Hjem > Den danske Schindler\n9. april 2013 - 4:15\nPolitifuldmægtig Vilhelm Leifer reddede under besættelsen hundredvis af forfulgte fra udryddelse. Men hans indsats krævede ofte lyssky metoder.\nOm morgenen den 9. april 1940 blev Danmark invaderet af tyske tropper, der besatte byer, havne og kaserner, mens flyvemaskiner i stort tal fløj ind over landet. Den danske regering, kongen og rigsdagen var i de hektiske morgentimer blevet enige om, at egentlig væbnet modstand kun ville kaste landet ud i en håbløs kamp, og tyskernes besættelse blev taget til efterretning under protest.\nMen samme dag besluttede politifuldmægtig Vilhelm Leifer at spille sit eget spil i kampen mod den tyske besættelsesmagt. Leifer skulle helt fra starten blive én af de centrale figurer i modstandskampen, lige fra illegalt efterretningsarbejde og flugtruter til stikkerlikvideringer.\nMen Vilhelm Leifer blev samtidigt én af krigstidens mest omdiskuterede skikkelser. En dansk Schindler, for under besættelsen reddede han hundredvis af forfulgte fra udryddelse. Om det drejede sig om kommunister, modstandsfolk eller jøder – alle kunne finde hjælp hos den godhjertede politifuldmægtig.\nDet var krigstid, og hans indsats krævede utraditionelle – ofte lyssky - metoder, som danske myndigheder fordømte.\nHvor Oskar Schindler efter krigen blev udødeliggjort som en af de store humane skikkelser i Holocaust, blev Vilhelm Leifer fængslet af de danske myndigheder, sigtet for landsforræderi, værnemageri og medvirken til drab.\nEt retsopgør helt i tråd med befrielsesregeringen, hvor statsminister Vilhelm Buhl i sit budskab til befolkningen den 5. maj 1945 krævede afregning med landsforræderne. Den samme Vilhelm Buhl, der få år tidligere havde fordømt modstandsbevægelsens sabotageaktioner og opfordret til at angive sabotører til de danske myndigheder.\nHøjesteretssagfører C. B. Henriques beskrev derimod retsopgøret med besættelsestidens landssvigere med et ofte citeret udtryk: landet var "et juridisk galehus".\nDen 9. april var Vilhelm Leifer ansat under rigspolitichefen på Politigården i København, hvor den samlede stab tidligt på formiddagen blev indkaldt til krisemøde i parolesalen for at tage bestik af situationen. Efter mødet skaffede Leifer sig adgang til politiets sagsmapper, og med en navneliste i hånden fjernede han resolut kartotekskort og andet arkivmateriale, der ville have bragt en lang række menneskeliv i fare, hvis det var faldet i tyskernes hænder. Det gjaldt materiale fra såvel Københavns opdagelsespoliti som sikkerhedspolitiet vedrørende blandt andre landsretssagfører Carl Madsen samt Ove Johannsen, der senere skrev bogen Tilfældet Leifer.\nLeifer nåede at tilintetgøre mange papirer, der gik op i røg i Politigårdens fyr, inden den øverste ledelse anede uråd. Sidst på eftermiddagen den 9. april udstedte rigspolitichefen ordre om, at intet arkivmateriale måtte destrueres.\nBetydningen af Leifers dristige handling den 9. april viste sig måske især, da det danske politi efter krav fra den tyske besættelsesmagt den 22. juni 1941 gik i gang med en landsomfattende razzia for at arrestere en lang række danske kommunister.\nDe mange anholdelser skete næsten udelukkende på grundlag af dansk politis oplysninger på Politigården vedrørende personer under mistanke for illegal virksomhed. Næsten alle navne fra Leifers liste undgik at blive arresteret, og de kunne stille gå under jorden.\nSom leder af Rigspolitiets visumkontor sad Leifer i en central stilling i besættelsestidens Danmark, hvor han skulle administrere ansøgninger om udrejse til udlandet. Med den ene hånd sørgede Leifer for, at forfulgte, der ikke kunne opnå visum, ganske officielt blev afvist, mens han med den anden noterede navne og adresser ned og herefter skaffede dem udrejse på anden måde.\nMidt under besættelsen, den 2. september 1942, holdt statsminister Vilhelm Buhl i radioen sin historiske antisabotagetale til det danske folk. I stærke vendinger fordømte landets førstemand sabotageaktionerne og opfordrede befolkningen til at angive sabotørerne til politiet.\nBuhls tale tilskyndede Leifer til at sætte alt på spil i kampen mod den tyske besættelsesmagt, og da det senere under besættelsen lykkedes de fleste danske jøder at flygte over Øresund til Sverige, spillede han også hèr en vigtig rolle med at hjælpe forfulgte ud af det besatte Danmark. Han fik med båden Mågen etableret en illegal flugtrute over Sundet, der sejlede flygtninge til Sverige tre gange om ugen fra en lille bådebro ved godset Gjorslev på Stevns. Hjemad medbragtes ofte illegale tryksager og bøger.\nMen Leifer spillede et farligt skyggespil, hvor han på den ene side havde et nært samarbejde med fremtrædende modstandsfolk. Samtidigt indebar Leifers komplicerede spil tætte kontakter med ledende nazister, blandt andre Gestapo-chefen Hoffmann og efterretningsofficeren Horst Gilbert.\nI januar 1944 var jorden begyndt at brænde så meget under Leifer, at han måtte flygte til Sverige. Han nåede lige at deltage i Flammens sidste fødselsdag i begyndelsen af januar. Under opholdet i Sverige blev Leifers lejlighed i Ynglingagatan i Stockholm ikke alene et midlertidigt tilholdssted for Flammen, men også den ledende modstandsmand godsejer Flemming Juncker var en hyppig gæst.\nEfter krigen forklarede ledende naziofficerer under politiafhøringer, at de følte sig overbeviste om, at Leifer stod bag adskillige likvideringer, fordi han angiveligt – som det hed i en afhøringsrapport – ”ville skaffe medvidere om sin virksomhed af vejen.”\nStraks efter befrielsen vendte Leifer tilbage til Danmark, men otte måneder senere blev han suspenderet af Justitsministeriet, mens der blev samlet materiale mod ham. Den 5. marts 1946 blev han fængslet, sigtet for bl.a. landsforræderi og medvirken til drab på Horst Gilbert, der angiveligt skulle gøres tavs på grund af sit kendskab til Leifers samarbejde med tyskerne. Leifer afviste alle anklager, men kom til at tilbringe de følgende 9 måneder i Vestre Fængsel og på Sundholm.\nPå samme måde, som Schindlers jøder bakkede op om Oskar Schindler, kom mange af de mennesker, som Vilhelm Leifer hjalp under besættelsen, Leifer til undsætning i forbindelse med efterkrigstidens retssager.\nFremtrædende jøder gik i brechen for Leifer, ligesom flere modstandsfolk vidnede til fordel for ham. Under retssagen forklarede godsejer Flemming Juncker, at han fra ”efteråret 1942 eller måske endnu tidligere havde været bekendt med Leifers mangesidige illegale arbejde.”\nI sine erindringer Men morsomt har det været, der udkom i 1983, fremhævede Flemming Juncker Leifers ”uomtvistelige ægte nationale intentioner”, og fastslog, at Leifer ”… var mig og andre til stor hjælp i 42-43 og havde fortjent en langt bedre behandling end den, han fik efter krigen.”\nDa modstandsbevægelsen påtog sig ansvaret for drabet på Gilbert, måtte anklagemyndigheden frafalde drabssigtelsen. Senere blev Vilhelm Leifer pure frifundet for alle anklager om samarbejde med tyskerne, ligesom han blev tilkendt erstatning.\nAnklagemyndigheden måtte anerkende Leifers indsats, og i retsbogen hedder det, at Leifer ”under de tyske jødeforfølgelser i efteråret 1943 har … ydet et omfattende og dygtigt arbejde for at skaffe personer af jødisk afstamning transportmuligheder til Sverige.”\nMange år senere skrev overrabiner Bent Melchior i en erklæring, at Leifer ”ydede hjælp til medlemmer af Det mosaiske Troessamfund, så at de pågældende bley reddet i sikkerhed under de nazistiske jødeforfølge1ser.” Samtidigt afviste Melchior alle beskyldninger om, at Leifer skulle have hjulpet mennesker i nød ud fra økonomiske motiver og have beriget sig på jødetransporterne over Sundet.\nSelv om Leifer fra mange sider blev beskrevet som èn af modstandskampens sande helte, opnåede han aldrig den fulde anerkendelse af sin indsats under besættelsen. Efter et par års ophold i udlandet lykkedes det ham midt i halvtresserne at få etableret en velfungerende advokatpraksis.\nVilhelm Leifer døde for tyve år siden, den 26. april 1993, 88 år gammel.\nEn anden af de centrale skikkelser under besættelsen, Vilhelm Buhl, kunne ved krigens afslutning krone en smuk politisk karriere med udnævnelsen til statsminister i befrielsesregeringen i 1945. Også en gade fik han opkaldt efter sig: den 1. december 2012 navngav Københavns Kommune en gade i statsministerkvarteret på Islands Brygge: Vilhelm Buhls Gade.


Tales of a Nordic Mind **\nLamento Della Ninfa *****\nFrame of View *****\nHelt homogen kan man ikke kalde danseforestillingen DON'T LEAVE ME ALONE, men to ud af tre værker er så glimrende, at det så rigeligt er turen op til Operaens Takkelloft værd.\nDansk Danseteater lægger ud med Wubkje Kuindersmas "Tales of a Nordic Mind", en rigelig dyster sag, der aldrig for alvor kommunikerer med sit publikum og musikalsk tilmed lidt af en rodebutik. De store rammer med transparent glas får danserne til at fremstå som druknede mennesker under den nordiske is. Først mod slutningen vækkes de til live og søger kontakt med hinanden. Men det er desværre for sent.\nHeldigvis får vi en lille lækkerbisken inden pausen i form af "Lamento della ninfa" ("Nymfens klagesang"). Stephen Shropshires koreografi rummer ægte passion og danses lidenskabeligt af australske Jessica Lyall, græske Stefanos Bizas og italienske Fabio Liberti til Ane Bruns inciterende "Oh Love".\nDen afsluttende dans "Frame of View" rummer både substans og store følelser i sin udforskning af vores behov for at være sammen med andre såvel som behovet for at være alene. De farverige kostumer, nogle velvalgte musikindslag og vekslen mellem alvor og sjov gør forestillingen til en udelt fornøjelse.\nMen det er i de stille passager, hvor kontrasten til de feststemte mennesker inde ved siden af bliver størst eller hvor konturerne af et ansigt udefra i døren umuliggør en solotilværelse, at Didy Veldmans sprudlende koreografi kulminerer. På lydsporet synger Nina Simone Jacques Brels udødelige "Ne me quitte pas", og giver os samtidig titlen på denne moderne balletaften: DON'T LEAVE ME ALONE.\nForestillingen står på Dansk Danseteaters hjemmeside til at vare ca. 80 minutter, men på premiereaftenen tog den næsten to timer inkl. pause. Det har publikum krav på at vide, inden de kommer ud til Operaen.


Integrationsborgmester mødes med Hizb ut-Tahrir\nNyheder Skrevet af BNB | 14.04.13 | 15:54\nNår den kontroversielle organisation Hizb ut-Tahrir søndag eftermiddag holder stormøde i Nørrebrohallen, bliver det med Københavns beskæftigelses- og integrationsborgmester som gæst.\n»Jeg møder op, ikke fordi jeg er enig med Hizb ut-Tahrir, men fordi jeg vil høre, hvilke argumenter og synspunkter de bruger overfor tilhørerne,« forklarer Anna Mee Allerslev (R) i en pressemeddelelse og uddyber:\n»Jeg håber selvfølgelig det bedste, men jeg ved også, at Hizb ut-Tahrir er en organisation, der modarbejder integration, og som tidligere har opfordret københavnere til ikke at stemme ved vores demokratiske valg. Og det er for mig som demokrat og radikal politiker ikke et konstruktivt udgangspunkt for at løse vores samfundsproblemer,« siger hun.\nAnna Mee Allerslev påpeger, at Hizb ut-Tahrir tidligere har brugt bandekonflikter og utryghed som anledning til at tiltrække især udsatte unge, som søger et fællesskab at være en del af. Hun ønsker at gøre klart over for unge københavnere, som tiltrækkes af Hizb ut-Tahrir, at der er andre og mere attraktive fællesskaber.\n»Som samfund er vi nødt til at stå sammen om at løse bandeproblemerne og samtidig give de unge klare og attraktive alternativer. Vi skal gøre det klart og tydeligt, at vi her i København har et stærkt og rummeligt demokratisk fællesskab, hvor vi kan tilbyde de unge uddannelse, jobs og stærke idrætstilbud. Hizb ut-Tahrir må aldrig få patent på at løse de unges problemer,« siger Anna Mee Allerslev og understreger, at organisationen er i sin gode ret til at holde møde i Nørrebrohallen:\n»Danmark er et demokratisk retssamfund. Uanset hvad jeg mener om Hizb ut-Tahrir og deres metoder, er det en lovlig organisation, og jeg vil ikke være med bøje reglerne i vores demokrati,« siger hun.


Minus og minus giver ... – Ekstra Bladet\n12. jun. 2018 kl. 06:00\nMinus og minus giver ...\nAPog RITZAU SCANPIX\nMagt virker. Men kun hvis man er en magthaver, der tydeligvis ikke skyr at anvende den.\nDet bliver vi mindet om, når USA’s præsident, Donald Trump, mødes med Nordkoreas diktator, Kim Jong-un.\nI skrivende stund gennemføres topmødet i Singapore natten til i dag dansk tid. Med forbehold for begge lederes luner og dermed en aflysning.\nSærligt to ting er værd at bemærke:\nFor det første, at mødet finder sted. Ingen amerikansk præsident har nogensinde mødtes med\nen nordkoreansk leder før. Det andet er, at mødet ironisk nok finder sted, fordi begge har mulighed for at gå sejrrigt derfra.\nKim Jong-un kan hævde, at den nye, nordkoreanske trussel om at nå Amerika med missiler har trukket USA’s præsident til bordet, og at verden nu ønsker at være ven med Nordkorea samt handle med Nordkorea.\nDonald Trump kan hævde, at hans ligefremme trusler mod Nordkorea og dets præsident om at møde ’fire and fury’ fra amerikansk side har trukket Kim Jong-un til bordet, og at Nordkorea nu ønsker at være ven med USA. Trump er præsidenten, der har fået verdens måske mest brutale regime på bedre tanker, kan han sige.\nDonald Trump anvender hele tiden åbenlyst sin magt – modsat Barack Obama. Oftest til Europas forfærdelse. Eksempelvis når den amerikanske præsident pludselig aflyser en atomaftale med Iran. Fordi Iran er blevet for rig på de ophævede sanktioner og skal holdes nede, inden de vinder Mellemøsten. Eller når han indfører handelstold for simpelthen at tvinge Europa og Kina til nye og bedre handelsaftaler for USA.\nIfølge Europa har verden hele tiden alt at tabe ved, at den nuværende amerikanske præsident lægger sig ud med alt og alle. Ifølge Donald Trump har USA alt at vinde. Og i mødet med Kim Jong-un gælder det faktisk verden som sådan.\nDet er ’Twitter-præsidenten’ mod ’Raketmanden’. Der er atomvåben på bordet og verdensorden i luften.\nDen amerikanske præsidents møde med Kim Jong-un kan blive begyndelsen på en af Donald Trumps præsidentskabs helt store bedrifter. Forudsat at magtfølelsen ikke løber af med ham\n– eller med Kim Jong-un.


Dybt kriminelle personer forsøger angiveligt at krydse grænsen til Norge fra Rusland. Over tusinde flygtninge har søgt asyl - heraf flere kriminelle, lyder det.\nFlere kriminelle har forsøgt at bruge grænseovergangen ved Storskog. Fold sammen\nFredag d. 16. oktober 2015, kl. 11.59\nNORGE: Det er ikke kun migranter og mennesker på flugt, der forsøger at rejse ind i Norge. I den nordlige norske fylke Finnmark har politiet angiveligt stoppet flere kriminelle, som ville ind i landet fra Rusland, skriver norske TV2.\nI Finnmark er en nedlagt militærlejr i Sør-Varanger ved at blive klargjort til at kunne huse 300 asylansøgere. Men politiet bekræfter over for det norske medie, at flere personer ankommer med alvorlige forbrydelser på samvittigheden.\n»De, der er blevet arresteret og tilbageholdt har begået alvorlige kriminelle handlinger i deres hjemland,« siger Ellen Katrine Hætta, der er politichef i det østlige Finnmark, til TV2. Ifølge mediet er der tale om personer, som blandt andet er dømt for mord i deres hjemland.\nPolitichefen uddyber, at politiet har kunnet læse sig til personernes tidligere kriminelle handlinger i den dokumentation, de har med sig fra Rusland, og de tilbageholdte personer har tidligere haft bopæl i Rusland og andre lande.\n»Fem af dem, der er kommet i løbet af efteråret, har vi sendt tilbage over grænsen ved Storskog,« siger politimesteren.\n1.200 mennesker har i år søgt om asyl i Norge, efter de har krydset grænsen fra Rusland.


Rundt Cot havebord i akacietræ og sort stål på Ø100 cm | Fri fragt – Wood To You\nFlot rundt havebord i brun akacietræ og sort stål\nCot havebord med en diameter på 100 cm i akacietræ og sort stål. Det runde bord kan både benyttes i haven, på terrassen, altanen eller i udestuen. Der kan fint sidde op til 4 personer rundt om bordet.\nSelve bordpladen er udført i flot olieret akacietræ, mens at foden er i sort stål.\nMål: Diameter: 100 cm Højde: 74 cm


Fra udlandet - #2 | dkvs\nFra udlandet - #2\nRussisk kampvogn T-62\nDen nuværende russiske middeltunge standardkampvogn er T-54 eller T-55, der begge har en 100 mm kanon. Der er nu fremkommet en ny og forbedret kampvogn T-62, der har en del tilfæ lles med T 54/55, men som også adskiller sig fra disse på adskillige områder. Den nye vogn er således 90 cm længere, og dens pjece har kaliberet 115 mm. Bredden er forøget fra 327 til 337 cm. Bæltebredden er uforandret, men bærelængden på jorden er forøget fra 375 til 403 cm. Frihøjden er 43 cm. Nogle særlige beholdere indeholder røgstof, der kan blandes i udstødningsgassen og frembringe et stort volumen røg. Bag tårnet ligger en snorkel, ved hjælp af hvilken det er muligt at køre under vandoverfladen. Vognen synes ikke at være forsynet med en optisk afstandsmåler. T 54/55 har heller ikke optisk afstandsmåler. T-62 er muligvis forsynet med en LASER-afstandsmåler, men det menes m indre sandsynligt. Om ammunitionen er der intet oplyst fra russisk side, men man må naturligvis antage, at den 115 mm pjece er den 100 mm pjece en hel del overlegen. Røret er muligvis glatløbet til udskydning af en finnestabiliseret hulladningsgranat med meget stor begyndelseshastighed (ca. 1400 m/sek). Mere sandsynligt er det vel, at røret er riflet, og at panserprojektilet er underkalibret og ligeledes udskydes med ca. 1400 m/sek. På den anden side synes man ikke h idtil i Rusland at have benyttet underkalibrede granater, så den mest sandsynlige ammunition er måske lette kalibergranater med tungstenskerne. Også for et sådant projektil må der regnes med et V o på ca. 1400 m/sek. E n (skønnet) sammenligning mellem T-54 og T-62 fremgår af følgende skema:\nI Alaska har man fornylig taget et langtrækkende radaranlæg i brug. Det er det femte af de meget store anlæg til tidligst mulig varsling. Anlæggets antenne har en diameter på 25,6 meter. På 4000 km afstand kan man få ekko fra et stykke ståltråd, der er 40 cm langt og nogle få millimeter tykt. Det tilhørende computeranlæg skal være så godt, at et ballistisk legemes bane kan udregnes så hurtigt, at modforholdsregler kan nå at komme til udfo ldelse.\nNyt fransk finskydningsgevær\nPå grundlag af det franske gevær MAS-36 er der blevet udviklet et finskydningsgevær, der har den noget mærkelige betegnelse FR-FI. Kaliberet er 7,5 mm (Frankrigs overgang t il den 7,62 mm NATO - patron sker langsomt). Geværets længde er 113 cm, vægten er 4,5 kg. Aftrækstrykket er 1,7 kg. Magasinet rummer 10 patroner. Af en eller anden årsag er de 4 riffelgange venstresnoede. Fortil er piben forsynet med en hylse, der virker som flammedæmper. Denne hylse har en vis indflydelse på præcisionen. Den kan justeres, så maksimum af præcision opnås. Riflingen er tilvejebragt ved en udvendig koldhamring. Hamringen sker over en indvendig dorn, der langsomt føres gennem løbet. Dornen har opragende felter, og det er disse, der giver riffelgangene i den færdige pibe. Denne metode, der toges i brug i Tyskland under den anden verdenskrig, giver et særlig glat løb og måske en længere levetid af piben. (Denne metode har også været anvendt i Danmark). Skæftet er 2-delt. Ragskæftet har en normal kolbe, men tillige — således som det f. eks. også er tilfældet med FN-geværet (FN står for Fabrique Nationale, Belgien) og med 7,62 mm gevær M/66 - med pistolgreb, hvilket befordrer et godt og roligt aftræk. Forskæftet er ganske kort, således at piben rager langt frem foran dette, og det er fastgjort i mekanismen, således at det ikke berører piben, selv om det omgiver denne. Hullet fortil i forskæftet er altså så stort, at piben kan svinge frit, hvilket er et krav til et præcisionsgevær. Kolben ender bagtil i en tyk gummikolbekappe, til hvilken der findes et forlængelsesstykke, således at en skytte kan vælge den for ham bedste anslagslængde.\nTil geværet benyttes sigtekikkert. Som tilbehør til skydning i liggende stilling findes støtteben.\nSom noget særdeles interessant og forbilledligt kan anføres, at geværet ikke kan påsættes bajonet, ikke kan bruges til geværgranater, og at det føres i etui. Det er nemlig hensigten, at man med dette gevær skal kunne træffe, og så må man renoncere på eksercits og lignende m isbrug af præcisionsgeværer.\nI et forstærkerrør i elektronisk materiel på en amerikansk forbindelsesstation i Marokko havde der under brugen dannet sig dybe huller i rørets kobberplader. Derved stod man over for at skulle kassere røret, en klystron, men da en ny klystron koster ca. 25.000 kr., var man interesseret i en reparation, hvis en sådan kunne udføres. Man henvendte sig derfor til kommandør Andrews fra flådens tandlægekorps og bad ham se på røret. Han reparerede det ved at udbore de skadelige huller med et tandlægebor og derpå udfylde dem med den sædvanlige sølvamalgam, der bruges ved plombering af tænder. Der brugtes for 50 øre amalgam. Klystronen var efter reparationen atter fuldt tjenstdygtig.\nTyskland råder over 764 fly af typen F 104, 150 fly af typen F 86, 550 af typen F 84, 380 stk. G 19, 68 stk. »SEA HAWK « og ca. 550 skole- og træningsfly. Endvidere findes ca. 1600 forbindelses- og transportfly samt et antal helikoptere.\nDer er i Tyskland udviklet en ny 90 mm panservæmskanon. Dens kammer svarer til den amerikanske 90 mm patron. Pjecen er lav. I skudstilling er dens højeste punkt 140 cm over jordoverfladen. Kanonen er forsynet med adskillige røggranatkastere, således som kampvogne ofte er det. Pjecen kan ikke rubriceres som det, man i almindelighed kalder en selvkørende kanon, men den er alligevel selvkørende, idet den er forsynet med en hjælpemortor, så den kan bevæge sig i terrænet med en hastighed på op til ca. 20 km/time. (Motoren er på 1500 cm3, og pjecens samlede vægt er 5000 kg). Motoren er anbragt bagest på lavetten, og her findes de med spader forsynede drivhjul. Pjecen kræver kun 3 mand t il betjening, og i nødsfald kan 1 mand skyde med pjecen.\nPDF med originaludgaven hvor denne artikel er fra: fra_udlandet_2.pdf


Plant XL - Kapitel 2 - Movellas\nEn halvdød pige, angrebet af en voldsom eksem, der ikke kan identificere ting, og muligvis er sindssyg. Ikke nok med det går hun rundt og fortæller at hun hedder Atla og er flere 1000 år gammel, men er blevet holdt som slave på en planet i adskillige år, og at hun er den oprindelige dronning af Atlantis. Der er selvfølgelig ingen der stoler på hende. Der går 2 år før der kommer en dreng, med samme meningen, og ved første blik begynder Atla at hade drengen af hele sit hjerte, og kalde ham "LuderAlien" og "Forræder" samt tæske ham.\nPapir nummer 1Kapitel 1Kapitel 2\n"Er hun død far?" En skrøbelig pigestemme, og lyden af en kjole der ramte det hvide marmorgulv, og gled nervøst over det. "Hun ligner Emily da hun overgav sig til kræften"\nTåre rammer gulvet. Taktfast samler de små pytter sig, mens dråberne flyver. Bliver fanget af tyngdekræftens net, og tvunget ned mod gulvet, i en masse små pytter der samler sig til større. Lyden af hulk. En hånd der glider over en kind. Eller noget hår?\n"Milian.. Nej. Nej. NEJ!"\nPigen giver en pludselig bevægelse fra sig, og knytter hendes næver af alle kræfter, inden hun igen ligger stille. Nu i en unaturlig stilling med halsen over knæet, og munden åbnet i et skrig. Øjnene er lukkede, og efter noget tid begynder pigen både at svede, ryste, og give små stønnende lyde fra sig. Som om hun havde høj feber. Hendes hud bliver bleg, og en tåre glemmes ud. Mens hun hvisker. Næsten utydeligt.\n"Hvorfor gør i det her? Hvorfor skyder i hende? Hvorfor skal hun dø" stemmen er hæs, forvrænget, og hulkede. "Vil i ikke nok være sød at stoppe?"\nHendes næver er knyttede og ligger tæt sammen som om hun er blevet bundet. Hun vrider grædende armene til forskellige sidder, mens tåre bliver klemt ud af øjenlågene. Det er som om hun prøver at komme fri eller slå nogle. Benene ligger på samme måde. Det er som om hun prøver at vride sig fri for nogen der holder hende. Nogen der er stærkere end hende, og viser hende noget hun ikke kan klare. Hun river armene op for at bide snoren over, men pludselig er det som om hendes arm bliver revet ned til den stilling hun havde før. Som om en kræft holder dem nede. Hun ryster af alle kræfter for at komme fri.\nStraks kyler hun den op i en hurtig bevægelse. Et hurtigt yes, kommer fra hende, inden hendes arme bliver slået til den anden side. Hendes mund bevæger sig, og der kommer hurtigt flere svedperler på hendes pande. Hun laver nogle små hump med at bevæge benene.\nInden hun et par gange kyler sine næver op foran hende. Nu begynder tåre og rende, og hun ændre stilling til noget der ligner at sidde på knæ.\n"Hvad skal jeg gøre Millian?"\n"Jeg skal nok redde hende Milian"\nHun går tilbage til humpe stillingen, inden nye svedperler daler ned af hendes pande, og afløser de gamle der var ved at størkne. Hun jager albuen til siden, inden hun åbner munden, og et skrig kommer gennemborende frem.\nDoktor M begynder at ryste hende, og der går ikke længe før hun flår øjnene op og stopper sit skrig. Hun kyler en albue op i brystet på ham, og skære tænder, så man kan se det kalkhvide skinne. Hun blinker tåre ud, og bider tænderne sammen af alle kræfter hendes lille barneansigt kan, inden hun hopper op af sengen. Hun sætter sig hurtigt på fire, og observere hurtigt resten af stedet.\n"DIN FUCKING KLAMME PÆDOFIL"\nHendes stemme er irriteret og skrigene. Hun slår truende ud. Hendes negle er skarpe, og hun ligner og opføre sig som et dyr. Noget savl render ned af hendes hage, og hun tørre det frustreret væk, med ærmet på hendes hvide kittel.\nStraks hopper hun op, og griber om halsen på den 12 årige pige, der hurtigt gisper. Hun skriger, og Atla får straks væltet hende, og holder sine negle over hovedet på hende. Atla ler, og skære en voldsom grimasse.\n"Så nu har jeg dig Jaffan, din forpestede forædder. Du tror på alt hvad du får fortalt var? Også på ondsvage rumvæsner, der giver dig magten, og tilbeder dig, mens de ødelægger alle min undersåtters liv var? Jeg har følelser Jaffan! Ved du hvad det er?"\nPigen gispede igen, og prøvede svagt at vride sig fri. Hun begyndte at græde. Nogle tåre rendte ned mod Atlas fingre. I det samme rejste hun sig op. Hun hostede, og kiggede mod væggen.\n"Hun er psykisk syg Alice"\nAlice mærkede en hånd på hendes skuldre. Fingrene klæbede til den blomstrede kjole. Hun trak vejret i små gisp, inden hun fejede hendes far hånd væk. Hun bevægede sig langsomt og roligt som var den anden pige, så skrøbelig, så fin, at den på sekunder kunne gå i tusind stykker.\nFascination. Noget der havde bundet mennesker i årtusinder bandt nu denne her pige. Det var som et lys. Så spændende. Alice var bundet i et fint tryllebind, der udelukkede alle regler og logik. Alt hvad folk sagde til hende var ingenting. Hun ville se hvad der gemte sig af hemmeligheder bag denne facade. Alice havde altid været interesseret i hemmeligheder, videnskab, magi, og eventyr. Og nu havde hun den chance hun i flere år havde tænkt sig til. Drømt om. Læst om. Hun skulle bare tage de allersidste skridt. på vejen hen til pigen. Hun var så fremmed, spændende, og speciel.\nHendes navn var en svag hvisken. Nej. Ikke bare en hvisken. En tåge af den ubetydelige mumle man mødte når man gik på gaden. På et sekund vendte pigen sig om. Hun skar tænder, men det var som tyngdekræft, der drog Alice frem. I det samme kom hendes skrig, og pigen fløj mod hende.


Real Madrid jagter PSG-lejesvend hos ligarival | Clbold.dk\nRygter Mikkel Sloth 9. Marts. 2019 kl. 11:06\nReal Madrid jagter PSG-lejesvend hos ligarival\nPSG-ejede Giovani Lo Celsos præstationer i Real Betis har fået Real Madrid på mærkerne. Men Betis vil udnytte sin købsoption, så det er til ligarivalen, at Los Blancos skal sende et tilbud afsted\nAf sloth 9. Marts. 2019 kl. 11:06\nGiovani Lo Celso viste i glimt eksempler på sit kæmpe talent, da han var i den franske storklub Paris Saint-Germain. Men midtbanespilleren havde svært ved at tilspille sig en fast plads på holdet, og blev derfor sendt på leje i spanske Real Betis i denne sæson.\nHer har præstationerne været blændende. Faktisk så gode, at en af de to giganter i spansk fodbold har fået øjnene op for den 22-årige argentiner. Real Madrid forbereder sig nemlig på et aktivt transfervindue til sommer, og her er en køb af Lo Celso ifølge den spanske avis Marca højt på listen.\nMen selvom Lo Celso er ejet af Paris Saint-Germain, ser det ud til, at det er Real Betis, som Real Madrid primært skal forhandle med. Sevilla-klubben har ifølge Marca allerede besluttet at aktivere den frikøbsklausul, der blev skrevet ind i lejeaftalen med Paris Saint-Germain. Her skal de kun betale 25 millioner euro for 80 % af spillerens rettigheder. Paris Saint-Germain vil stadig sidde med 20 %, men det vil være Real Betis, der kan hente de store penge.\nDe skulle nemlig være villige til både at købe og sælge Lo Celso i sommerens transfervindue, da det vil være nogle hurtigt tjente penge. Marca mener at vide, at Real Betis vil kræve op mod 60 millioner euro for deres del af Lo Celsos rettigheder, dvs. omkring 450 millioner kroner. Altså en hurtig indtjening på 35 millioner euro, cirka 260 millioner kroner, for købet og salget af den kreative midtbanespiller.\nReal Madrid skal derudover stadig købe de resterende rettigheder fri af Paris Saint-Germain, så den endelige pris på argentineren kan hurtigt overstige en halv milliard kroner.


Billig El Skov på nettet\nStørstedelen af forretninger på nettet frembyder til alt held flere fragtformer. En af de mest populære er for øjeblikket levering til et afhentningssted, fordi du dermed nemt kan hente de bestilte varer den dag der passer dig. Fragttypen er altså ekstremt nem, samt typisk tilmed den prisbilligste leveringsudgave ved køb af El Skov.\nDu kan endvidere forsøge at få produkterne leveret hjem til dig selv eller til adressen på dit arbejde. Løsningen viser sig jævnligt en tand mere omkostningsfuld, men endda ret let gængelig. Den mest letkøbte mulighed for fragt vil dog altid vise sig at være selv at hente varerne, som dog forudsætter at du opholder dig i nærheden af internet forretningens adresse.\nFragtperioden på er naturligvis ualmindeligt væsentlig i tilfælde af at vi behøver produkterne inden for få dage, så i det øjemed er det øjensynligt passende at vi ser det forventede leveringstidspunkt for den vedkommende vare.\nDe fleste forretninger på nettet reklamerer med 1 dags levering på deres favorit produkter, eksempelvis El Skov, men vær opmærksom på at det kræver at ordren laves inden et bestemt tidspunkt, så at de har udsigt til at kunne nå at få produktet klargjort forinden pakkemedarbejderne tager hjem.\nVisse internet foretagender sikrer fragtfri levering, men i de fleste tilfælde afkræver det at man shopper for et bestemt beløb. Derudover må man gribe den billigste leveringsmodel, som oftest – uanset om du er i Horsens, Nykøbing Falster eller Vojens – vil blive at få dem til at levere varerne til et udleveringssted.\nDet er i dag virkelig nemt for folk at finde frem til de bedste priser på forskellige forhandlere på nettet, og så har flertallet af netshops fundet det uundgåeligt at stampe salgspriserne på en række af deres varer – til juniorer, og endvidere også til herrer og damer – en hel del, og endda nogle gange præstere levering uden omkostninger.\nDet kan dog ikke desto mindre være profitabelt at besigtige nogle få online selskaber efter rabat på El Skov forud for at du gennemfører din handel, så du er sikker på at modtage den mindst kostelige pris.\nDu må imidlertid ikke undervurdere, at hvis en butik på nettet annoncerer en vare for en salgspris der er hamrende fremragende, kunne det for det meste være et bevis på en falsk online butik. Køb med betalingskort er heldigvis en del af et reglement, hvilket dækker køberen overfor uærlige butikker på nettet.\nGenerelt slår vi et slag for handler med kort eller mobilbetaling. Alternativt burde du udnytte et tilbud som for eksempel ViaBill, forudsat du efterspørger at honorere pengene over flere uger.\nFør folk køber i en e-shop burde man faktisk se på e-butikkens regler, det er dog ofte ikke specielt ophidsende.\nEt nemt alternativ er at bemærke hvorvidt internet selskabet er e-mærket medlem, hvilket bør være et signal om at online forhandleren adlyder de danske retningslinjer, foruden at online webshoppen tit revurderes af sagkyndige der mestrer de gældende regler. Dette er desuden en god lejlighed til en hjælpende hånd, såfremt du udsættes for problemer med din shopping.\nForuden dette tilråder vi at du er obs på de mest vitale reglementer der gælder for handlen, fx hvilken byttepolitik webbutikken kører med. I den sammenhæng er det på samme måde afgørende, at man når som helst gemmer sin ordrekvittering, så man senere vil kunne bevidne sin shopping af El Skov, uden hensyn til om du skal købe gave til en pige eller dreng.\nTrustpilot giver dig flere stabile genveje til at eftergå ganske mange aktuelle kunders tanker og herved er det prisværdigt, at du tjekker internet firmaets bedømmelser af El Skov inden du bestiller.\nFacebook tilbyder dig tillige adskillige fantastiske muligheder for at få en idé om internet butikkens kundefokus. I øvrigt ses en række e-forretninger som tilbyder folk at registrere en anmeldelse af deres køb, hvilket lige så vel kan anvendes til at vurdere kundetilfredsheden.\nHjemmesiden finansieres af annoncer. Vi har samarbejdsaftaler med forskellige online butikker da vi formidler virksomhedernes varer, og indkasserer godtgørelse i tilfælde af at den bruger vi sender videre foretager en ordre.\nInformationer omkring varer og online virksomheder ajourføres hyppigt, men vi kan ikke stilles ansvarlig for forandringer der er blevet foretaget siden nyligste opdatering af de viste informationer.


Sunprime Kamala Beach, Kamala Beach | Spies Rejser\nBilleder og film1 / 47\nSunprime Kamala Beach ligger ved et af vores gæsters foretrukne rejsemål på Phuket, Kamala Beach. Hotellet ligger direkte på stranden og er velegnet til dig, der søger en afslappende ferie fyldt med sol, træning og god mad. Du kan også forkæle dig selv med en thaimassage eller anden behandling, mens du er her.\nSunprime Kamala Beach består af syv bygninger, som ligger enten direkte på stranden eller et stenkast væk. På hotelområdet findes en have med fire herlige pools. I hotellets restauranter serveres en indbydende morgenmadsbuffet, som indgår i prisen, og til frokost og middag kan du vælge imellem thailandske og internationale retter. Skal det være ekstra nemt i ferien, bestiller du Sunprime Inclusive - læs mere under Sunprime Restaurant.\nRestaurant by the Sea ligger - som navnet antyder - ved stranden og fungerer som din dagligstue i ferien. Her mødes hotellets gæster og andre, som bor i nærheden, for at slappe af med god mad og underholdning, mens solen går ned over havet. Vil du træne, kan du besøge vores motionsrum eller deltage i holdtræning med SATS-uddannede instruktører (gælder ikke i sommersæsonen). I haven finder du en spa-pavillon, hvor du kan forkæle dig selv med velgørende thai-massage.\nDer er en læge (mod betaling) på hotellet mindst fem dage om ugen. De aktuelle tider oplyses i receptionen. Tidsbestilling er ikke nødvendig. Skulle du få brug for en læge uden for åbningstid, tilkalder receptionenen gerne lægehjælp.\nSommersæsonen (6/4-31/10 2018 og fra 6/4 2019) er lavsæson i Thailand. Motionsrum og restauranter er åbne, men der er tilbydes ikke holdundervisning med instruktør.\nI efteråret kan der være træningsgrupper på hotellet. Læs mere om, hvordan du bestiller din egen træningsrejse her.\nSunprime Kamala Beach er et oplagt valg, hvis I kunne tænke jer at holde et uforglemmeligt bryllyp i udlandet uden børn. Send os en mail på engelsk for yderligere information: kamalabeach@sunprime.net\nBygget: 1999. Delvist renoveret 2005 og frisket op 2010 (Beach Wing). Tilbygget 2009 (Pool Wing).\n419 værelser og suiter. Etager: 3/5. Elevator: I receptionsbygningen.\n4,3/5Spies’ gæsters bedømmelseBaseret på 870 svar\nSunprime Kamala Beach består af flere bygninger og har fire pools. Du kan vælge, om du vil bo i en suite med udsigt mod poolområdet, haven eller omgivelserne. Hotellet ligger lige ud til stranden og er perfekt til dig, der søger en afslappende ferie med sol, træning og lækker mad.\nDobbeltværelse Classic Room med balkon mod haven\nPå Sunprime Kamala Beach spiser du morgenmad, frokost og middag i Restaurant by the Pool, som ligger ved de store pools, eller Restaurant by the Sea, som ligger ved stranden. Vælg mellem thai-køkken og internationale retter. Efter middagen kan du nyde stemningen og en drink i loungen, som er hotellets hjerte og naturlige mødested.\nÅbningstider Restaurant by the Pool\nMorgenmad (i højsæsonen) kl. 6.30-10.30\nÅbningstider Restaurant by the Sea\nLoungen er hotellets hjerte og det naturlige mødested, når du vil tage en drink med nye og gamle venner. Det er også her, du kan slå dig ned for at læse, drikke en kop kaffe eller nyde den afslappede stemning. Loungen er ganske enkelt din opholdsstue i ferien! Her bydes desuden på musikunderholdning flere aftener om ugen.\nSunprime Kamala Beach deler Sunprime Market med Sunwing Kamala Beach. I minimarkedet kan du bl.a. købe slik, snacks, drikkevarer og solcreme. Åbent hver dag kl. 7-23 i højsæsonen og kl. 8-22 i lavsæsonen.\nSunprime Inclusive (november-marts)\nMed Sunprime Inclusive får du morgenmad hver dag samt middag fem ud af syv dage. Når du ankommer til hotellet, får du oplyst, hvilke dage middag serveres. Sunprime Inclusive bestilles hjemmefra, når du rejser med Thomas Cook Airlines, og på hotellet, når du rejser med Thai Airways.\nPå Sunprime Kamala Beach kan du vælge mellem træningshold som crosstræning, core, vandgymnastik, power step og yoga. Al holdtræning er gratis og ledes af uddannede instruktører. Du kan også træne på egen hånd i vores motionsrum, som hotellet har to af: et i hovedbygningen med maskiner og frie vægte, og et ved stranden med skøn havudsigt. I motionsrummet ved stranden findes kun løbebånd. Fra Sunprime Kamala Beach er der heller ikke langt til flere fine golfbaner.\nTræningsholdene på Sunprime Hotels er populære, og du er velkommen til at deltage - det koster ikke noget at være med. I samarbejde med SATS tilbyder vi forskellige træningshold som f.eks. power step, senior circuit og crosstræning (programmet kan variere). Fitnesslokalet deles med nabohotellet Sunwing Kamala Beach.\nTelefon: +66 (0)76 279 580-85\nMail (skriv på engelsk): kamalabeach@sunprime.net\nMed Spies Easy Travel giver vi dig mulighed for at tjekke din bagage ind, før du forlader hotellet. Du må desuden medbringe op til 30 kg bagage, og har du tilkøbt bustransfer mellem lufthavnen og hotellet, bliver du kørt direkte uden stop ved andre hoteller. (I Thailand gælder check-in af bagage på hotellet kun i vintersæsonen og ved flyafgange efter kl. 13).\nPå Sunprime Kamala Beach gælder Spies Easy Travel hele vinteren, når du flyver med Thomas Cook Airlines.\nPå dagen for din hjemrejse står Thomas Cook Airlines' personale klar i hotellets reception - tidspunktet oplyses et par dage inden. Du møder op med bagage, billet og pas, får udleveret boardingkort og afleverer din bagage. På denne måde kan du gå direkte til sikkerhedskontrollen og gaten, når du ankommer til lufthavnen, og du behøver først at tænke på din bagage, når du lander i Danmark.\nBaseret på 870 svar\nBedømmelsen er det samlede resultat af 870 gæsters svar og baseres på spørgsmålet: "Hvor tilfreds var du med hotellet som helhed?".\nMeget fin rengøring på vores værelse alle dage og rigtig god service i restauranterne\nSøren Gersløv, 23 mar 2018Rejsen var uden børn\nFantastisk hotel m fantastisk beliggenhedDejligt m store balkoner samt stor køleskabMeget venlig personaleVi har været på hotellet mere end 10 gange - det siger vel alt????\nHJ, 10 mar 2018Rejsen var uden børn\n"Igen et par gode uger"\nDejligt sted og godt at møde den samme stab år efter år. Selve hotellet begynder at virke slidt, men de ansatte gør meget for os. Johan og Lena genkender os og er hjælpsomme. Tak for et par gode uger\nHans & Birthe Bakkemose, 9 mar 2018Rejsen var uden børn\nFint beliggende hotel, som dog efterhånden er lidt slidt.\nKindberg, 1 mar 2018Rejsen var uden børn\nDer er altid pænt over alt på hotellet.\nLaila Nielsen, 1 mar 2018Rejsen var uden børn


Delehusene | KAB\nFrederiksberg Forenede Boligselskabs deleboliger til studerende og flygtninge. Afdelingen rummer 41 boliger på 35 m2 og har plads til 78 beboere.\nDe enkelte boliger er indrettet som delebolig for to personer. Du bliver sammen med din bofælle koblet sammen i en mentor- og buddyordning, og skal indgå i et forpligtende fællesskab i hverdagen med det formål at understøtte venskab, uddannelse og integration.\nVi udlejer den ene halvdel af boligerne til unge under uddannelse, og Frederiksberg Kommune anviser flygtninge til den anden halvdel.\nHuslejen for din del af boligen ligger på mellem 2.950-3.360 kr.\nSe de præcise tal for husleje og indskud i boligsøgningen.\nDu skal først skrive dig på interesseliste. Når der bliver en ledig bolig, kontakter vi dem på listen med længst anciennitet.\nDu har dit eget værelse og deler køkkenalrum, samt toilet/ bad med den anden beboer i boligen. Du har din egen lejekontrakt.\nDe 3 bygninger i afdelingen er i tre etager. I tilknytning til boligerne er der i hver af bygningernes stueetage placeret et fællesrum og på øverste etage er der tagterrasser til fællesbrug. Boligerne i hver bygning er forbundet af en intern trappeopgang med fælles opgangsarealer på hver etage.\nI udlejningspjecen, kan du se afdelingens placering, indretning af etagerne og tegning af den enkelte bolig.\nHver bolig indeholder et kølskab med frys samt kogeplade med 2 kogezoner.\nAfdelingen er en røgfri afdeling og det gælder også elektroniske cigaretter og vandpibe. Det betyder, at der hverken må ryges i de enkelte boliger eller på boligområdets fællesarealer.\nSe flere billeder af Delehusene i boligsøgningen


25.000 kvm fibergips til prisvindende LEGO House | James Hardie Europe GmbH\nProjektering & montage\nNyheder > 25.000 kvm fibergips til prisvindende LEGO House\n25.000 kvm fibergips til prisvindende LEGO House\nLEGO House er netop blevet kåret som Årets Byggeri. Og det med god grund: Det nye oplevelseshus er arkitektonisk enestående og så er det solidt gennemført med gedigne kvalitetsmaterialer som fibergipsvægge fra fermacell. fermacell har leveret materialer til Ejner Olesen, som har været udførende på byggeriet.\n21 kæmpemæssige klodser med tage i mange forskellige farver ligger spredt ud over 12.000 kvadratmeter i børnenes hovedstad, Billund. Der er ingen tvivl om, at det nye oplevelseshus LEGO House har leg og legoklodser som omdrejningspunkt.\nDen verdenskendte legetøjsproducent LEGO står bag det banebrydende projekt, som arkitekterne BIG har tegnet - og byggeriet kan nu pryde sig med titlen Årets Byggeri.\nDe høje ambitioner bag byggeriet efterlader da heller ikke noget til tilfældighederne: Udover den opsigtsvækkende arkitektur er byggeriet præget af kvalitet i detaljen og solide materialer af høj kvalitet.\nFibergips mod fugt\nDet gælder også i valget af materialer til vægge: Fibergips danner baggrund for samtlige 25.000 kvadratmeter vægge i byggeriet. Fermacell har leveret fibergipsen til Ejner Olesen, som har været udførende på projektet.\nFibergipsvægge er en robust og holdbar løsning, der er meget modstandsdygtig over for fugt. Det betyder blandt andet at byggeprocessen optimeres, fordi den udførende – i dette tilfælde håndværkervirksomheden Ejner Olesen - kan begynde at sætte vægge op, selv når byggeriet ikke er helt lukket endnu.\nDet betyder også, at fibergipsvæggene er med til at skabe et sundt indeklima uden skimmelsvamp.\n-Vi er glade for at levere robuste løsninger til et byggeri som LEGO House, og jeg er ikke i tvivl om, at vi som materialeleverandør er med til at skabe et byggeri, der er modstandsdygtigt og robust. Både med hensyn til fugtpåvirkninger, men også ved at materialerne skaber solide rammer for et hus, hvor børnene frit kan tumle og lege, uden at væggene tager skade af det, siger Hans Kjøller fra fermacell.\nOm LEGO House\nLEGO House blev i december 2017 hædret med titlen Årets Byggeri 2017. Komitéen, som stod for uddelingen af prisen, er en selvstændig komité med deltagelse fra Dansk Byggeri, Dansk Industri & Magasinet Byggeri.\nLæs mere om Årets Byggeri her


E-shops frembyder en lang række forskellige leveringsmidler - Produktoversigt\nEn hel del forhandlere på nettet udlover efterhånden et hav af forskellige fragtmetoder. En der er meget almindelig er i vore dage at få sendt til en pakkeshop, fordi det er ekstremt fleksibelt at kunne hente de bestilte varer når det passer ind i din kalender. Løsningen er jo usædvanlig hensigtsmæssig, og typisk også den mindst kostelige fragttype.\nDu kan omvendt beslutte dig for at bestille pakken til levering til din hjemmeadresse eller til adressen på dit arbejde. Fragtformen er som regel en kende mere omkostningsfuld, men på den anden side yderst gnidningsløs. Den billigste leveringsversion vil dog altid være selv at hente ordren, men den mulighed står og falder med at du fysisk befinder dig tæt på e-shoppens arbejdslager.\nEn del internet outlets frembyder levering på næste hverdag på mange af shoppens produkter, som alligevel forudsætter at bestillingen køres igennem før et besluttet tidspunkt, således at de garanteret kan nå at få pakken ud af døren forud for at logistikmedarbejderne har fyraften.\nSuper gnidningsløst for købere at finde frem til de bedste priser\nDet er jo super nemt for forbrugerne at søge information om priser i blandt flere internet firmaer i Danmark og ergo har mange online virksomheder set sig tvunget til at presse priserne på deres produkter – til børn, men også til damer og herrer – betragteligt, og endda nogle gange love gebyrfri levering.\nDerfor kan det ikke desto mindre vise sig lønsomt at prøve et par forskellige e-forhandlere efter udsalg forud for at du placerer ordren, sådan at man ikke er i tvivl om at antage den prisbilligste pris.\nDet er klogt at du betragter e-handlens anmeldelser\nInden nogen shopper hos en shop på nettet kan man helt sikkert skimme virksomhedens handelsvilkår, men det er undertiden et tidskrævende arbejde.\nEt nemmere alternativ kan derfor være at tjekke hvorvidt online shoppen er e-mærke tilsluttet, grundet at det skulle være en tilkendegivelse af at webbutikken forsvarer den officielle danske lovgivning, udover at e-butikken undertiden besøges af fagfolk der har indsigt i de gældende vilkår. Dette er desuden en god anledning til en hjælpende hånd, ifald du skulle få vanskeligheder ved din ordre. Webadresse.\nForuden dette er det smart at du er vaks omkring de mest vitale vedtægter der spiller ind i forbindelse med transaktionen, fx den returpolitik hjemmesiden har. I den sammenhæng er det desuden vigtigt, at man stadig beholder sin faktura e-mail, således man fremadrettet kan bevidne ordren, ligegyldigt om du leder efter et produkt til en mand eller kvinde.\nTrustpilot giver dig temmelig gode muligheder for at eksaminere en længere række forhenværende forbrugeres anmeldelser og derfor slår vi et slag for, at du besigtiger online virksomhedens anmeldelser før du lægger din bestilling.\nFacebook giver dig desuden visse gode metoder til at få indsigt i e-forhandlerens kundefokus. Foruden det ser vi en del internet handler hvor kunder kan tilkendegive en omtale af virksomhedens service, hvilket også bør bruges til at fornemme kundetilfredsheden.\nVores side er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi arbejder tæt sammen med en masse internet varehuse og præsenterer deres varer, og indkasserer kommission for så vidt en af de besøgende på vores hjemmeside foretager en bestilling.


Påfugle stak af fra byggelegepladsen – Ballerup Bladet\n28. jun 2018, 09:17\nPåfugle stak af fra byggelegepladsen\nRosendals påfugle er stukket af hjemmefra. Hvis man ser dem, må man meget gerne ringe til byggelegepladsen på 44 77 32 62. Foto: Modelfoto: Colourbox\ngemmeleg En gruppe påfugle fik nok af deres korte ophold på en byggelegeplads i Ballerup og stak af. Flere er stadig på fri fod.\nFor tre uger siden fik byggelegepladsen Rosendal i Ballerup fem påfugle, som skulle bo på legepladsen til glæde for børnene. Børnene havde igennem længere tid plaget om at få de farvestrålende fugle og glæden var stor, da de eksotiske fjerkræ flyttede ind.\nMen glæden varede kort, for allerede efter halvanden uge stak de af og siden har man ledt efter dem. Personalet havde ikke nået at stække deres vinger og derfor var de i stand til at flyve af sted.\nNu har man ledt efter dem i halvanden uge og selvom en af de undvegne fugle er blevet fanget og er tilbage på byggeren, så er de resterende fire i skrivende stund stadig på fri fod.\n»Vi har ledt efter dem og de er blevet set i Digterparken, ved Søholm og i Værløse, så de er kommet vidt omkring. De er lette at få øje på, men svære at fange og det har vi erfaret. Men jeg vil gerne understrege, at de ikke er farlige og at man skal ikke være bange for, at børn og dyr møder dem. Men vi skal nok finde dem, selvom det tager sin tid,« siger Jens Ole Hoppe, pædagogisk leder på Rosendal.\nIkke for kommunen\nSom nævnt har rigtig mange set påfuglene og derfor er blandt andet borgmesterkontoret på Ballerup Rådhus blevet kimet ned af borgere, men det er ikke en opgave for kommunen eller borgmesteren.\n»Vi er i dialog med Zoo om hvordan vi skal håndtere dem, for det er ikke en opgave for andre end os. Men vi skal som sagt nok finde dem. Jeg vil gerne opfordre til, at man henvender sig til os på telefonnummer 44 77 32 62 og ikke til borgmesteren eller kommunen,« siger Jens Ole Hoppe.\nDe fem påfugle er hentet fra Liselund Slot på Lolland hvor de har gået frit omkring i de adelige omgivelser.\nDa der ikke var plads til så mange og Rosendal samtidig var ude efter en flok, så endte de altså i Ballerup. Om det er de mere ydmyge ikke-adelige omgivelser, der har fået påfuglene til at stikke af er uvist, men under alle omstændigheder er jagten på de flotte fugle gået ind og hvis man ser dem, så kan man altså rette henvendelse til byggelegepladsen.\n1 kommentar om “Påfugle stak af fra byggelegepladsen”\n28. juni 2018 kl. 19:13\nDe har hjemve\nLangt fra adelige omgivelser .


Erhvervskvinder Trekantområdet Januar 2011, nr. 1 - PDF\nDownload "Erhvervskvinder Trekantområdet Januar 2011, nr. 1"\n1 Erhvervskvinder Trekantområdet Januar 2011, nr. 1 Velkommen til januarmødet. Tirsdag, den 17. januar kl. 18:00 på hotel Comwell, Kolding Tankefelt terapi effektiv behandling mod f.eks. præsentationsangst og stress, som mange jo desværre oplever i løbet af ens erhvervskarriere - foredrag og behandling ved Niels Lund Christiansen Der er mulighed for at melde sig til gratis behandling (læs mere nedenfor) Program Kl: 18:00 Mødes vi ved på Hotel Comwell i Kolding Kl: 18:30 Foredrag ved Niels Lund Christiansen om tankefelt terapi effektiv behandling mod f.eks. præsentationsangst og stress. Niels Lund Christiansen har arbejdet med sentudviklede unge i 20 år. De udfordringer som det har givet, gjorde at han søgte viden om, hvordan han kunne hjælpe dem med de følelsesmæssige problemer der forhindrede dem i at fungere i arbejds- og privatlivet. Niels har siden 2006 forsket i og anvendt Tankefelt terapi. Tankefelt terapi er en meget effektiv og holdbar metode mod traumer, angst, afhængighed, præsentationsangst, stress og forbier. Niels har mange eksempler på mennesker, som er kommet videre efter behandlinger med tankefelt terapi og her får nogle af os muligheden for at prøve det på egen person. I alt 3 personer har denne aften mulighed for at være testperson så har du lyst bedes du sende en mail til Charlotte med besked om dette. Kl. 20:00 Middag og networking. Kl. 21:30 Afslutning.\n2 Nyt fra bestyrelsen Bestyrelsen ønsker alle medlemmer et rigtig godt nytår og ser frem til mange gode stunder i ErhvervsKvinde-regi i Decembermødet bød på dejlig julehygge. Julebanko og rigtig god julefortælling fra Eva Schmidt. Charlotte Reersted, formand Mail: Tlf.: / privat/mobil Birgit Rode, kasserer og tilmeldinger Mail: Tlf.: privat Inge Aabling, næstform. Mail: Tlf.: mobil Ida Storm Kristensen, gæster og nye medlemmer Mail: Tlf.: mobil Shafia Outzen, referent og netværksgruppekoordinator Mail: Tlf.: mobil Tilknyttet bestyrelsen Conni Reggelsen, Web/ ErhvervskvindeNyt Mail: Tlf.: arbejde/mobil\n3 ofilen Velkommen til nye medlemmer: Susanne Nordtorp Hansen Jeg er 47 år. Har boet sammen med Bruno siden 2008 i Gesten ved Vejen. Jeg har selv 2 drenge + 3 bonus drenge + 2 bonus børne børn, som heldigvis er piger ;-). Jeg er uddannet i Tøj butik i Tog uddannelsen som Social og Sundhedshjælper i 2001 pga. de lange arbejdstider i butik. Havde lyst til at prøve kræfter med et andet job, så i juni 2009 kom jeg ind på Fodterapeut skolen i Randers. Her blev jeg færdig med at uddannede mig til Statsautoriseret fodterapeut i dec Har nu min egen/fælles klinik på Torvegade 1, 2. sal i Vejen, sammen med Toni Paust. Dette nyder jeg meget, da jeg havde lyst til at stå på egne ben og selv bestemme over min arbejdstid. Fritidsinteresser: Har danset meget linedance, men pga. skoleopholdet i Randers er det ikke blevet til så meget de sidste 2½ år. Kan godt lide at læs en god bog, når tiden er der. Glæder mig til at lære nogle dejlige kvinder at kende, her i klubben. Som man kan sparer lidt med hvis man får brug for det. ofilen Tillykkeønskninger i januar 2012: Ida Storm Kristensen med fødselsdagen den 17. januar Afdelingschef Firma: Miracle Christine Nordahn Jespersen med fødselsdagen den 23. januar Financial controller Firma: VELUX A/S Jupitervej Kolding\n4 Solvejg Kristensen med fødselsdagen den 25. januar bogholder Aktivitetskalender januar og februar 2012 Aalborg Viborg 9. januar 9. januar Mindfullness Fyn 10. januar Med verden som spejl Hvordan fik vi alle sammen ret til et fedt køkken? Århus 11. januar Kompan A/S - her er legen i centrum Herning 18. januar Annette Kreiner Esbjerg 25. januar BLANDEDE NETVÆRKSBOLCHER År 2032 Fleggaard eller Florida?\n5 Sønderborg 26. januar Sønderjylland Syd 30. januar Professionelt brug af Linked-in Aalborg 31. januar DesignPower - foredrag med Ulrik Jungersen Viborg 6. februar Kompleksitet og fremtidens ledelse - et åbent arrangement for alle m/k København 8. februar Oplevelsesfyrtårnet Planet Randers om at turde drømme stort Generalforsamling\n6 Århus 8. februar Aalborg Fyn 13. februar 14. februar Netværksmesse Kvinfo: Direktør Elisabeth Møller Herning 22. februar DiSC profil - din adfærd i samspil med andre Sønderjylland Syd Sønderborg 27. februar 28. februar HVORDAN SPOTTER VI EN MISBRUGER, i vores nær miljø? Generalforsamling Sønderjylland Syd Esbjerg 29. februar Generalforsamling og elevatortaler Leg dig til en stærkere virksomhed\n7 Nyttige oplysninger Tilmelding: via hjemmesiden, hvor du skal logge dig på og så vælge Lokalforeninger og derpå Trekantsområdet. Du skal nu klikke på den aktuelle overskrift under Lokal kalender. Her kan du klikke på tilmeld for at blive tilmeldt og på deltagerliste for at se, hvem der har fået meldt sig til indtil videre. NB! Deadline søndag den 15. januar kl. 18:00. Husk også: - at tilmelde evt. gæster til Birgit Degener Rode på - at overføre betaling for aftenen på konto nr (200 kr. for medlemmer og 300 kr. for gæster) senest 4 dage før arrangementet.


En skibbruden redder sig i land\nKatrine Marie Guldager har skrevet en bog om sine ni år i psykoanalyse. Den er samtidig et opgør med 70ernes børneopdragelse, formløshed og afvisning af autoritet. »Mange blev jo slet ikke opdraget og lærte slet ikke noget. Mange voksne var simpelt hen for selvoptagede,« siger forfatteren.\n"lysgrænsen" er også en ramsaltet kritik af 68-generationen. "70erne spillede russisk roulette med nogle af de ting, der trods alt holder et samfund sammen: historie for eksempel" siger Katrine Marie Guldager.<br>Foto: Brian Berg Fold sammen\nLørdag d. 13. januar 2007, kl. 03.30\nOpdateret fredag d. 12. januar 2007, kl. 18.54\nI det kolde januar sidste år kørte Katrine Marie Guldager i bil gennem det fine københavnske Østerbro sammen med en af sine forfattervenner.\n»Jeg pegede på en bygning og fortalte, at deroppe havde jeg gået til psykoanalyse i ni år. Dét, syntes han, var mærkeligt. Han begyndte at spørge, hvorfor jeg havde gjort det, om det skyldtes min fars død og meget andet. Jeg svarede, og så gik det op for mig, at dét, som jeg i årevis kun havde fortalt ganske få, nu var et afsluttet kapitel i mit liv og godt kunne fortælles,« siger Katrine Marie Guldager.\nUmiddelbart efter bilturen satte hun sig til tasterne for at skrive en bog om sit liv og sin psykoanalyse, og kun tre måneder senere lå manuskriptet i store træk færdigt.\nDen 31. januar udkommer bogen, som har fået titlen »Lysgrænsen«. Den handler om hendes ni år i psykoanalyse. Om hvordan hun fire gange hver eneste uge - kun minus sommer- og juleferier - i 45 minutter lagde sig på briksen foran sin kvindelige psykoanalytiker og lettede sit hjerte.\nMen bogen er meget mere end det. Den er også en letløbende beskrivelse af hendes liv med en opvækst i et typisk hippiemiljø med skilsmisser, langhårede lilleskoler og engagement på venstrefløjen, ligesom den er en kærlighedserklæring til Afrika og ikke mindst en karsk kritik af 70ernes og 80ernes børneopdragelse og historieløshed.\n»Det har været en stor befrielse at skrive bogen. Det er anstrengende at leve med så mange hemmeligheder, som jeg gjorde, både da jeg var i analyse og senere. Man skulle hele tiden holde rede på, hvem man havde fortalt hvad og ikke tale over sig,« siger Katrine Marie Guldager.\nDer er noget både sødt og intellektuelt skarpt ved hende, som indgyder respekt. Hun er humoristisk og imødekommende, men hun er samtidig en person, der udstråler integritet. Selv om hendes bog handler om hendes liv og er tilegnet hendes forældre »Per og Susanne Guldager«, så værner hun om det private. Bogen overskrider aldrig grænsen til privatsfæren, så det bliver ubehageligt og klæbrigt.\nKatrine Marie Guldager voksede op i en familie, der er tidstypisk for den del af den danske middelkasse, der aktivt deltog i 70ernes ungdomsoprør. Familien boede i en periode i Afrika, hvor forældrene var udsendt for DANIDA. Hjemme igen i Hillerød voksede hun op i et kollektiv. Hun gik i lilleskole og deltog i politisk arbejde i DKU på den yderste venstrefløj. Bl.a. besøgte hun guerilla-bevægelsen i El Salvador og var udsendt som medlem af en kaffeplukker-brigade i Nicaragua. Hendes forældre praktiserede fri kærlighed og blev skilt, og hun boede i en periode alene sammen med sin far.\nTo sindsoprivende begivenheder i 1988 blev skelsættende for Katrine Marie Guldagers liv. Inden for et par uger døde først hendes nære veninde Anne, der blev dræbt under et røveri i Nicaragua, og få dage senere blev hendes far dræbt ved den store togulykke i Sorø.\n»Min venindes og min fars død inden for ganske kort tid var helt klart medvirkende til, at jeg valgte at gå i psykoanalyse. Men helt grundlæggende gør man det, fordi ens psyke ikke er stærk nok. Årsagen er ikke en enkelt begivenhed: Et dødsfald, en ulykkelig kærlighed eller en begivenhed i barndommen. Det er en hel masse ting, som gør, at man ikke er stærk nok til at leve på en tilfredsstillende måde,« siger Katrine Marie Guldager.\nDet var perioder med stor usikkerhed over for næsten alt, der gjorde, at hun valgte psykoanalysen. Hun var angst for at opholde sig i store forsamlinger, angst for nære relationer, bange for at miste et familiemedlem, bange for at skrive, og hun led frygteligt af skyldfølelse over alt muligt.\n»Når man har det sådan, er man - i stedet for at have tillid til verden - hele tiden bange for, at tingene går galt. Man kan ikke slappe af og tro på, at det nok skal gå. Psykoanalysen reducerer angsten ved at sætte ord på angstforestillingerne. Så snart man taler om dem, så skrumper de,« siger Katrine Marie Guldager.\nI bogen beskriver hun alle besværlighederne med at være i analyse - nogle gange hadede hun det, andre gange oplevede hun fremskridt. Det er ikke, skriver hun, noget man skal gå i gang med, »hvis man bare er lidt utilfreds og ikke ved, om farven på ens kjole skal være blå eller rød.« Det kræver en næsten militær disciplin at gennemføre, for hvis man ikke møder op hver gang, så er det spildt arbejde. Vejen til the end of the road er lang og tung, men til gengæld besværet værd - sådan har det i hvert fald været i hendes tilfælde.\n»Jeg tror nok, at jeg i dag er den samme, som jeg var før analysen. Men jeg har fået mere mod til at være mig selv. Man får sit fundament børstet af, så man føler, at man står på lidt mere sikker grund. Jeg har lært nogle redskaber at kende, som jeg bruger til at finde frem til min egen sandhed. Det kan f.eks. handle om, hvorfor jeg bliver bange for et eller andet, eller hvorfor jeg hidser mig op over noget. Når jeg så finder ud af dét, så generer det mig ikke mere,« siger Katrine Marie Guldager.\nPå rejse gennem livet\nBogen er ikke kun en rejse gennem analysens mange faser, som med hendes egne ord resulterede i, at hun som »en skibbruden« redder sig op på en planke. Den er også en beskrivelse af hendes liv på venstrefløjen, kærester og turen rundt på den københavnske dødsrute. Alt sammen tilsat litterære referencer, særligt »Dantes Guddommelige Komedie« med dens beskrivelse af den menneskelige natur og de syv dødssynder: liderlighed, frådseri, gerrighed, dovenskab, vrede, misundelse og hovmod. Bogen er også en kærlighedserklæring til Afrika. Et afsnit om hendes rejse tilbage til den by i Zambia, hvor hun i nogle år gik i skole, er med sine beskrivelser af de afrikanske lyde og lugte og kontinentets langsomme puls rent ud sagt betagende.\n»Afrika åbner nogle bevidsthedslag i mig. Måske fordi det er så forskelligt fra vores egen verden. Det er så kontrapunktisk i forhold til den vestlige selvforståelse. Dernede har man ikke kontrol over noget. Man må tage til takke med, hvad Afrika har besluttet, der skal ske. Vi har det selvfølgelig materielt meget bedre, men vores liv handler så meget om magt og kontrol. Det med at sidde og vente i tre dage, fordi en bus er brudt sammen, kan en europæer kun klare, hvis der er musik, TV, mobiltelefoner eller andre distraktioner. Noget af det værste, man kan udsætte en europæer for, er at sidde alene og se på en solnedgang. Det er til gengæld noget en afrikaner kan.«\n»Lysgrænsen« er også en ramsaltet kritik af de revolutionære tendenser i 68-generationen.\n»70erne spillede russisk roulette med nogle af de ting, der trods alt holder et samfund sammen: Vores historie for eksempel. Desuden forekommer det mig, at hadet mod ethvert hierarki og enhver elite på længere sigt har åbnet for nogle populistiske kræfter, som vi godt kunne have undværet,« skriver hippiebarnet Katrine Marie Guldager, som i bogen går til emnet med en heftighed, som viser, at her virkelig er noget, der ligger hende på sinde.\n»Det værste ved 70erne var, at familierne gik i opløsning. Det, at man voksede op i en familie, hvor både ens far og mor var utro, og hvor selve det at være en familie var lidt fy-agtigt, var slemt. Børnene fik ikke den plads, de skulle have til at være børn. Der var byttet rundt på så mange værdier. »Jamen børnene ved jo alt selv, og de kan jo bedst selv finde ud af, hvornår de skal gå i seng,« lød det fra de voksne. Børnene blev inddraget i de voksnes verden på en ubehagelig måde, hvor de skulle kunne regne alting ud selv. Man ville slet ikke opstille nogen regler og rammer,« siger Katrine Marie Guldager, som i bogen skriver, at børnene kom til at leve i et »struktur- og autoritetsløst helvede«.\nHun kritiserer også 70ernes formløshed, hvor man var imod sociale regler. Det var ødelæggende både kunstnerisk, privat og socialt, mener hun.\n»Man må have nogle former, som sikrer sammenhæng i tingene, så det ikke er den enkeltes humør og følelser, der styrer. Det er meget almindeligt i familier, at der er nogen, som ikke kan lide hinanden, og nogen som ikke kan sidde ved siden af hinanden. Noget af det, der kan gøre, at sådan en familie trods alt holder sammen, er former. At man ses hvert år til jul, og at man gør det på en bestemt måde. Hvis man ikke har en ramme, går familien i opløsning,« siger Katrine Marie Guldager.\nI hendes barndomshjem i kollektivet var det, siger hun, fy at læse bibelen og litterære klassikere - Dostojevskij var dog acceptabel. Selv om hun kalder det for naturligt, at en revolutionær tid forkaster historien, fordi man ønsker at starte forfra, så er hun yderst kritisk over for 70ernes historieløshed.\n»Det farlige ved historieløsheden er, at man begår de samme fejl, som dem, der levede før en selv. Når verden har eksisteret i tusinder af år, er det utrolig arrogant, at der kommer en generation og siger, at det, der var før dem, er lige meget. Det grænser til det megalomane og er farligt,« siger Katrine Marie Guldager.\nHun kritiserer stærkt, 70erne og 80ernes nedbrydning af hierarkier. Lærere er nødt til at påtage sig en lærerautoritet, hvis eleverne skal lære noget. Forfattere må påtage sig at være forfatterautoriteter, hvis de skal give læserne noget, siger hun. Men nedbrydningen af hierarkier åbnede også for en farlig populisme - en tendens, som hun med henvisning til statsminister Anders Fogh Rasmussens afstandtagen fra »smagsdommere« også ser i dagens samfund.\n»Der er et farligt had mod eliten og eksperterne. Det er, som om man siger, at vi alle kan drive politik, at alle ved lige meget, og at man ikke behøver at kvalificere sit synspunkt. At alle er lige gode, og at ingen ved mere end andre. Men hvis man nivellerer alt ud, sååbner man for populistiske kræfter. Eksperterne er ikke Gud, men der er altså nogle ting, de er gode til, og det skal vi lytte til. Det er ikke nok at føle noget. Man skal kunne kvalificere sine synspunkter. Journalisterne spørger tit ministre, hvad de føler, men hvad rager det egentlig os?«\nSelv om det er flere år siden, at hun afsluttede sin psykoanalyse, føler hun, at hun med »Lysgrænsen« har lukket et kapitel i sit liv og taget hul på et nyt. Som hun skriver i bogens sidste afsnit:\n»Uanset hvor gådefuld analysen må forekomme mig i dag, så er der ingen tvivl om, at den har virket. Jeg er ikke længere bange for at skrive, jeg er ikke længere bange for, hvad jeg mon rummer. I hvert fald kun i tålelig grad.«


Elektroniske cigaretter: Er de sikre at bruge? - Bedre Livsstil\nDer har været stor kontrovers omkring e-cigaretter i de seneste år. Er de sikre at bruge? Find ud af mere i denne artikel.\nElektroniske cigaretter opstod som et forsøg på at finde alternative metoder til at reducere den skade, som tobakprodukter forårsager. Men jo mere eksperterne undersøger dem, des flere spørgsmål opstår der vedrørende deres risikofaktorer. Det ser således ud til, at de faktisk forårsager mere skade end gavn.\nDer er dog stadig nogen, som er fortalere for deres anvendelse. Derfor er det en god idé at være informeret, så man kan træffe sunde beslutninger vedrørende e-cigaretter.\nEr det godt eller dårligt at bruge elektroniske cigaretter?\nDet er ikke let at forstå de potentielle effekter ved e-cigaretter (elektroniske cigaretter). Faktisk findes der mange forskellige slags, og i mange tilfælde er deres indhold uklart.\nSelvom e-cigaretter ikke indeholder tobak, så bliver de alligevel klassificeret som tobakprodukter. Således kan du forestille dig deres helbredspåvirkninger og effekt.\nElektroniske cigaretter opstod som en mulighed for at erstatte almindelige cigaretter. Der er imidlertid ingen videnskabelige beviser, der kan redegøre for deres sikkerhed eller effektivitet, når det gælder om at droppe tobakken.\nDerfor har man i Argentina endda ratificeret et forbud mod import, distribution og markedsføring, hvilket er endnu et tegn på de sikkerhedsbekymringer, der vedrører e-cigaretter.\nTilgængelige typer elektroniske cigaretter\nE-cigaretter fås i mange forskellige størrelser og former. Det kan eksempelvis være i form af cigaretter, cigarer, piber, kuglepenne og USB-pinde.\nDisse cigaretter har et batteri, der tænder for apparatet, et varmeelement, der opvarmer e-væsken og omdanner den til aerosol, en patron eller beholder, der indeholder e-væsken samt en åbning til at inhalere aerosolen.\nFremkomsten af nye ord\nBegrebet “at dampe” hentyder til inhaleringen af “aerosolen” i en elektronisk cigaret. I Spanien har man blandt andet advaret om de tilknyttede risici og sikkerhedsmæssige bekymringer ved at dampe.\nFlere foreninger har bemærket, at det ikke er en metode til at stoppe med at ryge, at brugen er skadeligt for helbredet, og at det tværtimod kan få en til at blive ved med at ryge.\nGå ikke glip af: 7 fødevarer, der kan fjerne nikotin fra dit system\nDet er vigtigt at være klar over deres effekt\nDerfor er det vigtigt at ty til passende kilder for at indsamle data fra den videnskabelige litteratur. I en artikel, der blev udgivet af præsidenterne af NPTC og SEPAR, har forfatterne indsamlet beviser på disse og andre spørgsmål, der er relateret til toksicitet, vanedannelse samt apparaternes nyttighed til at hjælpe folk med at stoppe med at ryge.\n“Fremkomsten af elektroniske cigaretter har genereret forventninger til deres potentielle nyttighed som en strategi til skadereduktion samt frygt for den mulige tilskyndelse af nikotinforbrug hos unge eller deres skadelige virkning på rygestop.”\nDer er dybest set stadig forskellige meninger, og man er endnu ikke helt sikker angående effekten ved elektroniske cigaretter.\nHvad angår e-cigaretter, bliver det følgende anbefalet:\nDet anbefales først og fremmest, at alle mennesker, især børn og unge, undgår brugen af elektroniske cigaretter.\nFor det andet er det bedst at undgå at bruge disse apparater, med eller uden nikotin, i det offentlige rum.\nAfslutningsvis anbefales det ikke at bruge e-cigaretter til at stoppe med at ryge.\nAt kende til de positive ændringer, som du vil bemærke, når du holder op med at ryge, vil hjælpe dig med at træffe beslutningen i dag. Læs mere »\nEn multidisciplinær gruppe af forskere udvikler kunstige hjerter, som kan være et alternativ til hjertetransplantationer. Hvad er de lavet af? Hvordan fungerer…\nHar du nogensinde fået at vide, at du ikke bør drikke alkohol, når du tager medicin? Du skal være endnu mere…


Alice Oseman Bøger og Serier - se nyeste Bog på Gucca.dk\nAlice Oseman Bøger\nHeartstopper 3 - Bog\nAf Alice Oseman - Indbinding: Hæftet\nStor Netflix-serie har premiere i foråret 2022 med Kit Connor og Joe Locke i hovedrollerne. Heartstopper 3 er tredje bind om Nick og Charlies blomstrende kærlighed. Charlie troede aldrig, at Nick...Læs mere\nHeartstopper 2 - Bog\nHeartstopper er en kærlighedshistorie. En historie om den første store, forvirrende og altopslugende kærlighed. Men det er også historien om at stå ved den, man er, og lære at elske sig selv. ...Læs mere\nHeartstopper 1 - Bog\nHeartstopper Bog 4 - Bog\nCharlie troede ikke, at Nick nogensinde ville kunne falde for ham, men nu er de officielt kærester. Charlie begynder at føle sig klar til at sige de tre små ord: Jeg elsker dig. Nick har følt det...Læs mere\nRadio Silence - Bog\nNy udgave. Radio Silence er en eftertænksom, sjov og rørende roman om at turde sige fra og være tro mod sig selv - skrevet af en ung forfatter, som henvender sig realistisk og troværdigt til sine...Læs mere


Billeddiagnostik | c-op.nu - Hjernerystelse - Commotio\n2018-11-07T02:44:11+00:0017. oktober 2017|\nFor dig som har svært ved at acceptere lyd, følger her en tekst med udgangspunkt i C:OP podcast om billeddiagnostiske muligheder ved commotio og postcommotionelt syndrom (PCS). Lydfilen finder du nederst i indlægget.\nMin gæst, Troels Halfeld Nielsen, er speciallæge i neurokirurgi, og er ansat som overlæge på neurokirurgisk afdeling på Odense Universitetshospital. Han er desuden klinisk lektor på Odense Universitet, og har 20% forskningstid ud af hans kliniske stilling. Troels har forsket i hjernens energiomsætning efter diverse hjerneskader, blandt andet hovedtraumer, men også hjerneblødninger og blodpropper i hjernen. Hans ph.d. grad er bygget op omkring dette. Fra sommeren 2017 har Troels orlov fra sin overlægestilling i Odense. Der tager han og familien til USA. Troels har nemlig fået en ansættelse på det prestigefyldte Stanford University Hospital, hvor han både skal forske og praktisere neurokirurgi.\nNår man har brug for billeder af hjernen, bliver den scannet. Jeg faldt over udtrykket hjernescanning på et tidspunkt. Det er ikke en ret præcis betegnelse. For en scanning er ikke bare en scanning. Forskellig teknologi, giver forskellige typer billeder. En gruppe scanninger undersøger hjernens struktur, en anden gruppe scanninger interesserer sig for dynamik og funktion. Det er et stort fagfelt, og det kan være svært at danne sig et overblik over hvad der findes af muligheder, og hvad som er relevant i den enkelte situation.\nMan har kliniske retningslinjer for hvem der skal scannes i det akutte forløb efter et hovedtraume. Man scanner dem, hvor man ud fra det kliniske billede vurderer at det er et svært hovedtraume, hvor scanningen kan få den konsekvens, at patienten skal indlægges til observation, og måske har behov for akut kirurgisk behandling. Her kikker man blandt andet på bevidstløshedens længde (>5minutter), om selve ulykken var voldsom (højenergitraume), og om der er mistanke om kraniebrud eller blødninger. Alle som bliver bragt til sygehuset bevidstløse bliver scannet automatisk, da de jo ikke selv kan fortælle hvordan de har det.\nMan kan også vælge at scanne patienter der har tegn på et hovedtraume i form af symptomer som hovedpine, kvalme, opkastninger og lysskyhed. Indikationen for en scanning sidder også løsere hos børn, fordi de ikke selv er så gode til at fortælle hvad der er sket.\nMilde hovedtraumer behøver man ikke at scanne akut, som retningslinjerne er i dag. Dette afgøres ud fra betragtninger om hvorvidt der er behov for indlæggelse, observation eller akut kirurgisk behandling.\nCT-scanning er den bedste undersøgelse til den akutte fase. Tiden er en faktor. Ved hovedtraumer vil der være skader på de enkelte neuroner (nerveceller). Det har ingen konsekvens i det akutte forløb, at en CT ikke viser de små læsioner i hjernen. Det er vigtigt at udelukke en akut behandlingskrævende blødning. CT står for Computed Tomography. En CT-scanning bruger røntgenstråler. Den er suveræn til at fremstille kalkholdige strukturer, dvs. knogler (kranie). Den er også den bedste undersøgelse til at diagnosticere akutte blødninger. På en CT af hovedet, vil man altså både kunne se kraniebrud, og større eller mindre blødninger i hjernen.\nHar man en normal CT ved indlæggelsen, behøver man ikke få foretaget en ny scanning senere. Var der blødning i hjernen på den akutte CT-scanning, vil der senere ses et lille ar på det sted blødningen har været. Blødninger vil altid forsvinde af sig selv. Små hjerneblødninger optages og fjernes af hjernens eget væv, i løbet af nogle måneder.\nHvis man ikke bliver scannet i det akutte forløb, kan der blive indikation for at foretage en scanning senere i forløbet.\nEt scenarie man ser ganske hyppigt er, at en person udvikler hovedpine 2-3 måneder efter er relevant traume. Selv ganske små hovedtraumer kan faktisk godt udløse små blødninger, som med tiden udvikler kroniske væskeansamlinger. Dette kaldes kronisk subduralt hæmatom, og ses specielt hos ældre mennesker, hvor hjernen er skrumpet lidt. CT-scanning er god til at diagnosticere dette.\nEt andet scenarie er, at de symptomer man fik efter sit hovedtraume ikke forsvinder. Det bliver ikke værre, men man bliver bare ikke rask. Ved vedvarende symptomer, vil man nok starte med at lave en CT, for at udelukke at der er tale om et kronisk subduralt hæmatom. Men hos de fleste vil denne scanning være normal, fordi det her er sandsynligt at man er over i en kronisk fase efter en hjernerystelse. Det kan ikke ses på et billede.\nNye billeddannende undersøgelser bliver bedre og bedre. Man kan kikke på mindre og mindre områder af hjernen. Man ved bl.a. fra dyreeksperimentelle forsøg at der er ændringer i de enkelte nerveceller efter selv et lille hovedtraume. Dette er genstand for rigtig meget forskning. De milde hovedtraumer er hyppige, patienterne er ofte unge, og de lider i årevis efterfølgende. Det er en samfundsøkonomisk tung byrde. Derfor har det stor bevågenhed, og almen interesse.\nMR-scanning anvender ikke røntgenstråler, men radiobølger i et magnetfelt. Disse anses som ufarlige. Forkortelsen MR (eller MRi) betyder Magnetisk Resonans Imaging. MR er ikke så god til at fremstille knogle og blod som CT, men den er langt bedre til at kikke på bløddele, og hjernen er en bløddel. MR fremstiller således hjernen og hjernens væv meget bedre end en CT. Den vil kunne afdække læsioner i hjernen som en væsentlig mindre end CT kan. Man kan bl.a. se følger efter ganske små blødninger i hjernen.\nI klinisk praksis bruges MR mest til patienter med relativt store hovedtraumer, som ikke vågner op efter deres traume, trods det at CT er normal. Det har dog vist sig, at den ikke kan bruges til at forudse hvordan det kommer til at gå patienten. Der kan være relativt udtalte læsioner på en MR, som ikke viser sig på en CT, og alligevel klarer patienten sig udmærket. Og omvendt, kan der være få læsioner på MR, men patienten klarer sig alligevel ikke så godt.\nMan må antage, at man kan trække de samme slutninger når det gælder senfølger efter hjernerystelse: ved de vanlige MR-scanninger, som man laver i dag, vil billeder ikke kunne sige særlig meget om prognose.\nFunktionelle scanninger er billeddiagnostiske metoder som har mulighed for, at fortælle os noget om hvordan hjernen faktisk fungerer. De CT- og MR-scanninger vi har nævnt indtil nu, siger kun noget om hjernens struktur, altså hvordan den ser ud på et billede. De kaldes strukturelle scanninger.\nBliver forløbet efter en hjernerystelse langt, kan det være man tilbydes en funktionel scanning. De laves aktuelt kun af videnskabelig interesse. Resultatet udløser således ikke automatisk et specifikt behandlingstilbud, som er målrettet til at afhjælpe de problemområder man evt. dokumenterer med scanningen.\nMen vi lærer alligevel noget af disse billeddannende undersøgelser. De kikker ind i hjernen. Nogle metoder er blevet så fine i dag, og deres opløsning er så høj, at de næsten kan kikke ind på de enkelte nerveceller (undersøgelser på cellulært niveau).\nFra dyreeksperimentelle undersøgelser har man vist, at der sker nogle ændringer i energiomsætningen i den enkelte nervecelle, selv efter et lille hovedtraume. I det akutte forløb efter et traume, øges bl.a. sukkermetabolismen i nervecellerne. Herefter går de langsomt over i en kronisk fase, hvor omsætningen af sukker faktisk bliver nedsat.\nPET-scanning er god til at undersøge energiomsætning (metabolisme). Ved at give et radioaktivt sporstof ind i en blodåre, kan man tage billeder som viser aktivitet i celler og væv. PET står for Positron Emissions Tomografi. På en PET-scanning kan man se, at visse områder i hjernen har en nedsat energimetabolisme hos patienter der har været udsat for et mildt hovedtraume. Der er noget der tyder på dette fund har en relation til hvordan patienten egentlig klarer sig senere, men det er ikke videnskabeligt bevist endnu.\nFunktionel MR-scanning (fMRi) kan også måle blodgennemstrømningen gennem visse centre i hjernen. Øget blodgennemstrømning i et område, er et udtryk for aktivering af den pågældende del af hjernen. Der er forskellige typer scanninger. I resting state functional MRi, ser man i hvile, på specielle centre i hjernen, som er aktiveret hos alle mennesker i hvile. Ved denne undersøgelse kan man se, at hos patienter der har været udsat for et lille hovedtraume eller en hjernerystelse, er disse centre ikke er så aktive i hvile som hos andre. Dette kan faktisk godt have relation til outcome, altså hvordan det kommer til at gå patienten på sigt. I en undersøgelse fandt man at dem der havde den laveste aktivering i den subakutte fase, var dem der havde det værst efter 6 måneder.\nMåske kan dette bruges prognostisk. Det er ret nyt, og mangler stadig at blive vist i stor stil. Hvornår i forløbet man evt. skulle scannes, er svært at sige. Forskning på området kan være vanskeligt, fordi det er et dynamisk forløb, hvor billedet i den akutte, den subakutte og den kroniske fase ikke er det samme.\nJeg blev meget klogere på de forskellige billeddiagnostiske muligheder og metoder, ved at få en snak med Troels Halfeld Nielsen. Som neurokirurg stiller han indikationen for en scanning, vurderer billederne, og tager konsekvens af det han finder. Og så ser han også hvilken betydning det har for mennesket i den anden ende. Det giver erfaring, viden og perspektiv. Troels forsker aktivt, og er godt inde i litteraturen. Han har fundet et par gode artikler frem til anbefalet supplerende læsning.\nDer skal lyde en stor, stor tak for hjælp og venlighed i forbindelse med optagelse af denne podcast.\nResting-State Functional Connectivity Alterations Associated with Six-Month Outcomes in Mild Traumatic Brain Injury\nStructural imaging of mild traumatic brain injury may not be enough: overview of functional and metabolic imaging of mild traumatic brain injury\nDu kan høre flere C:OP podcast her.\nBag siden står Christel Falk Lillevang\nProfessionelt er jeg uddannet anæstesilæge.\nPrivat er jeg gift og mor til to.\nMenneskeligt er jeg ramt af PCS.\nMit fokus for denne hjemmeside er mit fag, håb, optimisme og perspektiv.\nOrd – betydninger og forkortelser\nPostcommotionelt syndrom eller PCS [dækker over mange symptombilleder, som skyldes langvarige mén efter hjernerystelse]


Nye tider med nye arbejdstidsregler\n1. april træder den nye arbejdstidsaftale på døgnområdet i kraft – noget af en mærkedag, mener Socialpædagogernes formand\nSocialpædagogen nr. 06-2016 / 18. marts 2016\nSidste år er måske nok længe siden og det kan hænde, at de færreste lige på kommando kan remse nuancerne i resultatet fra sidste års overenskomstforhandlinger op. Men her 1. april bliver den absolutte hjørnesten i OK 2015 til virkelighed, når den nye arbejdstidsaftale på døgnområdet træder i kraft.\nDen er noget af en milepæl i forbundets historie, mener forbundsformand Benny Andersen, og der var da også forud for OK-forhandlingerne udbredt bekymring blandt mange medlemmer for, hvordan det hele ville ende. Forløbet omkring lærerkonflikten sad stadig frisk i baghovedet på mange – ville socialpædagogerne nu blive den næste gruppe, der ville blive rendt over ende og påtvunget nogle voldsomt anderledes arbejdsvilkår? Skulle det socialpædagogiske område nu rette ind efter andre døgnområder?\n– Det var da ikke så mærkeligt, at folk var bekymrede. Der blev fra flere sider forsøgt tegnet et skræmmebillede. Men vi var godt forberedt, og vores løsningsorienterede tilgang betød, at vi mødte lydhørhed fra arbejdsgiversiden, og jeg er stolt over den aftale, vi endte med at få landet. Det er ikke bare lapperier og midlertidige løsninger – det er tværtimod en fremtidssikret og god løsning, der tager højde for de særlige forhold på det socialpædagogiske område. Så jeg synes, at det er noget af en mærkedag, når den nu træder i kraft, siger Benny Andersen.\nDen forberedelse, han hentyder til, er den arbejdsgruppe, som forbundet sammen med KL allerede nedsatte i forbindelse med OK 2011 med den opgave netop at se på, hvilke muligheder der var for at erstatte den gamle aftale – og dermed 37/3-reglen – med en ny, mere enkel aftale.\n37/3-reglen har betydet tre timers afspadsering for hver 37 timers vagt, påbegyndt efter kl. 14 og afsluttet efter kl. 17 – en regel, der har været unik for det socialpædagogiske område siden 2002.\n– Som jeg sagde dengang, så var der ingen, der kom som en tyv om natten i forhold til arbejdstiden. Vi havde fået talt os ind på hinanden og søgt mod en fælles løsning, og det var, som jeg ser det, klart med til at styrke den endelige aftale for vores medlemmer, der har fået nogle afbalancerede regler, som både tager hensyn til familielivet, arbejdsmiljøet og rammerne for at udføre det socialpædagogiske arbejde på bedste vis, siger Benny Andersen.\nMen det er jo ikke bare sådan lige at omlægge arbejdstider og vagtplanlægningen, og som en del af OK 2015 blev det også aftalt, at Socialpædagogerne sammen med KL skulle holde en række møder om de nye arbejdstidsregler, hvor ledere, TR’er og vagtplanlæggere kunne spørge og få svar på alle teknikaliteterne omkring de nye regler.\nForbundet har sammen med KL afholdt fem møder, hvor spørgsmålene har været mange og har peget i vidt forskellige retninger. Men den generelle tilbagemelding har været en overordnet tilfredshed med den nye aftale, som er blevet betegnet som enklere og lettere at gå til, lyder det fra forbundets forhandlingsafdeling, der har stået for møderne sammen med KL.\nFra KL har der været bekymring for særligt ét emne, nemlig frivilligt vagtbytte. Hvordan skal det håndteres, hvis Børge aftaler med Gerda, at de bytter søndags- og mandagsvagt, og det ikke rigtig er skrevet ned nogle steder? Vil den slags byttehandler føre til en hob af lønsager? Socialpædagogerne har imødekommet bekymringen, både lokalt og centralt, og der er nu ved at blive lavet en aftale, der betyder, at vagtbytte skal godkendes af ledelsen for at undgå for mange sager, der er trælse for både medarbejdere og ledelse.\nArbejdstidsaftalen i hovedpunkter\nReglerne bliver enklere og lettere at forstå.\nDen hidtidige 37/3-regel erstattes med en ny udgave, hvor alt arbejde efter kl. 17 afspadseres med samme faktor som før – uanset hvornår man møder – hvor det før kun var for vagter påbegyndt efter kl. 14.\nSamtidig ændres de arbejdtidsbestemte ydelser for aften- og nattjeneste og tjeneste om lørdagen fra et kronetillæg til en procentdel af timelønnen. For en gennemsnitslønnet socialpædagog betyder ændringen en forhøjelse af aften/nattillægget på 5 kr. mere i timen fra ca. 24 kr. til ca. 29 kr. i timen.\nMed den nye aftale skal man have udleveret sit vagtskema fire uger før, det træder i kraft, og skemaet skal dække mindst fire uger. Opgørelsesperioden (normperioden) kan maksimalt udgøre 16 uger – med mindre andet bliver specifikt aftalt.\nJuleaften får status af søgnehelligdag fra dagstjenestens begyndelse.\nReglerne for rådighedstjeneste kører videre som hidtil.\nLæs mere om de nye regler i pixiudgaven af aftalen på www.sl.dk/arbejdstid\nVagtbytte var også et af de mange emner, der kom op på de fire velbesøgte medlemsmøder, der er blevet holdt i Kreds Nordjylland, fortæller faglig sekretær Arne Finn Nielsen. De fire møder med 50 deltagere på hver kom efter et mere end fuldt booket møde med KL og forbundet for ledere og TR’ere, og de nordjyske medlemmer havde mange og meget detaljerede spørgsmål, fortæller han. Men blandt de mange aspekter af den nye aftale, der blev vendt på møderne, kan man alligevel pejle sig ind på nogle, der gik igen, siger Arne Finn Nielsen: Det gælder fx reglerne for den daglige arbejdstids længde og normfastsættelsen.\n– I vores kreds har vi rigtigt mange decentrale aftaler, hvor medlemmerne fx kan arbejde op til 16 timer på en vagt. Det giver god mening i forhold til deres arbejdsliv og fx afstanden mellem hjem og arbejde. I den nye aftale står der, at arbejdstiden kan udgøre mellem 5 og 10 timer, hvis ikke der er aftalt andet lokalt, og her har mange medlemmer være urolige for, at de så ikke kan fortsætte med de lange vagter, hvis fx et par kolleger ikke vil være med til det. Der er vi så gået ind lokalt og har set på, hvordan man fx kan lave aftaler, der beskriver de enkelte stillinger og medarbejderes arbejdstider, fortæller Arne Finn Nielsen.\nNår det handler om normperioden, siger den nye aftale, at den maksimalt kan opgøres over 16 uger – med mindre andet aftales lokalt – og her har man på medlemsmøderne brugt tid på at forklare de fordele og ulemper, der er ved det:\n– Det er klart, at det er en fordel for medlemmerne med kortere normperioder – eller opgørelsesperioder, som det jo nu hedder i den nye aftale. 16 uger er noget, man som medarbejder kan overskue, mens en årsnorm kan være meget svær at få overblik over. Men for lederne kan lange opgørelsesperioder være en fordel, fordi det er lettere at få det hele til at gå op, konstaterer Arne Finn Nielsen.\nPå medlemsmøderne var der – som forud for vedtagelsen af OK-resultatet sidste år – kritiske bemærkninger til den ændring, der betyder, at kronetillæg med den nye aftale bliver til procenttillæg, fortæller han. Det betyder, at den højestlønnede af to kolleger på nattevagt også får det højeste ulempetillæg, hvor de indtil nu har fået det samme i kroner og øre. Her var argumentet, at ulempen er den samme, hvad enten man er på skalatrin 17 eller 30.\nMen nu er de nye aftaler ved at falde på plads i Kreds Nordjylland, fortæller Arne Finn Nielsen. Nogle steder har kredsen lavet aftaler for en hel kommune, andre steder er det på arbejdspladsniveau, og der bliver fortsat holdt møde ude i kommunerne for at få afstemt forståelsen af de nye regler.\n– Jeg synes, at det er ved at gå op, selvom nogle er kommet meget sent i gang med at få det på plads. Der har vi nogle steder valgt at sige, okay, så udskyder vi hellere ikrafttrædelsen af de nye regler fremfor at skulle haste noget igennem eller risikere at skulle stå med nogle sager, som bare ville give en dårlig start på samarbejdet om de nye regler. For alle vil jo godt de nye regler, siger Arne Finn Nielsen.\nBenny Andersen er glad for de altovervejende positive tilbagemeldinger fra fx de nordjyske medlemsmøder – og ikke mindst for den store interesse, der har været for møderne. Han siger:\n– Det afspejler jo bare, hvor vigtige og helt centrale arbejdstidsreglerne er for medlemmerne på døgnområdet. Og det bekræfter mig i, at vi som forbund gjorde ret i at betale, hvad det kostede at få landet en solid aftale. Nu skal den bevise sit værd i praksis, og jeg er fortrøstningsfuld. Som alle nye ting er der selvfølgelig en indkøringsperiode, men jeg føler mig sikker på, at den arbejdstidsaftale, vi indgik sidste år, vil holde i mange år og være til gavn for vores mange medlemmer på døgnområdet.


PENSIONSINVESTERING I UNOTEREDE SELSKABER - Conomia\nI henhold til personbeskatningsloven er det – under visse betingelser – muligt at investere pensions-midler i unoterede anparter og aktier. Det er kun pensionsmidler opsparet i en rate- eller kapitalpensi-on i et pengeinstitut eller pensionsselskab, der kan investeres i unoterede anparter eller aktier. De unoterede anparter og aktier skal være udstedt af danske selskaber eller lignende selskaber inden for EU/EØS. Den enkelte investering skal minimum udgøre kr. 100.000,00 og købet af anparterne eller aktierne i det enkelte selskab, må maksimalt udgøre 24,99 pct. af selskabskapitalen. Anparterne eller aktierne kan både anskaffes ved stiftelsen af selskabet eller ved køb/salg af anparter/aktier i allerede eksisterende selskaber.\nStørrelsen af pensionsopsparingen har betydning for, hvor meget af pensionsopsparingen der kan investeres i unoterede anparter og aktier. Investeringen må højst udgøre 20 pct. af den samlede pen-sionsopsparing, hvis pensionsmidlerne er under kr. 2. mio., 50 pct. hvis pensionsmidlerne er mellem kr. 2-4 mio., og 75 pct. hvis pensionsopsparingen er på over kr. 4. mio. Falder værdien af pensions-opsparingen til under kr. 350.000,00 den 31. december i kalenderåret, skal beholdningen af unoterede anparter og aktier, inden 3 måneder, enten ved at anparterne eller aktierne sælges til tredjemand, eller pensionsindehaveren selv køber anparterne eller aktierne, ud af pensionsopsparingen.\nDet er ikke muligt at eje et selskab 100 pct., hvis der er investeret pensionsmidler i selskabet. Som tidligere nævnt er det maksimalt tilladt at eje 24,99 pct. af selskabskapitalen i et selskab. Ved opgø-relsen af, om ejerandelen overstiger 24,99 pct. medregnes også anparter og aktier som pensionsin-dehaveren personligt måtte eje i det samme selskab uden for det særskilte pensionsdepot. Dvs. hvis du ejer anparter eller aktier et selskab, er det ikke muligt at investere i selskabet med pensionsmidler, hvis den samlede ejerandel overstiger 24,99 pct.\nAnparter eller aktier der ejes af pensionsindehaverens ægtefælle, forældre og bedsteforældre samt børn og børnebørn og disses ægtefæller medregnes også i opgørelsen af, om der ejes mere end 24,99 pct. i det enkelte selskab. Derimod har det ingen betydning, hvordan en evt. aktionæroverens-komst regulere aktieovergange, ligesom der ikke er begrænsninger for at aftale særlige stemmefordelinger m.v., herunder udbyttevilkår.\nKommer den samlede ejerandel i det enkelte selskab op på 25 pct. eller mere, skal pensionsindeha-veren inden for 3. måneder sælge anparterne eller aktierne i selskabet. Pensionsindehaveren kan frit vælge mellem om han ønsker at sælge de unoterede anparter/aktier, der er anskaffet i pensionsord-ningen, eller de anparter/aktier, der evt. er købt uden for pensionsordningen. Overholder pensionsin-dehaveren ikke 25 pct. grænsen, får det skattemæssige konsekvenser, idet der så skal betales en afgift på 60 pct. af det beløb i pensionsordningen, der kan henføres til anparterne/aktierne i det unoterede selskab.\nNår der investeres i anparter/aktier uden for pensionsordningen, anskaffes anparterne/aktierne for midler der i forvejen er indkomstbeskattede, og den fortjeneste der evt. opnås ved salg af anparter-ne/aktierne beskattes med henholdsvis 27 pct. og 42 pct.\nBeskatningen af unoterede aktier/anparter, der anskaffes i pensionsordningen gennemføres efter det såkaldte lagerprincip, dvs. at forskydningen i pensionsdepotets værdi i årets løb – reguleret for ind/udbetalinger – beskattes med 15 pct.\nFradraget for indbetalinger til kapitalpensioner er afskaffet, men udbetalingerne fra pensionsordnin-gen beskattes alene med 40 pct. Der er forsat fradrag for indbetalinger til ratepensioner med op til kr. 53.500,00 om året (2017). Udbetalinger fra ratepensioner indkomstbeskattes derimod, men der betales ikke AM-bidrag. Den endelige skatteprocent ved ratepensioner afhænger således af pensionsindehaverens samlede indkomst, og kan maksimalt beskattes med op til 51,95 pct.