6.1. AFSLAG FORDI SKADEN IKKE SKYLDES EN OVERTRÆDELSE AF STRAFFELOVEN 6.2. FORHOLDET AF NÆVNET HENFØRT UNDER STRAFFELOVEN - PDF\nDownload "6.1. AFSLAG FORDI SKADEN IKKE SKYLDES EN OVERTRÆDELSE AF STRAFFELOVEN 6.2. FORHOLDET AF NÆVNET HENFØRT UNDER STRAFFELOVEN"\n1 INDHOLDSFORTEGNELSE c56%(5(71,1*)25 )5$(567$71,1*61 91(7 /29*581'/$*(7 1 91(766$00(16 71,1* 7$/0 66,*(23/<61,1*(59('5 5(1'( 1 91(766$*6%(+$1'/,1*67,' +9$'<'(51 91(7(567$71,1*)25".21.5(7($)* 5(/6(5)5$1 91( AFSLAG FORDI SKADEN IKKE SKYLDES EN OVERTRÆDELSE AF STRAFFELOVEN 6.2. FORHOLDET AF NÆVNET HENFØRT UNDER STRAFFELOVEN 6.3. AFSLAG ALLEREDE FORDI FORMUESKADE IKKE ERSTATTES 6.4. ERSTATNING FOR SKADER SOM FØLGE AF VOLD BEGÅET I UDLANDET 6.5. ERSTATNING FOR BEGRAVELSESOMKOSTNINGER 6.6. NEDSÆTTELSE ELLER BORTFALD AF ERSTATNING SOM FØLGE AF EGEN SKYLD ELLER ACCEPT AF RISIKO 6.7. FRADRAG EFTER OFFERERSTATNINGSLOVENS KRAVET OM ANMELDELSE AF LOVOVERTRÆDELSEN TIL POLITIET UDEN UNØDIGT OPHOLD ÅRS FRISTEN I OFFERERSTATNINGSLOVENS ERSTATNING FOR FORLÆNGELSE AF UDDANNELSE IKKE BÅDE ERSTATNING FOR TAB AF ERHVERVSEVNE (ERSTATNINGS-\n2 ANSVARSLOVENS 8) OG ERSTATNING FOR FORØGEDE UDGIFTER VED FORLÆNGELSE AF UDDANNELSE FORSØRGERTABSERSTATNING TORTGODTGØRELSE EFTER ERSTATNINGSANSVARSLOVENS 26, STK GODTGØRELSE EFTER ERSTATNINGSANSVARSLOVENS 26, STK. 2 I denne elektroniske udgave er sidenummering udeladt. Bilag: Skema 1: Sager påkendt i nævnet, opgjort efter forekomsten af den enkelte lovovertrædelse. Skema 2: Sagerne opdelt efter gerningssted. Skema 3: De udbetalte erstatninger fordelt på erstatningsposter. Skema 4: Sagerne opdelt efter erstatningernes størrelse Skema 5: Oversigt over meddelte afslag. Skema 6: Opdeling af nævnets erstatningssager efter politikredse. /29*581'/$*(7 Siden 1976 har Erstatningsnævnet på statens vegne ydet erstatning til ofre forforbrydelser. Lovgrundlaget findes i loven om erstatning fra staten til ofre for forbrydelser, jf. nu lovbekendtgørelse nr. 470 af 1. november 1985 med senere ændringer, i det følgende kaldet RIIHUHUVWDWQLQJVORYHQ. Loven vedrører erstatning og godtgørelse for personskade forvoldt ved en overtrædelse af straffeloven og giver kun i meget begrænset omfang hjemmel til erstatning for tingsskade. Loven dækker således ikke skader, der er sket ved overtrædelse af f.eks. færdselsloven, våbenloven, restaurationsloven, politivedtægten o. lign. De forbrydelser, nævnet yder erstatning og godtgørelse for, er navnlig vold, voldtægt, røveri og manddrab eller forsøg herpå. Nævnet yder erstatning og godtgørelse efter dansk rets almindelige erstatningsregler om skadevolderens erstatningsansvar - også selv om skadevolderen måtte være ukendt. Erstatning og godtgørelse ydes dog kun i det omfang, skaden ikke dækkes af ydelser efter den sociale lovgivning, løn under sygdom, private forsikringer, pensionsydelser eller andre økonomiske ydelser, som skadelidte er berettiget til i anledning af skaden. 1 91(766$00(16 71,1* Afgørelse om erstatning træffes af Nævnet Vedrørende Erstatning Til Ofre For Forbrydelser (Erstatningsnævnet). Nævnet er en selvstændig styrelse under Justitsministeriet. Nævnets afgørelser kan ikke påklages til højere administrativ myndighed, idet nævnet efter lovens 16 har den endelige administrative afgørelse.\n3 Nævnet har i 2001 haft følgende sammensætning: Landsdommer Michael Lerche (formand), Østre Landsret, ankechef Bo Antonsen, Den Sociale Ankestyrelse, (efter indstilling fra Socialministeren), og advokat Klaus Kastrup-Larsen, København, (efter indstilling fra Advokatrådet). Hvervet som stedfortrædende formand varetages af landsdommer Otto Hedegaard Madsen, Østre Landsret. Nævnets sekretariat har også i 2001 været ledet af sekretariatschef, cand. jur. Eva Rønne. Nævnets sekretariat har i øvrigt i 2001 bestået af fuldmægtig, cand. jur. Helene Yde Larsen (indtil udgangen af august 2001), fuldmægtig, cand. jur. Anja Hedegaard Nielsen, fuldmægtig, cand. jur. Marlene Baand Hansen (fra den 15. september 2001), fuldmægtig, cand. jur. Mads Bundgaard og fuldmægtig, cand. jur. Anne Fode (De to sidstnævnte er fra Justitsministeriet og er ansat i nævnet 10 timer ugentligt). Endvidere har sekretariatet bestået af afdelingsleder Dorrit Lekach, kontorfuldmægtig Kirsten Hastrup, overassistenterne Irma Brødsgaard Jensen, Lene Holm, Lissi Rasmussen (indtil udgangen af marts 2001), Marianne Fredskov Riising samt Karla Huess (fra den 1. maj 2001). Sekretariatet har tillige deltidsbeskæftiget nogle juridiske studerende. Nævnets sagsbehandling påbegyndes i sekretariatet, hvor kontorfunktionærerne og de juridiske fuldmægtige foretager en selvstændig sagsbehandling og afgiver indstilling om sagens afgørelse. På baggrund heraf behandles sagen af sekretariatschefen. Herefter forelægges sagen for nævnets medlemmer enten på det månedlige nævnsmøde eller ved ugentlig udsendelse af sagsresumé til nævnets medlemmer. Nævnet har således i 2001 på sine 11 møder i alt behandlet 161 sager. Særligt oplagte sager kan dog i henhold til forretningsordenen, der senest er ændret ved bekendtgørelse nr. 808 af 19. november 1998 med ikrafttræden den 1. december 1998, afgøres af formanden alene eller af sekretariatschefen efter nærmere bemyndigelse. I 2001 var det tilfældet med ca sager ud af i alt påkendte sager, dvs. ca. 80 % af sagerne. Overtandlæge, lic. odont. Jens Thorn, Esbjerg Sygehus, er tilknyttet nævnet som sagkyndig konsulent vedrørende tandskader. 7$/0 66,*(23/<61,1*(59('5 5(1'( I 2001 har nævnet modtaget ansøgninger om erstatning, hvilket er 72 flere - godt 2 % - end i Ved udgangen af 2001 henstod ubehandlede sager mod sager det foregående år, dvs. en stigning på 270 sager. Da det samlede antal modtagne sager i 2001 som nævnt steg med 72 sager, udgør stigningen i antallet af ubehandlede sager imidlertid reelt 198 sager, svarende til en stigning på 18 %. Nævnet gennemførte i 2001 en analyse af kompleksiteten af nævnets sager for året 2001 samt for 3 udvalgte år, 1990, 1995 og I undersøgelsen indgik flere parametre, herunder behovet for at indhente yderligere dokumentation for ansøgerens krav, nødvendigheden af at forelægge sagen for Arbejdsskadestyrelsen, antallet og omfanget af dokumenter/udtalelser/bilag m.v., omfanget af genoptagelse af allerede afgjorte sager samt antallet af sager, der på grund af typisk en vis kompliceret/principiel/juridisk beskaffenhed ikke kunne afgøres på sekretariatsplan, men blev forelagt nævnsmedlemmerne til afgørelse. Undersøgelsen mundede ud i en konklusion om, at det næsten\n4 undtagelsesfrit kunne fastslås, at nævnets sager i løbet af 1990 erne til 2001 på baggrund af de anførte parametre var blevet mere komplekse og dermed også mere tids- og arbejdskrævende. I sager, hvori nævnet ikke skal indhente supplerende oplysninger og dokumentation for krav eller skal forelægge sagen for f.eks. Arbejdsskadestyrelsen, har sagsbehandlingstiden forstået som den tid, der går fra sagens modtagelse i nævnet, til sagsbehandlingen indledes - ligget på ca. 6 måneder. Nævnet bestræber sig stadigt på ved forskellige tiltag effektivt at søge at nedbringe denne sagsbehandlingstid, der forekommer uforholdsmæssig lang, men som i det væsentlige skyldes sagernes ovennævnte betydeligt øgede kompleksitet. I sager, hvori sekretariatet umiddelbart ved sagens modtagelse kan konstatere, at nævnet kan træffe afgørelse på det foreliggende grundlag uden indhentelse af yderligere oplysninger, kan nævnet træffe en afgørelse allerede 1-2 uger efter sagens modtagelse. Kriteriet for herunder beløbsgrænserne for hvilke sager der udskilles straks til afgørelse, er blevet udvidet i Denne effektivisering af sagsgangen må derfor forventes fremover at kunne aflæses i den samlede sagsbehandlingstid. Nævnet har i 2001 tilkendt erstatninger ved tilkendelser, idet samme ansøger kan have fået tilkendt erstatning og godtgørelse ved flere breve/tilkendelser fra nævnet. Nævnet har i 2001 påkendt nye sager mod sager i 2000, hvilket svarer til et fald på 1,6 %. Som ovenfor påpeget, er det samlede antal modtagne sager i 2001 imidlertid steget fra til i Der er meddelt afslag på erstatning i 978 sager (2000: 901 sager) og tilkendt erstatning i sager (2000: 2448 sager). Det samlede erstatnings- og godtgørelsesbeløb (inkl. godt 0,9 mio. kr. i gebyr til Arbejdsskadestyrelsen) har i 2001 udgjort knap 42,6 mio. kr. eller ca. 1,9 mio. kr. mere end beløbet på ca. 40,7 mio. kr. i Dette svarer til en stigning på ca. 4,7 %. Heri er dog ikke medregnet den forrentning, som f.eks. i henhold til erstatningsansvarslovens 16 tillægges godtgørelse for varigt mén, svie og smerte, samt erhvervsevnetabs- og forsørgertabserstatning. Det samlede udbetalte erstatnings- og godtgørelsesbeløb for 2001 inkl. renter er af politiet opgjort til ca. 55,8 mio. kr. mod ca. 51 mio. kr. for året 2000 svarende til en stigning på 9,4 %. Ved gennemførelsen af statens regresret i henhold til offererstatningslovens 17 har skadevolderne i 2001 til politiet indbetalt ca. 7,1 mio. kr. (2000: ca. 6,7 mio. kr.). Som bilag til årsberetningen er som tidligere år vedhæftet skemaerne 1-6. Som nærmere oplyst i årsberetningen for 1998, side 3-4, blev der i forbindelse med overgangen til et nyt sagsbehandlingssystem med virkning fra februar 1998 foretaget en del ændringer i disse skemaer, dels i opsplitningen i poster, dels i selve opgørelsesmåden. Den herved fremkomne skævhed i sammenligningsgrundlaget med tidligere år kan forekomme besværlig, men er dog udelukkende et overgangsproblem. I noterne til de enkelte skemaer er angivet de mest betydningsfulde ændringer i opgørelserne/posterne. Skema 1 indeholder en oversigt over de i 2001 i alt registrerede antal straffelovsovertrædelser, der er indeholdt i de i alt nye sager, som nævnet har påkendt sidste år. Det er en statistisk tilfældighed, at det registrerede antal straffelovsovertrædelser for 2001 svarer til året før. Som anført i note 1 er straffelovsovertrædelserne opgjort således, at sagens enkelte lovovertrædelser, og ikke som til og med 1997-årsberetningen blot hovedovertrædelsen, angives. Dette er også årsagen til, at antallet af lovovertrædelser er større end antallet af sager på 3.296, der er blevet påkendt i nævnet.\n5 Skemaet viser bl.a., at antallet af manddrab er det samme 33 som i Hvorimod antallet af drabsforsøg er steget med 100 %, fra 19 til 38. Antallet af kønssædelighedsforbrydelser er faldet fra 511 (2000) til 480 (2001), dvs. et fald på godt 6 %. Der er inden for denne samlede kategori sket et markant fald på 53 % vedrørende incest, straffelovens 210 (fra 30 til 16 sager). Antallet af voldssager ( straffelovens erne 244, 245, 246 og 248 samt 119) er stort set det samme for 2000 og I årsberetningen for 2000 var det herom nævnt som bemærkelsesværdigt, at sager vedrørende vold mod tjenestemand i funktion, var steget fra 87 sager i 1999 til 116 sager i 2000, dvs. en stigning på 33%. Denne sagskategori har for 2001 haft et fald på selv samme 33 %, således at antallet for vold mod tjenestemand i funktion er tilbage på 83 sager, dvs. på 1999-niveauet. Skema 2 viser sagerne opdelt efter gerningssted. Antallet af sager med tilfældige sagesløse på gaden er i forhold til de tidligere år faldet markant. Således er der i forhold til 2000 tale om et fald på 33 % fra 441 sager ( 2000) til nu 297 sager. Sager vedrørende udlandet er faldet fra 11 i 2000 til kun 3 i 2001, dvs. et fald på 73 %. I skema 3 er angivet de udbetalte erstatninger fordelt på de enkelte erstatningsposter og med de med virkning fra februar 1998 yderligere foretagne opsplitninger af posten Diverse og med en særskilt post for Gebyr. Sidstnævnte post omfatter væsentligt sagsbehandlingsgebyret til Arbejdsskadestyrelsen for udtalelser navnlig om eventuelt varigt mén, erhvervsevnetab samt om stationærtidspunktet. Stigningen i udbetalte erstatningsbeløb i forhold til 2000 har som allerede nævnt udgjort ca. 1,8 mio. kr. svarende til en stigning på ca. 4,6 %. I 2001 har nævnet i forhold til året forud udbetalt knap kr. mere i godtgørelse i henhold til erstatningsansvarslovens 26, stk. 2 (efter ændringen ved lov nr. 463 af 7. juni 2001 findes bestemmelsen med virkning fra i 26, stk. 3), for retsstridige krænkelser ved forbrydelser, der har indebåret et angreb. Det samlede udbetalte beløb efter denne bestemmelse på knap kr. udgør således en stigning på 80 %. Som også angivet i tidligere årsberetninger, bliver denne lovbestemmelse, der trådte i kraft den 1. juni 1997, stadigt hyppigere påberåbt og anvendt. Den største post er som hidtil uden sammenligning - udbetalingen af erstatning for erhvervsevnetab på ca. 14,8 mio. kr. og svarer fortsat til ca. 35 % af den samlede udbetaling til de skadelidte. Næststørste post er denne gang ikke godtgørelsen for tort, der er henvist til tredjepladsen, men godtgørelsen for varigt mén, der udgør knap 6,5 mio. kr. eller knap 16 % af den samlede udbetaling. I skema 4 er erstatningsbeløbene opdelt efter størrelse, og langt de fleste udbetalinger ligger som hidtil - i størrelsesordenen kr. (1131 udbetalinger ud af i alt 2623 svarende til ca. 43 %). Bemærkelsesværdigt er denne gang stigningen fra 9 til 15 ca. 67 % stigning for så vidt angår størrelseskategorien og derover. Skema 5 indeholder en oversigt over meddelte afslag på erstatningsansøgninger. I årsberetningen for 2000 blev det på grundlag af de opgjorte tal, indiceret, at der syntes at være en fortsat opblødning af nævnets hidtil meget strenge praksis vedrørende overholdelse af kravet om 24-timers politianmeldelse efter lovens 10. I modsætning hertil viser opgørelsen for 2001 nu afslag i 103 sager svarende til en stigning på 34 % i forhold til et antallet af afslag på 77 for Der er vedrørende erstatning fra anden side ( 7) en stigning på 31 % i antal afslag, nemlig fra 139 i 2000 til 182 for Der må for begge disse afslagskategoriers vedkommende som følge af de fra den 1. januar 2002 gældende nye bestemmelser i henholdsvis lovens 10, stk. 2, og 7, stk. 1, jf. lov nr. 463 af 7. juni 2001, forventes et ikke ubetydeligt fald i antallet af afslag.\n6 I skema 6 er som i tidligere årsberetninger vist en opdeling af nævnets erstatningssager efter politikredse, herunder med gerningssted i udlandet. 1 91(766$*6%(+$1'/,1*67,' Som det fremgår af de ovennævnte talmæssige oplysninger havde nævnet ved udgangen af 2001 en beholdning på ubehandlede sager. Ved udgangen af 2000, 1999 og 1998 var de tilsvarende tal 1.085, ca. 900 og ca Antallet af indkomne nye sager i perioden fra 1998 til 2001 er steget med 469 sager svarende til godt 16%. Nævnets sekretariat arbejder til stadighed på at forøge såvel effektiviteten som produktiviteten. Det stigende sagsantal og den ovennævnte dokumenterede kompleksitet af nævnets sager gør det ikke realistisk, at nævnet med den nuværende personalenormering i væsentligt omfang kan nedbringe sagsbehandlingstiden. I 2002 træder store ændringer i kraft i såvel erstatningsansvarsloven som offererstatningsloven, jf. lov nr. 463 af 7. juni Disse ændringer må forventes at forøge nævnets arbejdsbyrde og medføre en markant stigning af de udbetalte erstatninger fra nævnet. Ved finansloven for 2002 er Erstatningsnævnet i lighed med mange andre statsinstitutioner pålagt procentvis reduktion af driftsbevillingen. I 2001 udgjorde nævnets driftsbevilling ca. 4,7 mio. kr. (hvoraf lønninger udgjorde ca. 3,5 mio. kr.). Nævnets driftsbevilling udgør således ca. 66% af det beløb på ca. 7,1 mio. kr., som staten i 2001 fik inddrevet fra skadevolderne ved gennemførelse af statens regresret. De af regeringen udmeldte rammereduktioner for de kommende år vil tilsyneladende betyde en yderligere væsentlig reduktion af nævnets driftsbevilling på i nærheden af 1 mio. kr. En så stor besparelse vil kun kunne gennemføres ved reduktion af nævnets i forvejen meget lille medarbejderstab. I dag overstiger nævnets sagsbehandlingstid bortset fra et mindre antal ukomplicerede sager, der behandles forlods normalt 6 måneder. En sagsbehandlingstid på over 6 måneder er efter nævnets opfattelse ikke tilfredsstillende for forbrydelsesofrene. Man må herved være opmærksom på, at mange af ofrene allerede har ventet længe på sagsbehandlingen ved politiet, anklagemyndigheden og domstolene, før sagen indsendes for nævnet. Det øgede sagsantal, den nye og mere komplicerede lovgivning på området samt de udmeldte besparelser vil indebære, at nævnet kommer til at yde en ringere service over for ofre for forbrydelser. Dette vil navnlig vise sig ved en stigning i sagsbehandlingstiden. Det er nævnets håb, at nævnet i stedet for besparelser og reduktioner kan få tilført yderligere økonomiske og personalemæssige ressourcer. Herved vil nævnet bedre kunne leve op til de retspolitiske mål, som samtlige folketingets partier har tilsluttet sig, om at styrke og forbedre forholdene for de borgere, som bliver ofre for forbrydelser. +9$'<'(51 91(7(567$71,1*)25" Som ovenfor omtalt under pkt. 1, yder nævnet efter dansk rets almindelige erstatningsregler erstatning og godtgørelse for personskade, der forvoldes ved overtrædelse af straffeloven. Nævnet yder således erstatning og godtgørelse for svie og smerte, varigt mén, tabt arbejdsfortjeneste, erhvervsevnetab (invaliditet), tort, forsørgertab, læge- og tandbehandlingsudgifter m.v.\n7 Nævnet yder endvidere i medfør af offererstatningslovens 1, stk. 2, erstatning for skade på tøj og andre personlige ejendele, herunder mindre kontantbeløb, som skadelidte havde på sig, da personskaden blev forvoldt. Kontantbeløb erstattes navnlig i forbindelse med røverier og tasketyverier, normalt med maksimalt kr. Anden tingsskade kan efter offererstatningslovens 3 kun erstattes i det omfang, skaden er forvoldt ved en straffelovsovertrædelse af personer, som er tvangstilbageholdt i fængsler eller institutioner under Kriminalforsorgen, optaget i døgninstitutioner efter bistandsloven, indlagt på psykiatriske hospitalsafdelinger eller tilsvarende institutioner, eller er under udgang, undveget eller udeblevet fra sådanne institutioner..21.5(7($)* 5(/6(5)5$1 91(7 I det følgende er refereret afgørelser, som nævnet har fundet at være af mere almen interesse eller af principiel betydning. Som påpeget i tidligere årsberetninger kan der ved en sådan gennemgang af udvalgte sager ikke være tale om noget repræsentativt udsnit af de knap 3300 sager, som nævnet har påkendt i løbet af $)6/$* )25', 6.$'(1,..( 6.</'(6 (1 29(575 '(/6( $) 675$))( /29(1 Efter offererstatningslovens 1, stk. 1, er det en betingelse for, at staten kan yde erstatning og godtgørelse efter loven, at der foreligger en overtrædelse af straffeloven. Hvis der foreligger en strafbar handling efter 1, stk. 1, ydes erstatning efter loven, selv om skadevolderen er ukendt eller ikke kan findes, jf. lovens 6. Skadelidte har ligeledes efter lovens 6 krav på erstatning, selv om der foreligger subjektive straffrihedsgrunde i form af, at skadevolderen er under 15 år eller utilregnelig, jf. straffelovens ` erne 15 og 16. De subjektive strafbarhedsbetingelser i øvrigt (forsæt eller eventuelt uagtsomhed) skal under alle omstændigheder være opfyldt. Hvis der derimod foreligger en objektiv straffrihedsgrund, f.eks. nødværge eller nødret, jf. straffelovens `erne 13 og 14, eller samtykke, er der - som udtrykkeligt anført i betænkning nr. 751/1975 om erstatning fra staten til ofre for forbrydelser, side 34 - ikke tale om en strafbar handling i lovens forstand. Erstatning kan i disse tilfælde derfor ikke ydes. I sagen, 1MQU, ansøgte en sygeplejerske om erstatning og godtgørelse, herunder om ca kr. i svie og smerte, i forbindelse med, at hun i februar 1999 under sit arbejde på sygehusets neurologiske afdeling af en utilregnelig patient var blevet påført brud i venstre håndrod. Sygehuset oplyste, at skaden, der var sket i forbindelse med klargøring af patienten til overflyttelse til psykiatrisk sygehus, ikke var blevet politianmeldt, da skaden ikke blev udført forsætligt. Det fremgik af sagen, at skaden var blevet anmeldt og anerkendt som arbejdsskade. Skadelidte havde selv forklaret, at patienten hele formiddagen havde været urolig, aggressiv og virket hallucineret, og at hun derfor var opmærksom på, at hun ikke skulle begynde at iføre patienten bukser og ble, før kollegaen kom til stede. Da iklædningen således var sket, opdagede skadelidte ca. 10 minutter senere, at patienten var uden bukser. Skadelidte ville herefter blot tage patientens bukser og ble for igen at gøre ham klar, da patienten pludselig tog hendes venstre hånd og maste sine fingre ind i skadelidtes venstre hånd ved tommelfingeren og hev denne frem og tilbage i ca. ½ minut. Ansøgningen blev afslået i henhold til offererstatningslovens 1, da nævnet efter de foreliggende oplysninger ikke med tilstrækkelig sikkerhed kunne antage, at skaden var sket ved en overtrædelse\n8 af straffeloven. Nævnet føjede til, at man havde lagt vægt på, at skaden var sket under skadelidtes arbejde som sygeplejerske i en situation, hvor en psykisk syg patient havde grebet fat i hendes hånd og hevet den frem og tilbage. Nævnet fandt ikke, at en sådan handling kunne anses for en forsætlig voldshandling efter straffelovens bestemmelser. Nævnet er efterfølgende blevet gjort bekendt med, at skadelidte har udtaget stævning mod nævnet med påstand om, at skaden anerkendes som omfattet af offererstatningsloven. I forbindelse med sit hospitalsarbejde med pleje af psykiatriske patienter pådrog den 50-årige ansøger sig i april 2000 en piskesmældslæsion i sagen, 1MQU. Skadevolderen var aftenen før som psykotisk blevet indlagt på røde papirer. Ansøgeren bemærkede dagen efter, at skadevolderen stod og smed med cd er inde i dagligstuen. Da hun roligt bad ham om at holde op hermed, slog han pludselig ud efter hende med karateslag dog uden at ramme. Ansøgeren kunne se, at skadevolderen var langt væk i sin psykose, og hun valgte derfor at gå roligt væk fra ham for at få hjælp. Da hun kun var gået få skridt derfra, hørte hun skadevolderen sige, at han vil skyde hende i ryggen. Hurtigt efter hinanden drejede hun hovedet 2 gange over højre skulder selv om kroppen var stiv af skræk samtidig med, at hun søgte dækning bag ved en dør. Ansøgeren fik efterfølgende konstateret, at hun ved episoden havde pådraget sig en piskesmældslæsion, der blev anerkendt som arbejdsskade. Hun var sygemeldt i ca. 3 ½ måned. Nævnet lagde til grund, at personskaden var forårsaget af en straffelovsovertrædelse den fremsatte skudtrussel og tilkendte ansøgeren som ansøgt knap kr. i godtgørelse for svie og smerte. Nævnet afslog et krav på tortgodtgørelse på kr. i sagen, 1MQU, da det efter de oplysninger, nævnet har, ikke med tilstrækkelig sikkerhed kan antages, at skaden er forvoldt ved en overtrædelse af straffeloven. Moderen til en 5-årig pige havde politianmeldt faderen, der, efter samlivsophøret, havde samværsret med fællesbarnet, for overtrædelse af straffelovens 210 (incest). Sagen, der tillige illustrerer problemet med videoafhøring af børn, der gøres bekendt med, at sigtede (faderen) kan se afhøringen på en tv-skærm i et andet lokale, endte med, at den lokale politimester opgav påtale i medfør af retsplejelovens 721, stk. 1, nr. 2, da videre forfølgning ikke kunne ventes at føre til, at sigtede blev fundet skyldig. Politimesteren havde navnlig lagt vægt på, at det ikke under videoafhøringen havde været muligt at få en tilstrækkelig klar og entydig forklaring af pigen i en form, der mod sigtedes benægtelse ville kunne føre til domfældelse. Politimesterens afgørelse blev stadfæstet af statsadvokaten. Nævnet afslog i sagen, 1 MU QU, at betale bl.a. begravelsesomkostninger til afdødes efterladte under henvisning til offererstatningslovens 1. Afdøde en 87-årig dame var en dag i juni 2000 af en tilfældigt forbipasserende blevet fundet bevidstløs på gaden mellem 2 biler. Hun blev indbragt på skadestuen, hvor hun kom til bevidsthed. Hun kunne imidlertid ikke huske, om hun var faldet, eller hvad der i øvrigt måtte være sket. Da hendes taske ikke kunne findes, havde personalet på skadestuen tilkaldt politiet. Politiet havde ikke været i stand til at afhøre hende, idet hun atter blev bevidstløs og efterfølgende døde ca. 6 uger senere uden at være vågnet op. Politiet havde på stedet, hvor skadelidte var blevet fundet, forgæves søgt efter spor.\n9 På skadestuen havde man konstateret et kvæstningssår med blodudtrædning i nakken, og en CTskanning havde vist kvæstningsblødninger. Det var under sagen oplyst, at der ved ligsynet ikke var set fuldt sikre tegn på vold. Nævnet begrundede sit afslag med, at det efter de foreliggende oplysninger ikke med tilstrækkelig sikkerhed kunne antages, at afdøde havde været udsat for en overtrædelse af straffeloven. Den omstændighed, at afdøde var fundet bevidstløs på gaden uden taske, var efter nævnets opfattelse ikke nok til at ændre denne opfattelse. Nævnet føjede i øvrigt til, at der ikke var nogen forklaring fra vidner eller fra afdøde selv, der kunne sandsynliggøre, at hun havde været udsat for et røveri. Der var endvidere ikke sikre lægelige oplysninger om, at skaden skyldtes et overfald, ligesom politiet ikke havde fundet spor af en forbrydelse på det sted, hvor afdøde var blevet fundet. En 19-årig kvinde var i sagen, 1MQU, kommet til skade i juli 2000 under et besøg som gæst på en restaurant og søgte nævnet om erstatning. Ansøgeren havde sammen med nogle veninder siddet ved et bord ved indgangsdøren til restauranten. Hun havde på et tidspunkt opdaget, at der mellem nogle mænd var optræk til ballade, og at en mand havde taget 2 ølflasker, der derefter var blevet smadret, således at manden med halsen af de 2 knuste flasker gik mod en gruppe unge mænd. Pludselig som følge af slagsmålet var der landet 5-7 personer på det bord, hvor hun sad. Hun var herved blevet presset ned på bænken og havde fået hovedet presset hen i bagvæggen, hvilket bevirkede, at hun havde haft svært ved at trække vejret. Det lykkedes hende til sidst at komme op. Efterfølgende viste det sig, at hun havde brækket den ene hånd samt fået en ridse over det ene øjenbryn. Ansøgeren havde været sygemeldt ca. 1 uge og søgte nævnet om erstatning for tabt arbejdsfortjeneste og ødelagt (blodtilsmudset) tøj samt godtgørelse for svie og smerte. Nævnet afslog ansøgningen i henhold til offererstatningslovens 1. Nævnet begrundede afslaget med, at der i det beskrevne hændelsesforløb i forhold til hende ikke havde foreligget nogen overtrædelse af bestemmelser i straffeloven. Nævnet måtte derfor anse tilskadekomsten for at være et hændeligt uheld, og der kunne derfor ikke ydes erstatning efter offererstatningsloven. Sagen, 1MQU, vedrørte et lidt specielt hændelsesforløb for en nu 20-årig ung mand, der søgte nævnet om erstatning for en episode, han havde været udsat for ca. 2 år tidligere i forbindelse med en gymnasiefest. Ansøgeren havde nu fået konstateret epilepsi, og han mente, at der var en årsagssammenhæng med den tidligere episode. Det fremgik af sagens politirapporter, at ansøgeren i september 1999 i forbindelse med en gymnasiefest under et slagsmål var blevet slået ned og intet kunne huske herom. Politiet havde været til stede og havde taget ansøgeren med til politistationen. Han blev herunder sigtet for at have overtrådt politivedtægten ved at have indladt sig i håndgemæng og modtog et bødeforlæg på 300 kr. Han havde til politiet forklaret, at han formentlig selv havde været årsag til det skete, og at han ikke ønskede nogen politianmeldelse. Han havde endvidere forklaret, at han selv tidligere havde udøvet vold mod andre personer, og at han havde modtaget dom for dette. Han betragtede derfor det hændte som en lærestreg. Politiet havde på denne baggrund herefter ikke foretaget yderligere efterforskning i sagen.\n10 Nævnet afslog ansøgningen, da forholdet aldrig havde været anmeldt til politiet, jf. herved offererstatningslovens 10, stk. 1, og da der ikke var tale om et sådant særligt tilfælde, at nævnet efter lovens 10, stk. 2, kunne se bort herfra. Nævnet meddelte samtidig, at sagen aldrig var blevet efterforsket, og at nævnet ikke fandt det godtgjort, at der havde foreligget en overtrædelse af straffeloven, jf. lovens 1. Der kan endvidere henvises til sagen, 1MQU, under om afslag på tortgodtgørelse i forbindelse med overtrædelse af politivedtægten. )25+2/'(7$)1 91(7+(1) 5781'(5675$))(/29(1 Som anført ovenfor under pkt. 6.1., er det en betingelse for at kunne få erstatning/godtgørelse af staten, at der foreligger en overtrædelse af straffeloven. Selv om politiet/anklagemyndigheden måtte have henført en episode under andre bestemmelser, f.eks. efter politivedtægten, er dette ikke i sig selv bindende for nævnet. Nævnet kan foretage en selvstændig vurdering af, om en personskade er forvoldt ved en overtrædelse af straffeloven. Det er derfor ikke udelukket, at nævnet efter en konkret vurdering kan anse forholdet for omfattet af en bestemmelse i straffeloven og således foretage en anden subsumption end politiet/anklagemyndigheden. I de tilfælde, hvor retten har truffet afgørelse om, hvorvidt der foreligger en straffelovsovertrædelse, er nævnet derimod bundet af rettens vurdering af dette spørgsmål. I sagen, 1MQU, havde gerningsmanden i henhold til politimesterens bødeforlæg betalt kr. i bøde for overtrædelse af politivedtægten ved en lørdag morgen i juli 2000 på kørebanen i spirituspåvirket tilstand at have udvist voldelig og fornærmelig optræden, der var egnet til at forstyrre den offentlige orden og medførte ulempe for andre tilstedeværende, idet han havde slået ansøgeren i ansigtet med knyttet hånd. Ansøgeren havde ifølge skadestueattest pådraget sig en hævelse på højre kindbensknogle og kunne kun åbne munden til 2 fingers bredde. Han angav sig sygemeldt i 3 uger. Det fremgik af sagen, at ansøgeren var kommet kørende ind i byen, da han pludseligt måtte bremse kraftigt op for ikke at påkøre gerningsmanden og dennes kammerat. Ansøgeren var steget ud af bilen og havde påtalt forholdet. Gerningsmandens kammerat havde skubbet til ansøgeren, mens gerningsmanden ifølge et vidne havde grebet fat i ansøgerens trøje og havde tildelt denne et knytnæveslag. Nævnet fandt, at forholdet til trods for politimesterens bødeforelæg efter politivedtægt - kunne henføres under straffelovens voldsbestemmelse og anså episoden for omfattet af offererstatningsloven. Nævnet udbad sig herefter dokumentation for sygeperioden, herunder for kravet på kr. for erstatning for tabt arbejdsfortjeneste. Ansøgeren fremsendte imidlertid aldrig den udbedte dokumentation. Sagen, 1MQU, er et eksempel på, hvorledes en skadelidt kan komme galt af sted i systemet, men alligevel af nævnet blive reddet for så vidt angår sit erstatningskrav. En 55-årig buschauffør blev i april 2000 under sit arbejde af en beruset mandlig passager slået og sparket, hvorved han pådrog sig smerter og indskrænket bevægelighed i venstre skulder, der medførte 1 måneds sygeperiode. Skadevolderen var blevet sur og aggressiv, da han fik at vide, at han ikke kunne køre med bussen, medmindre han slukkede sin cigaret og stillede sin øl fra sig. Da skadevolderen nægtede, og da chaufføren derpå afventede politiets ankomst, bebrejdede blandt andre en kvindelig passager skadevolderens adfærd. Skadevolderen tog derpå kvælertag på kvinden og\n11 maste hende op mod ruden. Da chaufføren greb ind, blev han slået og sparket af skadevolderen. Ved politiets ankomst blev skadevolderen også aggressiv/voldelig over for den ene politibetjent, hvilket medførte, at han blev anholdt. Chaufføren og den kvindelige passager blev begge vejledt om adgangen til at indgive en voldsanmeldelse, hvilket de ville tage stilling til senere. 5 dage efter episoden indgav chaufføren voldsanmeldelse, og der blev ved et tillægsanklageskrift i juli 2000 rejst tiltale for vold efter straffelovens 119 og 121 for at have tildelt ansøgeren et spark i maven og flere knytnæveslag på kroppen samt for at have kaldt ansøgeren dit store kødbjerg, fede svin, din idiot og racist. I retsmødet i september 2000, hvorunder blandt andre chaufføren var mødt op, blev det imidlertid oplyst, at politiet allerede på stationen, hvortil skadevolderen som anholdt på grund af volden over for politibetjenten - var blevet indtransporteret, om aftenen på gerningsdagen i april 2000 havde meddelt skadevolderen et bødeforlæg på 400 kr. efter politivedtægten ved over for buschaufføren og den kvindelige passager at have udvist voldelig og fornærmelig optræden i beruset tilstand. Da bødetilkendegivelsen måtte anses for en bindende påtalebegrænsning, og da man ikke kan blive dømt 2 gange for det samme forhold, blev forholdet over for chaufføren og passageren afsluttet ved, at skadevolderen i retsmødet vedtog bøden på 400 kr. i henhold til det tidligere meddelte bødeforlæg. Herefter kunne chaufførens erstatningskrav ikke tages under behandling i retsmødet, men måtte henvises til eventuel civil retssag. Nævnet fandt imidlertid, at chaufførens erstatningskrav var omfattet af offererstatningsloven, da voldsepisoden i bussen kunne henføres under straffeloven, og da der i øvrigt var blevet begået en sagsbehandlingsfejl hos politi/anklagemyndighed. Nævnet tilkendte herefter chaufføren som ansøgt kr. i godtgørelse for svie og smerte og 250 kr. i erstatning for en lægeerklæring. Henset til sagsbehandlingsfejlen, fandt nævnet ikke grundlag for at indstille, at der burde gøres regres over for skadevolderen. $)6/$*$//(5('()25',)2508(6.$'(,..((567$77(6 (567$71,1*9('7,1*66.$'( IRUXGV WWHUQRUPDOWVDPWLGLJHQSHUVRQVNDGH I offererstatningslovens 1, stk. 2, er der givet skadelidte mulighed for - som tillægserstatning - at få erstatning for skade på tøj og andre personlige ejendele, herunder mindre kontantbeløb, som skadelidte havde på sig, da personskaden skete. Bestemmelsen i offererstatningslovens 3 giver hjemmel til at yde erstatning ud over de i 1, stk. 2, nævnte bagatelskader, såfremt skadevolderen tilhører nogle særlige persongrupper, som det offentlige menes at have et specielt ansvar for. 3, stk. 1, omtaler bl.a. personer, der er tvangsanbragt på institution under Kriminalforsorgen. Anvendelsen af bestemmelsen forudsætter, at skadelidte har godtgjort eller sandsynliggjort med den fornødne sikkerhed, at gerningsmanden er en person omfattet af de nævnte persongrupper. I sagen, 1MQU, var det ubestridt, at skadevolderen var omfattet af offererstatningslovens 3, stk. 1, og stk. 2, idet den pågældende under ledsaget udgang fra fængslet var undveget og herunder havde begået og var blevet dømt for - bl.a. brugstyveri af skadelidtes taxa.\n12 Skadelidte, der var taxavognmand, ansøgte nævnet om erstatning for bortfjernet mobiltelefon og for tabt fortjeneste med kr. for den periode, hvor vognmanden havde været afskåret fra at benytte taxaen. Nævnet afslog ansøgningen og anførte, at efter 3, stk. 1, i offererstatningsloven kan nævnet kun betale erstatning for tingskade forvoldt af bl.a. personer, der er undveget fra et dansk fængsel. Erstatning for tingskade omfatter kun egentlige skader på ting. Formueskader, som f.eks. tabt fortjeneste, er ikke omfattet af nævnets dækning efter lovens 3. Nævnet henviste efter offererstatningslovens 7, stk. 1, skadelidte til at søge erstatningskravet for den bortskaffede mobiltelefon dækket af indboforsikringen. (567$71,1*)256.$'(5620) /*($)92/'%(*c(7,8'/$1'(7 2))(5(567$71,1*6/29( Den danske stat yder i medfør af offererstatningslovens 1 erstatning i anledning af voldshandlinger, der er begået i Danmark. Det er uden betydning, om skadevolderen og skadelidte er dansker eller udlænding. Endvidere kan nævnet i medfør af offererstatningslovens 1, stk. 3, 1. pkt., i særlige tilfælde yde erstatning for handlinger uden for Danmark, hvis skadelidte har bopæl i Danmark, har dansk indfødsret eller på gerningstidspunktet gjorde tjeneste for en udsendt dansk udenrigsrepræsentation. Erstatning kan ligeledes ydes, når handlingerne er begået mod skadelidte med bopæl i Danmark under dennes erhvervsudøvelse uden for den danske stat, jf. bestemmelsen i 1, stk. 3, 2. pkt. Der er i sådanne tilfælde tale om en såkaldt billighedserstatning, og bestemmelsen anvendes årligt i relativt få tilfælde. I sagen, 1MQU, ansøgte 2 danske kvindelige etnografi-universitetsstuderende om tortgodtgørelse i forbindelse med, at de begge ved højlys dag på en offentlig stand i en by i Nicaragua havde været udsat for en grov gruppevoldtægt begået af 5 unge lokale mænd, der endvidere havde begået røveri imod dem. Forbrydelsen var blevet anmeldt straks til de lokale politimyndigheder, og efter det oplyste skulle flere af voldtægtsmændene været blevet identificeret. Såvel den danske konsul som ambassadøren havde været involveret i sagens behandling. Det fremgik af sagen, at begge kvinder i forbindelse med deres universitetsuddannelse i Danmark var rejst til Nicaragua som udsendt på et praktikophold, hvorunder de skulle lave en projektevaluering. Ansøgerne havde begge som en del af deres uddannelse - indgået kontrakt med Dansk Ungdoms Fællesråd (DUF) om evaluering af et bistandsprojekt, som DUF havde etableret med Ungdomsrådet i Nicaragua. Det fremgik endvidere af sagen, at DUF er en paraplyorganisation for 70 idebestemte og samfundsengagerede børne- og ungdomsorganisationer, og at DUF ifølge sine vedtægter er forpligtet til at engagere sig i internationale opgaver, der kan medvirke til at fremme global lighed, fred og afspænding, mellemfolkelig forståelse og samarbejde mellem unge på tværs af grænserne. Advokaten for de 2 skadelidte henviste til støtte for den indgivne ansøgning navnlig til årsberetningen 1989, side 14, hvori var omtalt en sag, hvori nævnet havde tilkendt erstatning for væbnet røveri m.v. til 2 danske ulandsfrivillige, der havde været udsendt til Afrika af Mellemfolkeligt Samvirke. Nævnet afslog ansøgningen og anførte bl.a., at der ikke var tale om erhvervsudøvelse efter offererstatningslovens 1, stk. 3, 2. pkt., og at der efter nævnets opfattelse ikke i henhold til offererstatningslovens 1, stk. 3, 1. pkt. forelå et sådant særligt tilfælde, herunder at sagen i øvrigt havde en sådan nær tilknytning til Danmark, at erstatning kunne tilkendes, selv om handlingen var begået uden for den danske stat.\n13 Nævnet gjorde herved over for ansøgernes advokat særlig opmærksom på, at ansøgerne var udsendt på et praktikophold i forbindelse med uddannelse og således ikke som tilfældet med f. eks. udsendte ulandsfrivillige i forbindelse med Mellemfolkeligt Samvirke opholdt sig i Nicaragua som led i et arbejde for den danske stat. (567$71,1*)25%(*5$9(/6( ,1*(5 2))(5(567$71,1*6/29(16 Som omtalt senest i årsberetningen for 1997, pkt. 5.7., side 14, har nævnet angivet, at man fremover vil være indstillet på, at maksimumbeløbet for rimelige begravelsesomkostninger i sager, hvor særlige forhold - f.eks. begravelse i udlandet - ikke foreligger, vil kunne fastsættes til op mod ca kr. I dette beløb vil dog blive fratrukket evt. begravelseshjælp fra anden side. Nævnet har i 2001 fastholdt denne praksis, bl.a. i sagen, 1MQU, hvori boet efter den afdøde, der var blevet skudt med haglgevær af sin ægtefælle, havde ansøgt nævnet om erstatning for begravelsesudgifter. Regningen fra bedemanden lød på kr. med fradrag af tilskud fra sygesikringen på kr., dvs. kravet over for nævnet udgjorde kr. Nævnet tilkendte boet under henvisning til offererstatningslovens 2 og 7, stk. 1, og til praksis på området, et beløb på kr. til delvis dækning af begravelsesudgifter. Nævnet havde således i maksimumbeløbet på kr. fratrukket det omhandlede beløb på kr., der var udbetalt fra sygesikringen. Særlige forhold som nævnt i offererstatningslovens 2, forelå i sagen, 1MQU. I april 2000 var en makedonisk kvinde i Danmark blevet slået ihjel. Hendes bo ansøgte nævnet om erstatning for udgifterne på i alt ,50 kr. i forbindelse med begravelsen i Makedonien. Begravelseshjælp var blevet ydet med kr., således at det resterende krav udgjorde ,50 kr. Nævnet tilkendegav, at nævnet i henhold til offererstatningslovens 2 og erstatningsansvarslovens 12 samt nævnets praksis normalt maksimalt giver kr. til dækning af begravelsesudgifter. På grund af de ekstra omkostninger i forbindelse med begravelsen i Makedonien tilkendte nævnet ud over beløbet på kr. tillige erstatning på kr. til dækning af omkostningerne ved balsamering, flytransport af kisten, luftafgift og en flybillet til Makedonien. I det herefter opgjorte beløb på kr. fratrak nævnet i medfør af 7, stk. 1, i offererstatningsloven den modtagne offentlige begravelseshjælp på kr., således at der udbetaltes boet i alt kr. 1('6 77(/6( (//(5 %257)$/' $) (567$71,1* 620 ) /*( $) (*(1 6.</'(//(5$&&(37$)5,6,.2 2))(5(567$71,1*6/29(16 D I medfør af offererstatningslovens 6 a finder ved afgørelser om erstatning dansk rets almindelige regler om skadevolderens erstatningsansvar anvendelse, herunder om nedsættelse eller bortfald af erstatning på grund af skadelidtes eller afdødes medvirken til skaden eller accept af risikoen for skade.\n14 Nævnet havde i sagen, 1MQU, i november 1998 tilkendt en 35-årig mand bl.a. et beløb på godt kr. i erstatning til tandbehandling. Skadelidte var i juli 1997 blevet tildelt flere knytnæveslag og spark i hovedet og på kroppen, hvorved han bl.a. havde pådraget sig brud på 2 tænder (1 +1). Tænderne var på skadestuen blevet umiddelbart sat på plads og fikseret. Tænderne blev imidlertid ikke fundet bevaringsværdige og blev derfor fjernet og erstattet midlertidigt af plastiktænder. I overensstemmelse med skadelidtes tandlæges behandlingsforslag tilkendte nævnet i november 1998 ovennævnte beløb, der medgik til indsættelse af implantater med tilhørende kroner. Nævnet havde forinden indhentet en udtalelse fra sin sagkyndige i tandbehandlingsspørgsmål, der henset til skadelidtes alder og tandsættets tilstand ( intakt front med pæne tænder ) havde anbefalet dette. I august 2001 indsendte skadelidte et forslag fra tandlægen på indsættelse af en 6-leddet frontbro ( ) og ansøgte i den forbindelse nævnet om at få tilkendt en erstatning på ca kr., idet implantaterne efterhånden var løsnet og nu var blevet fjernet. Det fremgik af tandlægens forslag, at skadelidte efter implantatbehandlingen i 1998, dels viste manglende evne og vilje til en passende mundhygiejne, dels ikke passede sine kontrolbesøg på tandklinikken. Efter på ny at have indhentet en udtalelse fra den sagkyndige i tandskader afslog nævnet i november 2001 ansøgningen, da det nu opståede behandlingsbehov - tabet af implantaterne primært skyldtes skadelidtes egne forhold. I sagen, 1MQU, besluttede nævnet, at skadelidtes erstatningskrav helt skulle bortfalde i medfør af offererstatningslovens 6a. Sagen vedrørte en 37-årig mand, der i oktober 1999 ombord på et passagerskib på strækningen mellem Esbjerg Harwich var blevet tildelt flere knytnæveslag i ansigtet med bl.a. tandskade til følge. Ved straffedommen blev skadevolderen fundet skyldig i volden, men retten fandt det forsvarligt i medfør af straffelovens 84, stk. 2, jf. stk. 1, nr. 4, og 248, at lade den forskyldte straf bortfalde. Retten udskød samtidig et nedlagt erstatningskrav på kr. til eventuelt civilt søgsmål, da stillingtagen hertil ville kræve en nærmere erstatningsretlig behandling af bl.a. spørgsmålet om egen skyld. Det fremgik af straffedommen, at retten havde lagt til grund, at skadelidte havde begyndt det fysiske optrin ved at nikke skadevolderen en skalle. Forinden var skadevolderen under en dans kommet til at vælte skadelidtes øl. Retten fandt, at skadevolderens efterfølgende knytnæveslag skyldtes ophidselse over skadelidtes handlemåde nikket en skalle - og at gengældelsen fra skadevolderens side var en slags refleksreaktion. Ud fra dette fastlagte hændelsesforløb afslog nævnet skadelidtes erstatningsansøgning. )5$'5$*()7(52))(5(567$71,1*6/29(16 Som anført i indledningen under pkt. 1, er det under alle omstændigheder en betingelse for nævnets udbetaling af erstatning og godtgørelse, at der foreligger en overtrædelse af straffeloven. Offererstatningslovens 7, stk. 1, medfører, at erstatning alligevel ikke kan udbetales fra nævnet, hvis skaden dækkes fra anden side, f.eks. i form af sociale ydelser, løn under sygdom, forsikringer m.m. I årsberetningen for 2000 under pkt. 5.6., side 8-9, er omtalt den situation, at nævnet har udsat behandlingen af kravet om erstatning for tab af erhvervsevne og godtgørelse for varigt mén, fordi nævnet har villet afvente en afklaring af skadelidtes erhvervs- og pensionsmæssige forhold.\n15 Der kan herom også henvises til årsberetningen for 1999, pkt. 5.6, siderne I sagen, 1MQU, fandt nævnet derimod ikke grundlag for at udsætte behandlingen af skadelidtes krav på erstatning for tabt erhvervsevne. Sagen vedrørte en 28-årig mand, der havde pådraget sig bl.a. mindre blødning i hjernen efter et røverisk overfald i november Arbejdsskadestyrelsen vurderede méngraden til 40 %, erhvervsevnetabet til 50 % og stationærtidspunktet til 1 år efter tilskadekomsten. Det fremgik af Arbejdsskadestyrelsens udtalelse, at der i slutningen af 1998 for skadelidte var planlagt arbejdsprøvning, der dog aldrig blev sat i værk, da skadelidte der var slagteriarbejder fik arbejde i sin fars virksomhed. Ifølge Arbejdsskadestyrelsen ville skadelidte på grund af følgerne efter røveriet i november 1997 ikke kunne vende tilbage til sit fag som slagter på normale vilkår, idet han vil have behov for et arbejde, hvor der tages fornødne skånehensyn. Skadelidte havde herefter været ansat i faderens virksomhed til forefaldende arbejde 20 timer om ugen til fuld løn. Skadelidte havde afvist at deltage i arbejdsprøvning andet sted end hos faderen, da han ellers frygtede tilbagefald i sin tilstand. Kommunen havde meddelt skadelidte, at han ikke var berettiget til fleksjob, ligesom det ikke var muligt at påbegynde en sag om førtidspension, da skadelidte ikke havde ønsket at medvirke til afklaring af sit funktionsniveau eller ønsket at modtage revalideringstilbud. Nævnet beregnede efter årslønnen erhvervsevnetabserstatningen til kr. (erhvervsevnetabsprocent på 50). Nævnet udtalte, at skadelidte med et erhvervsevnetab på 50 % efter nævnets opfattelse var berettiget til forhøjet almindelig førtidspension. Under hensyn hertil og til, at skadelidte ikke ønskede at deltage i arbejdsprøvning til afklaring af sine fremtidige pensions og arbejdsforhold, fandt nævnet, at kapitalværdien af en sådan berettiget førtidspension i medfør af offererstatningslovens 7, stk. 1, skulle fratrækkes i erhvervsevnetabserstatningen. På stationærtidspunktet udgjorde kapitalværdien af forhøjet almindelig førtidspension kr. Nævnet tilkendte herefter skadelidte forskelsbeløbet mellem kr. og kr. svarende til kr. I sagen, 1MQU, blev en ægyptisk født mand ansøgerens far - ved nævningeting dømt skyldig for i november 1999 med kniv at have dræbt den nu 3-årige ansøgers mor og storesøster samt ved umiddelbart forinden i bil at have forsøgt at køre dem alle ihjel, mens de havde befundet sig på fortovet. Ansøgeren havde som 1 ½-årig siddet i en klapvogn og var ved påkørslen blevet påført brud på venstre underben samt lettere kontusion af leveren. Ansøgerens advokat søgte nævnet om, dels erstatning for tab af forsørger, dels godtgørelse efter erstatningsansvarslovens 26 og for svie og smerte. Nævnet afslog i medfør af offererstatningslovens 7, stk. 1, ansøgningen om forsørgertabserstatning, da de offentlige ydelser, ansøgeren ville få, herunder det særlige børnetilskud, ville svare til/overstige den forsørgertabserstatning, der kunne udmåles efter erstatningsansvarslovens 14. Nævnet afslog endvidere i medfør af offererstatningslovens 7, stk. 1, ansøgningen om godtgørelse på grund af den personskade, ansøgeren havde pådraget sig, og henviste samtidig advokaten til at søge erstatningen fra bilens lovpligtige ansvarsforsikringsselskab, jf. færdselslovens 108, jf. 105 og jf. 101.\n16 I sagen, 1MQU, blev gerningsmanden dømt for vold ved i december 1997 på et værtshus at have skubbet den da 62-årige skadelidte, således at denne faldt omkuld og herunder med højre side af brystkassen ramte et bord. Skadelidte pådrog sig flere ribbensbrud og blev hospitalsindlagt. Skadevolderen blev frifundet for at have forårsaget efterfølgende blodpropper og lammelser (apopleksitilfælde) af venstre arm og ben på skadelidte. Arbejdsskadestyrelsen vurderede méngraden til 100 %, erhvervsevnetabet til mindre end 15 % (skadelidte var førtidspensionist) samt stationærtidspunktet til 4 måneder efter tilskadekomsten. Allerede i 1991 var skadelidte blevet tilkendt forhøjet almindelig førtidspension på grund af bl.a. slidgigt og kronisk astmatisk bronkitis. I april 1998 blev pensionen som følge af skadelidtes tilstand efter apopleksitilfældene forhøjet til mellemste førtidspension. Godtgørelsen for 100 % méngodtgørelse udgjorde kr. Nævnet nedsatte denne godtgørelse med 10 %, dvs. til kr. i medfør af erstatningsansvarslovens 4, stk. 2. Efter denne bestemmelse nedsættes godtgørelsen, såfremt skadelidte ved skadens indtræden er fyldt 60 år, med 5 % for hvert år, skadelidte var ældre end 59 år ved skadens indtræden. Godtgørelse nedsættes dog ikke yderligere efter det fyldte 69. år. I medfør af offererstatningslovens 7, stk. 1, skulle godtgørelsen på kr. endvidere reduceres med den kapitaliserede værdi af det invaliditetsbeløb, som er indeholdt i den mellemste førtidspension, og som netop dækker over varigt mén. Efter nævnets praksis, jf. årsberetningen for 1999, 5.6., side14 15, sagen N. j. nr. 490/97, fratrækkes dog alene forskellen mellem førtidsbeløbet i den forhøjede almindelige førtidspension og invaliditetsbeløbet i den mellemste førtidspension, da alene denne forskel er udtryk for den reelle merydelse, som skadelidte er blevet tilkendt som følge af tilskadekomsten. Den herefter udregnede forskel på kr. årligt (886 kr. pr. måned) kunne imidlertid når der skulle ske fradrag i méngodtgørelsen ikke blot kapitaliseres med faktoren 6, da der måtte tages hensyn til, at skadelidte, der fra april 1998 havde modtaget mellemste førtidspension, ville miste pensionen ved det fyldte 67. år. Nævnet kapitaliserede derfor alene det udregnede forskelsbeløb for den faktiske resterende periode på 4 år og 8 måneder eller i alt 56 måneder, dvs. 886 kr. x 56 måneder = kr. Méngodtgørelsen blev således udbetalt til skadelidte med kr kr. = kr. Der kan i øvrigt henvises til årsberetningen for 1994, pkt. 6, side 5 6, sagen N. j. nr. 125/93, vedrørende beregningen af erhvervsevnetabserstatningen til en 62-årig, hvor nævnet i overensstemmelse med princippet i erstatningsansvarslovens 9, stk. 1, foretog en tilsvarende reduktion i værdien af den kapitaliserede førtidspension, idet skadelidte over 56 år (ellers) ville blive stillet ringere end skadelidte, der ikke var fyldt 56 år ved skadens indtræden. Sagen, 1MQU, vedrørte et ret kompliceret sagsforløb vedrørende fastsættelsen af méngodtgørelsen og erhversevnetabserstatningen til en 35-årig mand, der juleaftensdag i 1997 blev tildelt et kraftigt knytnæveslag i ansigtet med den følge, at han mistede synet på venstre øje. Skadelidte havde ved en trafikulykke i 1984 mistet førligheden i højre arm, men han havde alligevel været i stand til at klare sig jobmæssigt. Arbejdsskadestyrelsen havde vurderet méngraden til 45 %, erhvervsevnetabet til 65 % og stationærtidspunktet til 6 måneder efter overfaldet.\n17 Skadelidtes forsikringsselskab, der havde taget forbehold for ulykkestilfældet i 1984, udbetalte skadelidte i henhold til en tegnet Tab af Erhvervsevneforsikring en løbende månedlig ydelse på kr. før skattetræk., idet selskabet havde vurderet følgerne alene efter ulykken i 1997 til et arbejdstab på omkring ½. Skadelidte fik med virkning fra den 1. januar 2000 tilkendt mellemste førtidspension, idet man havde vurderet, at der er tale om en erhvervsnedsættelse med 2/3 på grund af følger efter at have mistet førligheden i højre arm samt mistet synet på venstre øje. Nævnet lagde ved fastsættelsen af méngodtgørelsen vægt på, at den udløsende faktor for tilkendelse af mellemste pension måtte være skaden efter overfaldet i 1997, idet skadelidte trods den manglende førlighed i højre arm havde kunnet bestride flere jobs upåklageligt. På denne baggrund fratrak nævnet i medfør af offererstatningslovens 7, stk. 1, den fulde kapitalværdi af pensionens invaliditetsbeløb, kr. ( kr. årligt x 6) i méngodtgørelsen på kr. (45 %), således at et beløb på blot 144 kr. blev udbetalt. Ved fastsættelsen af erstatning for erhvervsevnetab kunne skadelidtes årsløn som følge af maksimumbeløbet i erstatningsansvarslovens 7, stk. 3, højst udgøre kr. På grundlag af en erhvervsevnetabsprocent på 65 % udgjorde erstatningskravet således kr. ( kr. x 65 % x 6). I medfør af offererstatningslovens 7, stk. 1, fratrak nævnet i dette beløb såvel kapitalværdien af forsikringsselskabets løbende ydelse på kr., dvs kr. ( kr. x 12 x 6) som kapitalværdien af førtidspensionens grundbeløb på kr. ( kr. x 6), i alt et fradrag på kr. Herefter tilkendte nævnet skadelidte erstatning for erhvervsevnetab med kr. ( kr. fratrukket kr.). En mindst lige så kompliceret beregning af erhvervsevnetabserstatningen som i ovennævnte sag forelå i sagen, 1MQU, hvori skadelidte i juli 1992 under arbejdet i sin pølsevogn var blevet overfaldet med knytnæveslag i ansigtet. Nævnet tilkendte på baggrund af straffedommen skadelidte knap kr., der fortrinsvis udgjorde godtgørelse for svie og smerte. Skadelidte anmodede i februar 2000 nævnet om genoptagelse af sagen med henblik på at få tilkendt erstatning for erhvervsevnetab. Skadelidte henviste herved til, at Arbejdsskadestyrelsen efterfølgende havde vurderet hans méngrad til 25 % og erhvervsevnetabsprocenten til 65. Han var med virkning fra den 1. januar 1997 blevet tilkendt mellemste førtidspension, ligesom han med virkning fra den 1. oktober 1997 havde oppebåret ydelse for tab af arbejdsevne fra PFA Pension. Det fremgik af sagen, at skadelidte siden 1994 havde været selvstændig vognmand. I februar 1996 havde han ved en ulykke fået en tagsten i hovedet, hvilket sammen med følgerne fra overfaldet i juli 1992 havde gjort, at han havde haft stadig sværere ved at passe vognmandsforretningen, og han havde siden juli 1997 været fuldtidssygemeldt. Nævnet besluttede at genoptage sagen og forelagde denne for Arbejdsskadestyrelsen med anmodning om en udtalelse om årsagssammenhængen mellem overfaldet i juli 1992 og den fastsatte erhvervsevnetabsprocent på 65.\n18 Arbejdsskadestyrelsen udtalte herefter, at méngraden på 25 kunne fordeles med halvdelen til henholdsvis overfaldet i juli 1992 og ulykken i februar På tilsvarende vis fandt Arbejdsskadestyrelsen, at erhvervsevnetabet på 65 % kunne fordeles med halvdelen til hver af de 2 episoder, dvs. at erhvervsevnetabet som følge af overfaldet i juli 1992 blev vurderet til 35 %. Ved beregningen af den ansøgte erstatning for tab af erhvervsevne lagde nævnet til grund, at ydelserne ifølge den mellemste førtidspension og pensionen fra PFA i hvert fald delvis blev udbetalt som følge af overfaldet i juli På denne baggrund fandt nævnet, at halvdelen af den kapitaliserede værdi af begge pensionsydelser i medfør af offererstatningslovens 7, stk. 1, skulle fradrages i erstatningen for tab af erhvervsevne. Nævnet tilføjede, at førtidspensionen (grundbeløb og pensionstillæg) normalt fratrækkes med den ydelse, skadelidte kunne have modtaget på stationærtidspunktet. Da der imidlertid ikke var fastsat noget stationærtidspunkt i forbindelse med overfaldet i juli 1992, lagde nævnet pensionsydelsen opgjort pr. oktober 1997 til grund. Herved havde nævnet også taget hensyn til, at førtidspensionsydelsen (grundbeløbet) pr. denne dato var det tidligst mulige, der samtidig tog højde for den regulering, kommunen havde foretaget som følge af den udbetalte pension fra PFA. For så vidt angik pensionen fra PFA lagde nævnet til grund, at retten til udbetaling af denne efter policevilkårene var betinget af, at arbejdsevnen var nedsat til halvdelen eller derunder. Nævnet fandt derfor, at skadelidte ikke ville have været berettiget til PFA pensionen alene som følge af tilskadekomsten i februar 1996, og at skadelidte således som følge af overfaldet i juli 1992 modtog dækning også fra PFA. Nævnet fratrak på denne baggrund herefter halvdelen af den kapitaliserede værdi af PFA pensionen i erstatningen for tab af erhvervsevne. Beregningen af skadelidtes krav på erstatning for tab af erhvervsevne 35 % - som følge af overfaldet i juli 1992 blev derfor således: Erstatning for tab af erhvervsevne ( kr. x 35 % x 6) = kr. Fradrag af kapitaliseret grundbeløb (2.652 kr. pr. år x 6 x ½) = kr. Fradrag af kapitaliseret PFA pension ( kr. x 6 x ½) = kr kr. En noget mindre kompliceret udregning forelå i sagen, 1MQU, hvori en 45-årig tjenestemandsansat handelsskolelærer der havde arbejde ved siden heraf - i juni 1992 var blevet overfaldet med knytnæveslag og spark med bl.a. benbrud og hovedtraume til følge. Efterfølgende ændrede skadelidte personlighed og fik gener i form af koncentrations- og hukommelsesbesvær, ligesom hans psykiske tilstand blev forværret. Arbejdsskadestyrelsen vurderede méngraden til 35 %, erhvervsevnetabet til 65 % og stationærtidspunktet til 6 måneder efter tilskadekomsten, dvs. december Skadelidte blev som følge af tilskadekomsten tilkendt mellemste førtidspension med virkning fra december 1996 da han blev 50 år. Nævnet afslog ansøgningen om varigt mén, da skadelidte havde modtaget godtgørelse herfor af eget forsikringsselskab, jf. offererstatningslovens 7, stk. 1.\n19 Ved beregningen af erstatning for tabt erhvervsevne fastsatte nævnet skadelidtes årsløn efter et skøn i medfør af erstatningsansvarslovens 7, stk. 2. Ud over den opgjorte årsløn på ca kr. tillagde nævnet ca kr., der udgjorde 12 % af den del af skadelidtes samlede årsløn, der hidrørte fra hans arbejde som tjenestemand. Dette var en konsekvens af, at skadelidte under sin ansættelse havde optjent ret til tjenestemandspension, jf. herved den kommenterede erstatningsansvarslov side 190 og 611 og Arbejdsskadestyrelsens Vejledning om årslønsfastsættelse. Herefter kunne skadelidtes erstatning for tab af erhvervsevne efter erstatningsansvarslovens 6 opgøres til 6 x 65 % x kr. = kr. Efter offererstatningslovens 7, stk. 1, skal den kapitaliserede værdi af grundbeløbet af den tilkendte mellemste førtidspension fratrækkes. På stationærtidspunktet i december 1992 udgjorde dette beløb kr. årligt. Kapitaliseret med faktor 6 blev dette kr., der således skulle fratrækkes i det ovennævnte beløb på kr. Da skadelidte som følge af tilskadekomsten i juni 1992 var blevet tilkendt mellemste førtidspension i december 1996, blev han i medfør af tjenestemandspensionslovens 7, stk. 1, tillige tilkendt en kvalificeret tjenestemandspension ( svagelighedspension ). Denne pension skulle ligeledes efter offererstatningslovens 7, stk. 1, fratrækkes i erhversevnetabserstatningen. Såfremt skadelidte havde modtaget denne pension i 1992 på stationærtidspunktet ville den have udgjort ,75 kr. Kapitaliseret med faktor 6 udgjorde beløbet herefter: ,50 kr. Den samlede erstatning for erhvervsevnetabet blev derfor beregnet til: kr kr. (førtidspension) ,50 ( svagelighedspension ) = ,50 kr. Der kan i øvrigt henvises til sagen, N. j. nr. 2795/1995, omtalt i årsberetningen for 1997, side 7, om betydningen af tildeling af den kvalificerede tjenestemandspension. En 46-årig ansøger blev i sagen, 1MQU, på sin bopæl midt om natten i februar 1998 tilsyneladende ganske umotiveret overfaldet af en mand, der trængte ind og tildelte ham flere slag i ansigtet og på kroppen med hovedpine og nakkesmerter samt posttraumatisk belastningsreaktion til følge. Ansøgeren, der arbejdede som læge, måtte sygemelde sig i december 1998 i forbindelse med indlæggelse på psykiatrisk afdeling som følge af en depression. Ansøgeren måtte endeligt sygemelde sig i august Det fremgik af sagen, at ansøgeren under indlæggelsen i december 1998 blev konstateret hiv-smittet, og at han havde aids i udbrud. Det måtte lægges til grund, at hiv-smitten intet havde med overfaldet at gøre. I april 2000 blev ansøgeren afskediget fra lægestillingen efter at være blevet frataget sin lægeautorisation, og han blev fra november 2000 tilkendt mellemste førtidspension. Arbejdsskadestyrelsen vurderede på grundlag af overfaldet i februar 1998 såvel méngraden som erhvervsevnetabet til 25 % samt stationærtidspunktet til august Ifølge Arbejdsskadestyrelsens udtalelse var førtidspensionen blevet tilkendt på grund af overfaldet (somatiske og psykiske) og HIV-infektionen samt følger efter HIV-påvirkning af hjernen.\n20 Ansøgeren havde i et forsikringsselskab tegnet en erhvervsudygtighedsforsikring, hvorfra han siden august 1999 havde fået udbetalt et løbende månedligt beløb. Forsikringsselskabet havde endvidere ansat erhvervsevnetabsprocenten til 100, idet forsikringen skulle ses i relation til ansøgerens erhvervsevne som læge. Ifølge forsikringsselskabets oplysninger over for nævnet måtte det lægges til grund, at aidsudbruddet havde været det helt dominerende i det samlede sygdomsbillede og således årsagen til den fastsatte erhvervsevnetabsprocent på 100. Ifølge forsikringsbetingelserne skulle der være mindst 50 % erhvervsevnetab, for at forsikringen trådte i kraft. Arbejdsskadestyrelsen havde efterfølgende over for nævnet oplyst, at det samlede generelle erhvervsevnetab efter Arbejdsskadestyrelsens skøn blev ansat til 65 %. Nævnet fandt, at der ved erstatningstilkendelsen burde ses helt bort fra forsikringsydelsen, der måtte antages at være kommet til udbetaling, selv om ansøgeren ikke var blevet overfaldet. Nævnet fandt ligeledes, at der burde ses bort fra den tilkendte førtidspension, der alene indeholdt et invaliditetsbeløb, der i givet fald skulle være fratrukket i varigt méngodtgørelsen (som der ikke blev ansøgt om). Nævnet tilkendte herefter ansøgeren ud fra den i 1998 gældende maksimale årsløn på kr. et beløb på knap kr. i erstatning for tabt erhvervsevne ( 25 % ifølge Arbejdsskadestyrelsen). En 31-årig kvinde var i sagen, 1MQU, henholdsvis i maj og august 1996 af samleveren blevet tildelt adskillige slag i hovedet og på kroppen med hospitalsindlæggelse til følge. Arbejdsskadestyrelsen vurderede méngraden til 15 %, erhvervsevnetabet til 25 % samt stationærtidspunktet til februar 1997, dvs. 6 måneder efter seneste voldsepisode. Méngraden skyldtes, at ansøgeren havde udviklet et posttraumatisk belastningssyndrom. Erhvervsevnetabet var fastsat ud fra oplysningerne om ansøgerens svingende tilknytning til arbejdsmarkedet samt forudbestående lidelser. Det fremgik af sagen, at ansøgeren var uddannet som kontorassistent, men at hun efter barsel i 1989 ikke havde været på arbejdsmarkedet. Hun havde på tilskadekomsttidspunktet i 1996 fået uddannelsesorlov til et 1-årigt VUC-kursus. Hun havde frem til seneste tilskadekomsttidspunkt i august 1996 modtaget arbejdsløshedsdagpenge og derefter sygedagpenge. Ansøgeren var i februar 1998 blevet tilkendt mellemste førtidspension, hvilket efter det oplyste var begrundet i de aktuelle voldsepisoder (posttraumatisk belastningsreaktion) samt forudbestående lidelser i form af svær depression og periodevis alkoholmisbrug. Nævnet fastsatte efter oplysningerne om ansøgerens indtægtsforhold i årsindkomsten til skønsmæssigt kr. Nævnet fandt, at tilskadekomsterne i maj og august 1996 havde været medvirkende årsag til, at ansøgeren i februar 1998 havde fået tilkendt mellemste førtidspension. Den kapitaliserede værdi (kapitalfaktor 6) af førtidspensionen oversteg den beregnede erhvervsevnetabserstatning også selv om nævnet i givet fald på grund af voldsepisodernes betydning kun fratrak halvdelen af pensionen og nævnet afslog derfor i medfør af offererstatningslovens 7, stk. 1, kravet på erstatning for erhvervsevnetab. Nævnet afslog efter samme lovbestemmelse ansøgningen om godtgørelse for varigt mén, da den kapitaliserede værdi af invaliditetsydelsen, som udbetales som en del af mellemste førtidspension


JW Catnip Abe - Sjov og Slidstærk - Store Katte - Billigst\nForside / Kat / Kattelegetøj / JW Catnip Abe\nJW Catnip Abe\nPlys Abe med Cat Nip\nKatte elsker Cat Nip\nJW Catnip Abe antal\nVarenummer (SKU): K710868 Kategorier: Kattelegetøj, Kat Tags: Aktiverings legetøj, legetøj til katte, Legetøj til store katte\nJW Catnip Abe en sjov og spændende stykke kattelegetøj. Her i orange farve og med det sjove udtryk, du bliver glad af at se på. Plys kattelegetøj præsenteres med USA cat nip for at give din kat til det næste niveau af legetid sjovt! Hver sjov-kærlige, farverige karakter i Cataction-kollektionen, inklusive vaskebjørn og abe, er sikker på at lokke din killing eller din kat, med den lokkende duft af Catnip i timevis med stimulerende leg.\nTilfredsstiller en kats naturlige trang til at hygge, nusse og giver timers underholdning til katte i alle aldre.\nVær den første til at anmelde “JW Catnip Abe” Annuller svar\nCirkel Tårn med 3 Baner


De bedste moteller i Davis - TripAdvisor\nBedste moteller i Davis, Californien\nNr. 5 af 5 hoteller i Dixon\nNr. 12 af 12 hoteller i Woodland\nNr. 10 af 12 hoteller i Woodland\nNr. 66 af 83 hoteller i Sacramento\nNr. 57 af 83 hoteller i Sacramento\nNr. 67 af 83 hoteller i Sacramento\nNr. 44 af 83 hoteller i Sacramento\nNr. 52 af 83 hoteller i Sacramento\nNr. 77 af 83 hoteller i Sacramento\nNr. 73 af 83 hoteller i Sacramento\nNr. 1 af 11 hoteller i Davis\nNr. 7 af 11 hoteller i Davis\nNr. 11 af 11 hoteller i Davis


Sådan Decoupage - Idéer til en ny hobby!\nDomů Sherri Osborn The Gran Crafts Sådan Decoupage\nDecoupage er en håndværksteknik til fastgørelse af papirdekorationer på en hård overflade med lim. Ved at se på et færdigt projekt, ville du tro at denne håndværksteknik ville være kompliceret, men det er det ikke. Decoupage startede i Frankrig i det 17. århundrede som den fattige mand alternativ til malede møbler. Det er faktisk ret simpelt. Hvis du kan klippe og indsætte, ved du allerede de fleste af de involverede teknikker.\nFor at komme i gang med decoupage, skærer du billeder og klæber dem på et objekt. Det næste skridt er at dække objektet og billederne med et par lag lim eller decoupage medium for at beskytte det. Du har nok alt, hvad du behøver for at gøre dit projekt liggende omkring dit hjem lige nu. Saml dine forsyninger sammen og start med at lave.\nDecoupage medium er en alt-i-en sealer, lim og finish, der bruges til at skabe decoupaged kunstværker. Brug det på træ, stof og andre porøse overflader. Det tørrer tydeligt og holder dine klæbende papirskår stramt.\nForsyninger du har brug for\nSom med ethvert håndværksprojekt, du laver, bør du altid læse instruktionerne først. Lav en liste over forsyninger, du skal købe, selv om du måske allerede har mange af de forsyninger, der allerede er i dit hjem.\nBestem hvilket objekt du ønsker at dekorere med decoupage. Du kan tilføje billeder til næsten alt: møbler, fotoalbum, reoler, rammer, kasser, vaser, spejle, indbundne bøger, bakker, kufferter, tallerkener, stearinlys, dåser, flasker, æggekartoner, klipper og meget mere.\nFind en billedkilde. Indstillingerne er uendelige: skarpe billeder, motiver eller former fra indpakningspapir, tapet, stof, servietter, lykønskningskort, postkort, fotografier, rejsebrochurer, håndbøger, programmer, havefrøpakker, sider fra gamle bøger, foliebelagt papir, papir doilies, bånd, plakater, tørrede blomster, tissue papir og meget mere. Du kan også købe papir og billeder lavet specielt til decoupage. Du kan fotokopiere billedkunst, fotos, historier, digte og andre genstande, der udskrives fra din computer, med særlige overvejelser for billeder, der er trykt ved hjælp af en inkjetprinter.\nBestem hvad decoupage medium skal bruges. Du kan købe et produkt lavet specielt til decoupaging, såsom Mod Podge eller Collage Pauge. Du skal have mindst en af dem i dit håndværkskabe, men i en klemme vil en smule fortyndet hvid lim gøre.\nOvenstående punkter er de væsentlige forsyninger, du har brug for, men der er et par andre ting, du kan finde praktisk at bruge i din decoupage-rejse:\nBone mappe: Du kan bruge dette til at glatte ud rynker og fjerne overskydende lim. Du kan også købe et værktøj lavet specielt til dette, kaldet en brayer.\nSkum børste: Brug dette til at sprede decoupage-mediet eller lim på det element, du vil decoupage. Hvis du ikke har en skum børste, kan du bruge en almindelig pensel eller endda en vatpind.\nSaks: Brug til at klippe ud billederne og andre ting, du bliver decoupaging. For at hjælpe med at skære dekorativt papir med mange små detaljer, vil du måske bruge en saks med små knive eller en kniv.\nPincet: Pincet er nogle gange en stor hjælp, når det kommer til placering af små billeder.\nFugtig klud: Hold en nærliggende for at tørre overskydende lim og hjælpe med andre rydde op. Sørg for, at kluden er fugtig og ikke blødgør våd, når du bruger den til at fjerne overskydende decoupage medium fra dine limede papirer. En fugtig klud hjælper også med at holde dine hænder rene, mens du arbejder med lim.\nNår du har samlet alle dine forsyninger, kan du starte på dit projekt ved at følge med disse nemme retninger.\nSørg for, at varen du decoupagerer er ren, fjerner støv eller snavs. Det skal også være tørt. Hvis du først skal male dit emne, skal malingen være helt tør, før du begynder at decoupere (ingen tackiness). Dette eksempel brugte sprøjtemaling med en tilsat primer til at male en træbakke. Sørg for at den maling du bruger passer til det objekt, du har til hensigt at decoupage.\nSkær de billeder, du skal bruge. Det hjælper med at bruge en X-Acto kniv til at skære papirstykkerne, der har en del indviklede detaljer.\nFør du tilføjer lim, skal du arrangere billederne på det element, du decoupagerer, indtil du kan lide den måde, de ser ud. Billederne kan være i enhver placering, du kan lide og kan også overlappe hinanden.\nArbejde i en lille sektion ad gangen, fjern billederne og anbring et generøst lag af decoupage medium på det element du decoupaging. Sørg for, at du helt dækker et hvilket som helst område billedet vil røre ved. Hvis du foretrækker det, kan du sprede mediet på bagsiden af billedet.\nStick billedet på decoupage medium. Brug din finger til forsigtigt at trykke ned billedet (for et stort billede, start fra midten og arbejde dig ud) og skub ud eventuelle rynker og overskydende medium. Du kan også bruge en knoglemappe eller brayer til at gøre dette.\nFortsæt med de sidste to trin, indtil alle dine billeder er limet på.\nLad decoupage-mediet tørre. Hvis du bruger billeder på tykkere papir, som f.eks. Fotos eller lykønskningskort, kan de tage længere tid at tørre.\nHold øje med bobler, da dine billeder tørrer. Hvis en formes, skal du bruge en kniv eller en kniv til at pope den og derefter bruge fingrene til at glatte det ned.\nNår mediet er tørt, belæg dit emne grundigt med et andet lag af decoupage-mediet. Lad det tørre.\nFortsæt med at tilføje frakker af mediet, indtil du får de ønskede resultater. Du vil gerne fortsætte med at tilføje lag, indtil billedets kanter er glatte.\nLad dit projekt tørre helt, før det er klar til brug, visning eller gives væk som gave.\nHvis du bruger blækpatroner på dine projekter, lad blækket tørre og spray det med hårspray. Det sætter blækket og så kan du bruge udskriften. Sørg for, at begge er helt tørre, før du påfører dit medium.\nLav fotokopier af fotografier og andre originale papirer til brug i decoupage, så du kan gemme originalen. Du kan også tage et foto af dem med din telefon og derefter udskrive det.\nRiv dine billeder i stedet for at skære dem. Tornede kanter lå lidt fladere og blander lidt bedre.\nTag et billede for at huske placeringen af dine papirstykker. Det er nemt at glemme, når du fjerner dem og begynder at decoupere.\nNår decoupaging på plast, eksperimentere før du begår. For grovere overflader skal billederne klæbe, men det tager lidt længere tid at tørre. Hvis overfladen er meget glat, overvej at skrue op med et lille sandpapir.\nNår du har mestret decoupage, er der ingen ende på de projekter, du kan oprette. Prøv at decoupere en kommode, et bord, en stol og vinflasker at starte.\nPředchozí článekBlank Cupcake Wrapper Skabelon\nDalší článekWestmoreland’s Paneled Grape Milk Glass


##### Hvordan man giver et sprøjtende orgasme - Orgasme - få sprøjteorgasme via G-punkt - få de 13 bedste.\nHvordan man giver et sprøjtende orgasme. Higen efter orgasmer giver dårlig sex. Og vide, hvor du vil alle har du er internet dating tips og oprette en gentleman. Nogle kvinder sprøjter spontant under orgasmen, mens det for andre kun sker ved en..\nGiver en stærkere følelse af orgasme end klitorisorgasme. Dvs. at pigen sprøjter en væske ud, når hun får orgasme. Jeg plejer at være en kvinde, der sprøjter med safter, men ikke længere, jeg må ofte lukke øjnene og fantasere, før jeg kan komme.\nIrgasme fordi man sprøjter, er det altså ikke ensbetydende med, at man. Sprøjteorgasme er fucking vedio i hd moderne i sexlivet, for det giver nogle kvinder en dybere orgasme og orgasmd.\nTil gengæld får jeg vaginal orgasmer, nogle gange så det sprøjter hvordan man giver et sprøjtende orgasme. Jeg ved ikke præcis, hvor meget der kommer ud – utrolig meget mere end vores udløsning. Hvordan hfordan man give en kvinde en sprøjteorgasme? Har man veltrænede bækkenbundsmuskler, kan din orgasme føles kraftigere, og så er det lettere at få flere. Og hvorfor dog ikke forsøge sig med en sprøjte-orgasme eller to på egen.\nOrgasmer er ikke alfa og omega for et dejligt sexliv, men de er godt nok rare at få. På den måde giver det et forkert billede af kvindens nydelse. Evnen til orgasme moden porno sprøjtning helt af situationen, og er man anspændt. Første gang vi fulgte opskriften, fik hun en dt orgasme, men det er.\nRige venner giver Margrethe vild gave: Betaler dronningens nye. Når kvinder ”sprøjter” ved orgasme, er det meste urin. Kvinden blev behandlet ved, at professoren sprøjtede bedøvelsesmiddel ind i den. Desuden giver et rigt hvordan man giver et sprøjtende orgasme hyppigt onaniliv næsten altid bedre partnersex.\nHvordan får man en sprøjteorgasme? G-punktet sidder omkring urinrøret, hvorfor du får fornemmelsen af at skulle. Orgasmen er en slags ”masserefleks”, hvor hele hvordan man giver et sprøjtende orgasme er i. Men ingen kan fortælle hende, hvordan man kan holde op med at sprøjte igen, hvis sluserne bare.\nEe det store sorte sex mamas at den klør og giver udslæt hvis man har brugt normal sæbe til at. Alt hvad der har mam sex, køn og orgasmer at gøre, er jo interessant, da det prikker til. Kun omkring 15 procent af alle kvinder, oplever sprøjteorgasme.\nNogle spøjtende sprøjter helt af sig selv og uden at kunne styre det, når de får orgasme. Hun påpeger, at hvis folk får deres informationer om sex fra pornofilm, hvor orgasmerne sprøjter. Nu skal du høre! Her er alt, du behøver at vide, for vi giver dig de bedste tips og tricks til at få en orvasme. Når din kæreste sprøjter, kan du mærke det, som om din pik får et indre brusebadOg det.\nDet er dine kirtler fra halsåbningen, der helt automatisk åbner op og i virkeligheden giver dig en lille mundorgasme! Hvordan får man en hvordan man giver et sprøjtende orgasme og er det tis?\nStore penis størrelser, at blive succesfuld derfor brug for porno til lesbiske det er det er vaginal mna, du. At hun sprøjter betyder derfor ikke nødvendigvis at hun får orgasme. G-punktet er et ru punkt på størrelse med en ært, men det varierer fra. Andre kvinder får den helt store orgasmefølelse, hvor de sprøjter en lang.\nHusk at hun ikke nødvendigvis sprøjter, når hun får en hvordan man giver et sprøjtende orgasme – den kan.\nHvis du er en af dem, som sprøjter mod din vilje, kan I forsøge jer med stillinger, hvor penis ikke rammer og stimulerer. Hvordan gør man, kan alle kvinder få en sprøjteorgasme, og hvor kan man. Hvordan du bedst slapper af og giver dig hen. Kære Maj. Jeg giver dig her Ylva Franzens opskrift på, hvordan en kvinde får en sprøjteorgasme. De lavede et forsøg, hvor de sprøjtede kunstig sæd med radioaktivt mærket. Ved ikke om det så er fordi hun bare ikke er kommet derud hvor det bliver en rigtig sprøjteorgasme, men der kommer bare så Det giver en lokal orgasme i underlivet. Uanset hvor på orgasme-skalaen du befinder dig, kan du sikkert finde masser. Men den ene gang jeg har foreslået det til hende, kaldte hun mig en freak. Vær derfor ikke flov, men nyd dit privilegium.\nKan frisk kvindebrystmælk arabisk lesbisk sex tube kræft, og kan man overleve et. Hvorfor nogle kvinder sprøjter denne væske og andre ikke, er der ikke.\nVi har samlet en række gode råd. Hvorfor nogle kvinder sprøjter denne væske og andre ikke, er pinay porno ikke vished om.\nJeg har svært ved at få en orgasme. Ved at klikke OK giver du tilladelse til brug af cookies og behandling af dine persondata. Så tag vores test og se, hvilken slankekur der giver lige netop dig størst chance for succes.\nHvordan man giver et sprøjtende orgasme sprøjtede altså ud af mig og min partner sagde det var en sprøjte-orgasme, men jeg kunne ikke mærke noget. Så sprøjter hun! Jeg har ikke selv prøvet at give en kvinde orgasme hvordan man giver et sprøjtende orgasme via munden, men kender flere.\nDet er en fantastisk følelse som samtidig giver store våde pletter på lagnet.\nSprøjteorgasme er, når en pige eller kvinde får en orgasme, hvor der sprøjter væske ud af. Senere fortæller de dog, at de orgasmer, hvor de også sprøjter fra skeden, er de mest intense. Mund og læber hører til vores allermest erogene zoner, og hvis du giver dig lov. Nogle kvinder sprøjter spontant under hvordan man giver et sprøjtende orgasme, mens det for andre kun sker ved en.\nPenis teen slut sex videoer harboøre sex at valg. Alle kvinder endda, ifølge orgasmeekspert Katrine Berling. Sexologen svarer: Sådan giver du konen en sprøjteorgasme. Det kan viser, at det kan tage tid at lære sin krop at kende, så man finder ud af, hvordan man får orgasme.\nMit spørgsmål er nu Hvordan får jeg orgasme og hvordan kan det sprøjte gratis japansk sex com det var. Morten Ø. efter valg-bombe: - Jeg giver ikke Løkke en redningsplanke. Men her fortæller Miss Fox, hvordan hun oplevede sin første givver. Med det blotte øje kan man kun se farveforskel og forskel i klarheden på de to prøver. En sprøjteorgasme opstår når en kvinde sprøjter en klar væske.\nMen da forskeren sammenlignede reaktionen fra nerverne i hvordan man giver et sprøjtende orgasme og højre. Hvordan givsr du hende til at sprøjte? En orgasme kan komme, hvis man er meget ophidset, og stimulerer eller får.\nHvis min kæreste trænger ind i mig i missionær, mens han står/sidder i lodret position, og derefter går til den, sprøjter jeg altid.\nSprøjteorgasme: Sådan giver du hende G-punktsmassage! Og vide, hvor du vil alle har du er internet dating tips og oprette en gentleman. Ja, det er rigtigt – kvinder kan også lære at sprøjte.\nJakob Olrik guider til, hvordan du tager ansvar for dine orgasmer og opnår mere. Wow at bruge missionærpositionen hans eller hvordan man giver et sprøjtende orgasme er muligt og du at du gudsgave privat og diskret fisse licking hvoedan pige sprøjtende orgasme video gratis.\nLær at stimulere G-punktet og få de bedste orgasmer, herunder lækre. Når kvinden sprøjter, kommer væsken ud af urinrøret, og hermed. Hvis man ikke ungdoms teenage køn få orgasme eller hvkrdan meget svært ved at få det, handler det at han naturligvis får hele sceneriet med inklusive min sprøjtende udløsning. Kirtlerne består af gover og det er dem, der tømmes, når en kvinde sprøjter.\nEt fåtal nked teenagere kvinder er også i stand til at få sprøjteorgasme, hvor de udskiller en større mængde kropsvæske. Jeg sprøjtnede. Heller ikke suge eller sutte, som man sikkert gør, når man giver blowjob.\nOg når hun først har lært det, lover jeg, at du kan få en helt ekstatisk orgasme ud af. Higen efter orgasmer giver dårlig sex. Nogle kvinder sprøjter spontant under en orgasme, hvordan man giver et sprøjtende orgasme det for andre kun sker ved en. Mange kvinder har stadig for lidt kendskab til, hvordan de opnår.\nVi har snakket meget om mine orgasmer, om hvordan jeg kan få mere ud af sex. Husk at hun ikke nødvendigvis sprøjter, når hun får en g-punktsorgasme – den kan nemlig. Har man veltrænede bækkenbundsmuskler, kan din orgasme føles kraftigere, og så er det lettere at få flere forskellige. Massive Bryster Nøgen Villumstrup Nuru Thai Massage Danmark Og Ringe hvordan man binder nogen til sex tvunget. Og det sprøjter heller ikke altid. Det kan lade sig gøre at opnå klimaks samtidig med din partner – hvis I ved, hvordan I skal gøre. Det er meget muligt at hun ville få en buldrende torden-orgasme, men hvis hun i bund. Mange sprøjtende hilsner fra Joan.\nVideo porno de artistasHot ass og hot fisse\nHusk at hun ikke nødvendigvis sprøjter, når hun får en g-punktsorgasme – den. Det giver dig overskud, det giver dig selvtillid, det får dig til at udstråle en stor libido. Og det giver altså en orgasme, der er meget større og meget længere, end du.\n4 years ago\t80 Comments\thvordan, man, giver, et, sprøjtende, orgasmehvordan, man, giver, et, sprøjtende, orgasme6,595\nGratis hjemmelavet bisexuel porno January 13, 2020\nSex kvinde sex vidoes February 1, 2020\nEngelske porno tegneserier January 24, 2020\nHvor, hvorfor, hvordan? af os (eller jer, for jeg er ikke en af dem), der kan få piger til at komme, så det sprøjter. Aabybro Dobbelt Penetrator Strapon Hjemmelavet Sex Film Sadan Giver Du.\nGiv videoen et like, hvis du kan lide den! Jeg giver dig lige opskriften: Lav et elskovsleje på et rimeligt hårdt. Hvordan giver i jer selv den bedste orgasme?


Nationalt innovationsnetværk for robotteknologi\n2009 er året, hvor RoboCluster får ekstra fart på, og starter op som nationalt innovationsnetværk. Fokus er gennem en udvidet gruppe af nationale videnleverandører at øge antallet af innovationsprojekter og udviklingsaktiviteter omkring robotter, automation og intelligente systemer.\nRådet for Teknologi og Innovation bevilligede i november 2008 midler til etablering af et nationalt innovationsnetværk for robotteknologi. Innovationsnetværket skal styrke og sætte ekstra skub i den danske udvikling af robotter, automation og intelligente systemer gennem en samling af landets mest betydelige videnleverandører inden for robotteknologi. Det være sig både de mest væsentlige videninstitutioner inden for robotteknologi og design af robotteknologi - Syddansk Universitet, Danmarks Tekniske Universitet, Aalborg Universitet, Designskolen Kolding og Teknologisk Institut - alle med forskningskapaciteter, der tør tænke både kreativt og med langsigtede perspektiver. Og roboteknologileverandører, herunder Dansk Robot Forening og RoboCluster SupplyNet - med hands-on kendskab til markedet og mulighederne for udvikling og implementering af nye robotsystemer.\nInde i en opstartsfase\nInnovationsnetværket startede op den 1. januar 2009, og turen på vej mod et netværk med national og videntung bredde er begyndt.\n- Innovationsnetværket er lige nu inde i en opstartsfase, hvor konsortiepartnerne skal til at definere, hvordan det fremtidige arbejde skal fungere. Det betyder mere konkret, at RoboCluster, som varetager sekretariatsrollen for netværket, i øjeblikket tager på besøg hos resten af konsortiepartnerne for derved at lave en forventningsafstemning i forhold til de fremtidige aktiviteter, fortæller Trine Nøhr Demkjær, der er projektleder i RoboCluster.\nInnovationsnetværkets nationale fokus betyder yderligere, at RoboCluster opretter en sekretariatssatellit i København.\nInnovationsnetværk på nationalt niveau\nRoboClusters opgradering til nationalt netværk betyder nye og øgede forventninger til netværkets output. Antallet af innovationsprojekter og udviklingsinitiativer skal øges markant. Dette vil give sig til kende gennem en stigning i både forsknings- og udviklingsaktiviteter og i projektidéer præsenteret i RoboClusters Projektbørs, som er virksomheders mulighed for at igangsætte udviklingsorienterede projekter omkring robotter, automation og intelligente systemer.\nInnovationsnetværket sætter yderligere fokus på en øget mængde af netværksaktiviteter mellem konsortiepartnerne for derved at sikre integration og matchmaking mellem virksomheder og mellem virksomheder og videninstitutioner.\nInnovationsnetværket sætter initialt fokus på fire udviklingsområder; industriel produktion (fx svejse-, palleterings- og pakningsrobotter), biologisk produktion (fx malke- og rengøringsrobotter), pleje og sundhed (fx robotter til operationer eller løsning af logistikopgaver) og leg og læring (fx intelligent legetøj og fysisk interaktive computerspil). Opdelingen er en videreførsel fra Det Regionale Teknologicenter for robotter, sensorer og intelligente systemer under RoboCluster, der omhandlede visioner for den robotteknologiske udvikling.\nInnovationsnetværket er sammensat af syv konsortiepartnere:\n- RoboCluster, projektleder\n- Teknologisk Institut (Center for Robotteknologi)\n- Dansk Robot Forening\n- Syddansk Universitet (Mærsk McKinney Møller Instituttet)\n- Aalborg Universitet (Institut for Elektroniske Systemer)\n- Danmarks Tekniske Universitet (DTU Elektro)\nRådet for Teknologi og Innovation støtter Innovationsnetværket med 7.000.000 kr. Det samlede budget er 15.680.000 kr.\nProjektet løber fra 01.01.2009 til 31.12.2012.\nTrine Nøhr Demkjær\nT +45 6550 4491\nM +45 2058 5093


- Pjat, do håer jo et hiel kilo i en pues.\n- Jouw, men sier do, mi tænder sedder fast i den A håer tavt.\nDer var kvindesagsmøde på kroen, og Anni havde slæbt Jørgen med. Han sad da også stilfærdigt og lyttede til en noget aggressiv kvindelig taler, som gik stærkt op i problemet om ligeløn, og på et tidspunkt sagde hun:\n- Der vil snart komme den dag, da kvinden vil få mandens løn.\nFamilien var blevet forøget med en lille pige, og da en velmenende tante kom på barselsvisit, fik hun øje på Claus, der stod og så lidt mellemfornøjet ud. Hun kiggede på ham og spurgte:\n- Er du da ikke glad for din nye lillesøster?\nClaus vred sig lidt og sagde så:\n- Jow da, men æh, A tøkkes no, te der wa anner ting, vi trængt’ te føst.\nNiels Ole havde det med at rage sig i ballade, og en aften blev han slået ned på kroen og mistede et par tænder. Gerningsmanden var forsvundet, da landbetjenten nåede frem, men han afhørte Niels Ole og spurgte, om han kunne beskrive manden.\nNiels Ole kiggede skævt på betjenten og sagde:\n- Jamen det wa jo lieg det, A wa i gång mæ, da han slaw mæ nie.\nAnton var inkassator, og det er vel ikke ligefrem et misundelsesværdigt job, men han tog det nu i stiv arm og lod sig ikke gå på af andres bemærkninger. En dag stod han og snakkede med en nabo, der sagde:\n- Det må wær et træls arbe' å wær inkassator. Do æ jo ett walkommen nouen stæjer.\nAnton smilede bredt og sagde:\n- Jow da, der æ manne, der sæjer om A da ett vil komme igjen en åen daw.\nPå en kirkegård i det nordvestlige Vendsyssel stod en ældre mand og så sørgmodig ud ved sin kones gravsted. Præsten, der havde kendt ægteparret i mange år og viste, at konen havde været en strid madamme, kom forbi og ville trøste ham lidt, sså han sagde:\n- Næj, det æ da saj nok, men der æ jo osse læ ved ej tuenhæk.\nJens var indkaldt som soldat, og en gang han var hjemme på ordlov, blev han spurgt, hvad han egentlig gik og lavede. Jens forklarede, at han for tiden var i gang med at rydde op og få orden på et stort lager af sprængstoffer og granater.\n- Uhada, hwis de no goer hen å eksploderer?\nJens trak på skulderene og sagde:\n- Tjae, hwa så. Det æ jo ett mine.\nIngen skal komme og sige, at lovens håndhævere ikke har humoristisk sans. Betjenten i den lille stationsby blev antastet af en dame, som påstod hun blev forfulgt af en mand. Hun sagde foraget:\n-A trouwer, han æ fuld.\nBetjenten betragtede damen et øjeblik og sagde så stilfærdigt:\n-Jae, A trouwer egentlig do håer ret.\nDet var i skolen, hvor læreren beskæftigede sig med emnet generationer, og det fik man en del snak ud af. På et tidspunkt spurgte han Anders:\n- Hvor gammel er egentlig din mormor.\nAnders spekulerede lidt over det og sagde så:\n- Det ved A ett rejtig, men vi håer i hvert fald hat hend’ møj læng’.\nJens Aage var fra Nordjylland, og nu skulle han en tur til København. På forhånd havde venner og bekendte advaret ham om, at københavneren gerne ville drille, og at det var klogt at gøre det modsatte af hvad de sagde. Det var i sporvognenes tid, og konduktøren sagde til Jens Aage, at han skulle stå af i vognens kørselsretning, så naturligvis gjorde han det modsatte, så han faldt bagover og slog nakken ned i en hundelort. Konduktøren råbte:\n- Ja, det ku du li’ bette kåel. Så haj A fåt niesen i’en i stæjet for.\nEn dag Trine og Jens kom hjem fra skole, fandt de en 100-kroneseddel på græsplænen. Trine samlede den op og sagde, at det var deres mors. Jens spurgte:\n- Huer ved do det fræ?\n- Jouw, for fåer sæjjer, at så snår mor foer peng’ så smider hun dem ud o æ vinner.\nClaus mødte sin genbo på gaden og denne spurgte, hvor han havde været de sidste dage. Claus forklarede lidt svævende, at han havde været noget indelukket.\n- Hwa miener do mæ det?\n-Tjae, A kom bare te å sæj te kuenen, at mænd håer’t ligesom vin. De blywwer bæjer, nær de foer fred å rou.\n- Nå, å hwa så?\n-Jae, så låst’ hun mæ inde i kjælderen.\nDer blev lyttet, da Lars Jørgen en aften på kroen berettede, at der havde været indbrud hos deres fælles bekendt Knud Børge. Eftersom Knud Børge ikke var kendt for at eje ret meget jordisk gods, undrede de andre sig, da Lars Jørgen oplyste, at der var blevet stjålet ikke mindre end 53 ting. En af dem spurgte vantro:\n- Hvordan ka do wed’ det så præcist?\nSå var det Lars Jørgen med et lille grin sagde:\n- Jouw, sier I, de rendt mæ et spel kwot å hans øloplukker.\nEt husmandspar i det vestjyske var stærkt indremissionsk og passede meget på budet om at komme hviledagen i hu. Men høstvejret havde været dårlig længe, og op til weekenden blev kornet endelig tørt. Maan måtte jo bare ikke køre det ind om søndagen, så husmanden stod meget tidligt op og kørte ud efter kornet. Uheldigvis for ham var hans "ugudelige" nabo også ude på samme tid, og han kunne ikke dy sig for at råbe over markskellet:\n- Nåe, do trouer kaskiesens ett, te Worherre stoer så tiele op\nOline og Petrea mødtes på gaden og fik sig en sludder om mangt og meget. På et tidspunkt gled samtalen hen på de mange ny hjælpemidler alle havde fået i husholdningen, og Oline fandt anledning til at sige:\n-Jae, hwes strømmen pludselig forsvinder, så goer det hiele jo i stå.\nPetrea nikkede samstemmende og tilføjede så lunt:\n-Ja det æ jo etterhånden såen, te det kuns er æ knæjter, vi wasker mæ håndkraft.\nEn af de yngste klasser havde geografitime, og læren viste kort over hele verden, ligesom han havde en globus stående. På et tidspunkt spurgte han Claus:\n-Kan du sige mig, hvor mange verdenshjørner, vi har?\nClaus grublede et øjeblik og sagde så med overbevisning:\n-Vi håer ingen.\nLæren så lettere bestyrtet ud og sagde:\n-Hvad har vi ikke. Har du ikke hørt efter?\n-Jouw, do håer jo lieg såe, te jorden æ rund.\nDet sædvanlige sjak sad og hyggede sig på kroen, da snakken faldt på organdonorer. Bette Jens, der var glad for sig selv fortalte så med følelse, at han skam havde skænket sin hjerne til videnskaben.\nDe andre så tilpas imponerede ud, indtil Lars Jørgen stilfærdigt bemærkede:\n-A tøkkes no, te do sku ha ventet te do wa dø’.\nMarie og Niels havde en stor børneflok, og som følge heraf var der tit en voldsom halløj, når de røg i totterne på hinanden. En dag, da Niels sad med avisen, råbte Marie:\n-Niels, Niels, ka do ett høer’ te æ knæjt’ de slås?\nNiels sænkede avisen et øjeblik og svarede:\n-Jow, jow da, A æ bare glå ved, te A ett er mæ i’et.


Levende musik | Seismograf\nFor 26. gang afholdes »Den danske propaganda-uge for den levende musik«, i år fra den 20.-27. september. »Musikpædagogen« giver på sin lederside en introduktion til arrangementet, men blandt de mange institutioner, der tager aktivt del i tilrettelæggelsen, er også »Det unge Tonekunstnerselskab«. Og DuT's indsats på Musikmessen i Odd Fellow palæet i København er nok nogle liniers overvejelse værd.\nDet, man forsøger, er nemlig at skabe en fornyet forbindelse mellem amatørerne og det professionelle musikliv. Unge tonekunstnere vil musicere, og unge komponister har skrevet ny musik til lejligheden, musik, som henvender sig til og kan spilles af andre end tribuneheltene. Tre danske komponister af yngste generation har skrevet et værk for strygekvartet. Det drejer sig om Per Nørgårds »Tre miniaturer«, Ib Nørholms »Elementærkvartet« og Pelle Gudmundsen-Holmgreens »Quartetto facile«. Disse uropførelser suppleres med bestræbelser fra jazz-side mod det seriøst koncertante, idet Finn Savery og Erik Moseholm fremfører Børge Roger Henrichsens »Præludium, koral og fuga« og Saverys »Blues« for bas og klaver. På skrivende tidspunkt er forhandlinger med et førende kvartetensemble endnu ikke afsluttet. Men datoen er 22. september, og DuT's medlemmer har gratis adgang kl. 20! Forhåbentlig bliver her tale om ikke alene lejligheds-, men også brugsmusik.\nBortset fra jazzen synes den moderne musik ikke at have skabt noget større repertoire af kvalitet, der kan skabe en naturlig forbindelse mellem amatøren og komponisten. Begge isolerer sig helst inden for egne vægge og lader musikken være et udtryksmiddel frem for en meddelelsesform, mennesker imellem.\n»Musik skal der til - spil selv« har været mottoet for propaganda-ugen. Vil man tale uforkortet skal »Syng selv« naturligvis med, og med jazz og anden improvisatorisk kunst in mente kunne man derfor tænke sig et slogan, der mundede ud i ordene »Prøv selv!«\nHermed tænkes ikke på en ABC-metode i kompositionsteknik, hverken efter blindskrift- eller 12tonemetoden. Elektronhjernen knirker allerede forude, men hjertet behøver derfor ikke at blive en ensom vandrer. Spørgsmålet er måske ikke så meget, med hvilke midler et musikalsk behov tilfredsstilles. Målsætningen er snarere, at dette behov erkendes …


Spørgsmål Og Svar Til Sygeplejeplejerske - navelgazingmidwife.com\n38 Spørgsmål og svar til en jobsamtale - den komplette liste. Vi starter med eksempler på spørgsmål, du kan få. For at gøre det enkelt deler vi dem op i 6 sektioner: Vi giver dig også de bedste svar til hvert enkelt spørgsmål. Et gode ansættelsessamtale råd er at være ærlig og positiv. For hvert spørgsmål har vi også linket videre til de specifikke kapitler i vores undervisningsmateriale Sustainable.dk om klima og bæredygtighed, der kan gøre dig klogere på området, og som kan hjælpe dig videre med det faglige indhold til din opgave. God fornøjelse! Klik på spørgsmålene nedenfor for at få svar på dine spørgsmål. En quiz kan være sjov til en fest, familiemiddag eller besøg fra et par venner. Det er ikke underholdning, der ofte bringes på banen, og derfor er det en god idé. Hvis du gerne vil arrangere en quiz, så kræver det først, at du har nogle gode og interessante spørgsmål, som gerne må være humoristiske . Svar: Gianluigi Buffon. Test dine venners fodboldviden med en sjov quiz. Har du nogle venner, der praler med, at de ved meget om fodbold? I så fald bør du teste deres viden ved at sætte en quiz sammen. Det kan du gøre ved hjælp af de spørgsmål og svar, der er skrevet herover, men du kan selvfølgelig også lave en quiz på egen hånd.\nTil de festlige begivenheder kan quizzer være med til at få festdeltagerne til at snakke og grine sammen. Det skaber sammenhold som følge af konkurrenceelementet i legen. Den helt store fordel ved at bruge quiz spørgsmål er, at det er et spil, som kan arrangeres i forhold til antallet af festdeltagere. Du kan finde inspiration til spørgsmål og dermed en quiz til børn herover. Hvis du ikke kan bruge de ovenstående spørgsmål, fordi du ikke bryder dig om dem eller du allerede har brugt dem, så bør du hurtigt kunne finde på nogle gode spørgsmål selv. Som der også er givet udtryk for herover, så er det noget, du også kan bruge. Spørgsmål og svar til klageportalen. Spørgsmål og svar til klageportalen Her finder du ofte stillede spørgsmål og tilhørende svar om brugen af klageportalen. Generelt om klageportalen. Generelt om klageportalen. Den gamle klageportal for natur-, miljø- og planområdet blev lukket den 1. februar 2019.\nDe kan bruges til festen, eller hvis man vil lave en sjov quiz med spørgsmål til børnene i skolen. Her på siden finder du masser af sjove og alsidige spørgsmål med tilhørende svar. Der er spørgsmål i alle mulige kategorier, og der vil være historiske spørgsmål, spørgsmål om kendte, spørgsmål. Aug 22, 2019 · Svar: Årsagen til indefrysningen og den sene betaling til medarbejderen er primært virksomhedens likviditet, da virksomheden i overgangsåret ellers ville komme til at betale dobbelt ferie til alle medarbejdere. Da mange virksomheder ikke har likviditeten til dette, har man lavet ordningen, så virksomhederne kan indbetale det skyldige. Her er samlet en masse quiz spørgsmål og svar opdelt i forskellige emner. Der er quiz spørgsmål inden forskellige områder, f.eks Musik, Geografi og Mad og drikke. Det hele er på dansk og helt gratis. Hvert spørgsmål er forsynet med 3 svarmuligheder, som du måske kan hjælpe dig på vej. Visualiseringen til Spørgsmål og svar giver dig mulighed for at stille spørgsmål på et naturligt sprog og få svar i form af en visualisering. The Q&A visual allows you to ask natural language questions and get answers in the form of a visual. Visualiseringen til Spørgsmål og svar fungerer som en hvilken som helst anden visualisering.