøb, osv. Og kender du i øvrigt forskellen på f.eks. kviklån og forbrugslån eller minilån og microlån? Du kan tjekke forklaringer på finansielle ord længere nede på denne side eller ved at klikke her.\nSe evt.: Indbygningsmikrobølgeovn på udsalg\nVar du klar over, at du faktisk også kan få nye bryster, tandlægebehandlinger og din kommende ferie på afbetaling? Der er i dag nærmest ingen grænser for, hvad du kan få ved hjælp af finansiering.\nEt tip: Fik du for resten kigget på vores henvisninger angående Billig Små køleskab? - Du kan måske finde billige priser ift. Billig Små køleskab, hvis du trykker lige her\nHusk , at hvis du køber på delbetaling eller tager et kviklån, er det en fin ide at afdrage rettidigt, idet dette typisk kan være et vilkår i aftalen, som du har skrevet under på, og overholder du ikke vilkårene i aftalen, kan du risikere at skulle betale mere i sidste ende.\nTjek evt.: Integrerbare køleskab delbetaling\nHov! Fik du i øvrigt kigget på vores anbefalede ressourcer i forhold til Billig Små køleskab? - Du kan med stor sandsynlighed finde meget mere vedr. Billig Små køleskab, hvis du klikker her\nVidste du, at webshoppen Unoliving.com har Danmarks allerstørste sortiment af møbler med over 10.000 varer, som alle kan fås på afbetaling? De har derudover prisgaranti og gratis fragt på samtlige ordrer.\nSe også: Dampovn på kredit\nVar du klar over, at hvis du køber produkter via afbetaling ved L’EASY, kan du købe uden renter, hvor du afdrager over 12 måneder med 0 procent i rente? Det er smart!\nRelateret: Kombiovn afbetalingskøb\nOBS: Fik du i øvrigt tjekket vores anbefalede ressourcer i forhold til Billig Små køleskab? - Du kan højst sandsynligt finde meget mere vedrørende Billig Små køleskab, hvis du trykker her\nOvervejer du at købe mere end et produkt, men kun kan finde ét af produkterne som afbetalingsprodukt - f.eks. hvis du har fundet en stationær pc på afbetaling, men ikke kan finde den rigtige pc-skærm på afbetaling - kan du i stedet for overveje at låne penge, så du alligevel får råd til det hele. Lidt længere nede her på denne side - eller ved at klikke her - kan du se en oversigt med de mest populære internetlån.\nTjek også: Lån til Indbygningsemhætte\nFor god orden skyld, så husk at gennemlæse aftalen en ekstra gang, når du laver aftale om køb via afbetaling eller i forbindelse med tagning af lån. Det virker muligvis som en no-brainer, men bruger du dette tip, kan du være sikker på, at du har forstået aftalen 100 procent.\nHov! Fik du egentlig kigget på vores anbefalede ressourcer ang. Billig Små køleskab? - Du kan højst sandsynligt finde gode udsalg ift. Billig Små køleskab, hvis du trykker lige her\nLæs evt.: Lån penge til Indbygningsemhætte\nVar du bekendt med, at når du køber hos L’EASY, kan du få fragtet dine afbetalingsvarer om sent aftenen eller på weekend-dage?\nTjek også: Centralventilation afbetalingsaftale\nBILLIG SMÅ KØLESKAB - Dine muligheder - gratis og 100 % uden forpligtelse\nBillig Små køleskab - Velkommen hos Consumea Finansiering. Køb af hvidevarer på afbetaling el. via forbrugslån. Her kan du finde de bedste muligheder, hvis du er interesseret i finansiering til de hvidevarer, du har brug for her og nu, hvad enten du vil købe med delbetaling eller tage et kviklån for at få råd. BILLIG SMÅ KØLESKAB\nNår du skal have finansiering - hvad enten det er med hensyn til køb på afbetaling el. i forbindelse med et internetlån - er det godt at have kendskab til nogle af de begreber og ord, der bliver anvendt i denne forbindelse.\nMan taler om afbetaling, når man ikke betaler det hele beløb for noget på een gang; dette kan for eksempel være for et produkt - f.eks. en emhætte - eller en service - f.eks. en rodbehandling. I stedet for at betale det hele beløb med det samme, deler man betalingen op, for eksempel over 12, 24 eller 48 måneder. Køber du eksempelvis en opvaskemaskine på afbetaling til 3.600 kr. uden renter og over 12 måneder, deler du de 3.600 kr. over 12 måneder, hvilket giver et beløb pr. måned på 300 kr. Dette beløb kaldes afdragsbeløbet eller det beløb, som du skal afdrage med hver måned.\nEt forbrugslån er et pengelån, som ofte bliver lavet med intention om at forbruge, det vil sige købe en eller flere produkter el. services. Og dette kan være til alt muligt. Der eksisterer ikke regler om, hvad du må købe eller ikke købe for de lånte penge, og der er heller ikke regler for, hvor stort eller lille et forbrugslån skal være på, dog er der stor enighed om, at lånebeløbet kan være alt fra i den lavere ende (hvor det typisk kaldes et kviklån) og i den højere ende.\nSe også: Induktionskogeplade afbetaling\nEt hurtiglån - eller hurtig-lån - er som der antydes et hurtigt pengelån, det vil sige et lån, du kan optage relativt hurtigt, har hurtig proces for godkendelse og en ret hurtig proces for udbetaling. Læs vores forklaring på kviklån, som dækker over det samme.\nLæs evt.: Komfur testvinder 2017\nLeasing af et produkt er en form for finansiering, som kan ses som en mellemting mellem at leje og at låne. Udlejer har ejendomsretten til varen mens lejer har brugsretten. I leasing-perioden vil du typisk have fordele såsom reparation og service på stedet. Leasing bruges blandt andet af firmaer; for eksempel kunne det være et hotel, som har behov for flere fjernsyn til hotelværelserne.\nTjek evt.: Tørretumbler lån\nFinansering er det overordnede begreb, som bruges om de former for finansiering, vi nævner på her på siden. Køb på afbetaling, leasing og kviklån er alle former for finansiering.\nEt kviklån - eller kvik-lån - kan betegnes som værende et lån, hvor det hele ved lånet er "kvikt - eller sagt lidt anderledes: hurtigt. Et kviklån er dermed typisk hurtigt at lave, nogle gange også hurtigt om at blive godkendt af den respektive låneydbyder, og udbetaling kan også være hurtig. Et kviklån kan for nogle blive anset som værende hurtige penge eller nemme penge. Et kviklån vil typisk være på alt lige fra 1.000 kroner til muligvis 5.000 eller maks. 10.000. Der eksisterer ikke nogen regel for, hvor stort et kviklån kan være, dog der er bred konsensus om, at det drejer sig om et mindre lån.\nTjek også: Kondenstørretumbler på udsalg\nHurtig note: Fik du for resten kigget på vores links mht. Billig Små køleskab? - Du kan med stor sandsynlighed finde gode tilbud vedr. Billig Små køleskab, hvis du trykker her\nOrdene delbetaling og delbetale bruges på svensk eller på norsk i stedet for afbetaling og afbetale. Delbetaling og delbetale finder du ikke i den danske ordbog, men ordene bruges alligevel på dansk, idet det også er let at forstå samt måske endda giver mere mening end det danske afbetaling og afbetale ift., at det drejer sig om, at man netop deler betalingen op.\nSe eventuelt: Bedste Loftemfang 2018\nEt mikrolån - skrives også microlån - er et pengelån, hvor lånebeløbet er kendetegnet ved at være i den helt lave ende. Et mikrolån kunne altså være et pengelån på helt ned til 1.000 eller 2.000 kroner. Der er ingen regler for, hvor stort lånebeløbet for et mikrolån er, men der er bred konsensus om, at det er det mindste lån, du vil kunne lave ...\nFlere lånefirmaer giver efterhånden muligheden for at skrive under med NemID, når du laver et lån. Dette sparer dig ganske enkelt for masser af tid.\nSe evt.: Lån til Massekogeplade\nEt minilån - skrives også mini-lån - er et pengelån, hvor beløbet, du låner er i den lave ende, dog ikke helt så småt, så det kan kaldes et mikrolån. Der er ikke nogen én regel, der siger, at et minilån er på så og så meget, men hvis vi tager udgangspunkt i, at et mikro-lån er på 1.000 - 2.000 kr., så kunne et minilån ligge på cirka 2.000 op til måske 7.000 - til maks. 10.000 kr.\nSe også: Bedste Kombiovn 2018\nBILLIG SMÅ KØLESKAB\nConsumea Danmark » Finansiering » Billig Små køleskab\nBILLIG SMÅ KØLESKAB - Se meget mere her, hvis du vil blive klogere på alt, der relaterer til Billig Små køleskab - Filnavnet på denne webside om "Billig Små køleskab" er "billig-smaa-koeleskab" med den fulde URL https://consumea.com/dk/hvidevare-kategorier/billig-smaa-koeleskab, og siden er nr. 405 ud af i alt 2772. Du kan tjekke andre interne sider her: Bedste Dampovn, Billigste Vinkøleskab, Lån penge til Centralventilation, Aftrækstørretumbler testvinder 2019, Integrerbar kølefryseskab testvinder 2017, Opbevaringsskuffe delbetaling, Bordemfang på delbetaling, Fritståend opvaskemaskine priser, Induktionskogeplade testvinder 2017, Pyrolyseovn udsalg ... Tak fordi du læste med, og rigtig god dag :)\nBillig Små køleskab - Velkommen til Consumea Finansiering. Køb af hvidevarer på afbetaling el. via forbrugslån. Her kan du finde de bedste muligheder, hvis du skal have finansiering til de hvidevarer, du har brug for her og nu, hvad enten du vil købe på afbetaling eller tage et kviklån for at få råd. BILLIG SMÅ KØLESKAB


Samsung Galaxy Note 20 Ultra 512 GB Mystic Black\nalaxy Note20 5G er dit valg, når du ønsker en mobiltelefon, der er perfekt til arbejde og underholdning. Enheden har kraftfulde komponenter, så du kan drage fordel af dens ydeevne i enhver situation. Arbejdsevnerne forbedres med den gendesignede S Pen og trådløs synkronisering med en computer. Og når arbejdspresset bliver for højt, kan du slappe af, mens du spiller og streamer video med den fantastiske Super AMOLED-skærm. Kameraer i høj kvalitet sikrer dig perfekte billeder og videoer gang på gang. Som prikken over i'et er der 5G-kompatibilitet, så du kan nyde en endnu hurtigere forbindelse.\nGalaxy Note20 5G er designet til at gøre dit arbejde mere effektivt. Åbn din telefons apps direkte fra Windows' desktop, eller tag noter med S Pennen, der kan synkroniseres direkte med Microsoft Outlook, Office eller OneNote. Du kan også kontrollere præsentationer med S Pennen. Samsung Dex er blevet opdateret, og du kan nu forbinde Note20 5G trådløst til en ekstern skærm. Så har du altid en enhed til effektivt arbejde på dine rejser uden behov for en computer.\nGlem alt om spilkonsoller og gamingcomputere. Galaxy Note20 5G er optimeret til gaming, og du kan oprette forbindelse til en ekstern gamingcontroller. Med Xbox Game Pass-skytjenesten har du adgang til mere en d 90 spil, og du kan bruge forbindelsens funktionalitet, takket være den hurtige 5G- og WiFi6-forbindelse. Den 6,7" store Super AMOLED-skærm med en opdateringshastighed på 60 Hz er den perfekte kombination til spil og videoer. Gør dig klar til at blive imponeret af AKG's fintunede studielyd og Dolby Atmos-lydteknologi. Så har du altid et komplet underholdningssystem i lommen!\nBag på enheden er der et tredobbelt kamerasystem i høj kvalitet, der består af en 64 MP telefotolinsen, en 12 MP vidvinkellinse og en 12 MP ultravidvinkellinse. Optisk billedestabilisering gør det let at tage perfekte billeder ved at reducere sløringen fra et ustabilt kamera. Linsen på 64 MP giver billedet ekstremt fine detaljer, der kan tåle at blive forstørret, hvis du vil fokusere på forskellige dele af billederne. 3 x optisk zoom og 30 x Space Zoom skabt af kunstig intelligens sikrer, at du også kan tage billeder af fjerne motiver. Du kan også optage, når der ikke er så meget lys. Videografer vil sætte pris på utrolig tydelig 8K-video, der kan skabe optagelser i professionel kvalitet.\nBatteriet, som er optimeret i forhold til strømforbrug, holder mere end en dag ved almindelig brug. Hvis du skal bruge mere kraft, kan du benytte dig af den effektive hurtigopladning, som lader batteriet blive mere end 50% opladet på kun 30 minutter. Enheden understøtter også trådløs og omvendt trådløs opladning.\n6,9" Dynamic AMOLED 2X capacitive touchscreen, 16M colors\n108 (Primary)/12 & 10 (Secondary


Læsning – tidligsprogstart.dk\nEleverne skal kunne genkende enkelte ord, som er meningsfyldte, og som er ens på dansk og engelsk. I begyndelsen af forløbet arbejdes der udelukkende med det mundtlige sprog, fx gennem leg, historielæsning og spil.\nEleverne skal lære at læse med støtte i lytning, fx e-bøger og spil.\nEleverne skal gradvist lære at læse korte beskrivelser, instruktioner og fortællende tekster, fx nogle der er kendt fra dansk. Eleverne skal lære at bruge billeder, billedbaserede ordlister og før-læseaktiviteter som støtte. (Kilde: FFM, Læseplanen)


Forvirringen var total for alle os, der har rådyrket ’Headbang i Hovedlandet’, da Roskilde Festival annoncerede Goat på 2013-programmet, for var det virkelig ”Geden” i egen høje person, vi skulle se?\n- det rigtigte GOAT\nLad os komme til sagen og svare hurtigt på spørgsmålet: Nej. Det var ikke det rigtige GOAT, som Roskilde Festivalens bookere havde fået fat i. Der må være sket en fejl. Det var nemlig ikke ham fra klippet her:\nI stedet er det nogle svenskere, og selvom musikken ifølge nogle kunne være værre – ja, der går endog rygter på Devilution om, at visse redaktionsmedlemmer går rundt og siger, at svenske Goat laver fin musik - så går det bare ikke. Det er ikke Geden.\nEn modreaktion må være på sin plads, og under den mundrette titel er der i tidens ånd oprettet et Facebook-event, der inviterer folk til opråb mod uhyrlighederne:\n”Det' geden, det' ikk børnetime, men det ku' fandeme være sejt hvis det var!”\nSlaget skal stå på dagen for jordens undergang, og det sker i Aarhus på Escobar. Eller, nu får vi se – altså det med jordens undergang.\nLad os spørge Geden\nDevilution så ingen anden udvej end at tage den forurettede ged i tale, for hvorfor var det så slemt, når nu alle kender det rigtige Goat, og alle hader Goat? Geden forklarer:\n- Geden gider sgu da ikke, at der er nogle der står og laver en gang verdensmusikbræk. Det kan på ingen måde accepteres, og det kan ikke ties ihjel. Svenskere kan ikke drikke, og de er bedre til alm. hegn end os i Danmark. Verdensmusik kan og vil jeg ikke kende. Alle skal fucking dø, fat det dog menneske, også svensk affald.\nPå eventet for fredagens arrangement skrives om jordens undergang. Hvis det rent faktisk sker, er det så mon Goats skyld? Og hvilken Goat? Geden holder sig ikke tilbage for et svar eller to.\n- Hvis jorden går nee, så gør den det med gee.\n- Det er sgu da ikke min skyld, at lortet braser sammen. Der er vist noget med at så’en en flok panfløjtende, tæppeklædte, kogtkållugtende, lamakneppende, et med rette forfulgt mindretal, mener noget. Jeg ved ikke helt i detaljer eller noget, men det er vist en regn af store sten, der skal hamre os i smadder.\n- Det er egentligt meget GOAT-agtigt, og jeg finder konceptet pissesejt. Lad det fucking regne med død og ødelæggelse. GOAT håber på, at kvinder og helt nyfødte pigebørn, bliver de første, der bliver knust. Det er fee, når kromosomfejl bliver udryddet før GOAT og andre seje mænd. GOAT skal stå med en lunken kopiøl og skraldgrine, alt imens hele pisset bliver smadret.\nHvis nu det værste, lørdagen bagefter byder på, er tømmermænd og ikke en udslettet verden, er der så noget Roskilde Festival kan gøre for at forhindre en olm dansk ged?\n- Jorden GÅR FUCKING UNDER. Hvis ikke, så må ø-tosserne booke den rigtige GOAT, som et plaster på såret. Ellers får jeg lortet lukket ned. Det er jo ligesom det, som hele lortet her handler om. Spil noget GOAT, eller pis af. Budskabet er ikke til at misforstå. Svenskerne må finde på noget andet at "feste" over. Det her er uholdbart.\n- Je’ giiiiiiier ig dæret pæs. GOAT SKAL DØ. ALLE SKAL FUCKING DØ\nDer er vist blot tilbage at ønske alle jer derude en ”ged’lig” jul eller et ”ged’ligt” flammehav!\nHovedlandet headbanger stadig


Optisk disk lyseblå\nVi maskerer mørke cirkler under øjnene korrekt\nHvem gjorde operationen i øjnene af PRK?\nBesvar Anna Babkina, medicinsk optikerNormalt er eleverne af folk runde, men når iris er forvrænget, får de en vinkelform. Dette fænomen kaldes coloboma.\nHvordan og hvad er kontaktlinser lavet af? Sammensætning og produktion af kontaktlinser