Hvad ved vi om socialt udsattes sundhed? - PDF\nDownload "Hvad ved vi om socialt udsattes sundhed?"\n1 Rådet for Socialt Udsattes småskriftserie nr.6/2007 Hvad ved vi om socialt udsattes sundhed?\n2 Hvad ved vi om socialt udsattes sundhed? Gennemgang af litteratur samt analyse af eksisterende datamaterialer vedrørende socialt udsattes sundhedsvaner, helbred og sygelighed\n3 Hvad ved vi om socialt udsattes sundhed? Gennemgang af litteratur samt analyse af eksisterende datamaterialer vedrørende socialt udsattes sundhedsvaner, helbred og sygelighed Mette Kildevæld Simonsen, Anne Illemann Christensen, Ulrik Hesse, Michael Davidsen, Peter Bjerregaard, Finn Diderichsen, Mette Tuxen Faber, Jens Kristoffersen og Tine Curtis Copyright Rådet for Socialt Udsatte 2007 Uddrag, herunder tabeller og figurer er tilladt mod tydelig kildeangivelse. Skrifter, der omtaler, anmelder, citerer eller henviser til nærværende rapport, bedes sendt til Rådet på nedenstående adresse. Forsidelayout: Splint, Tryk: Socialministeriet Rapporten kan rekvireres ved henvendelse til: Rådet for Socialt Udsatte Holmens Kanal København K Tlf ISBN:\n4 Forord Denne rapport, der er udarbejdet af Statens Institut for Folkesundhed for Rådet for Socialt Udsatte, har til formål at belyse den eksisterende viden om socialt udsattes sundhedsvaner, helbred og sygelighed. Rådet for Socialt Udsatte har følt sig provokeret til at tage temaet sundhed og sygelighed blandt socialt udsatte op. Af metodiske grunde er gruppen i praksis stærkt underrepræsenteret i de eksisterende nationale sundhedsundersøgelser. Dvs. der findes ikke samlet viden om gruppens sundhedsvaner, sygelighed og helbred, og hvordan disse faktorer ser ud i forhold til gennemsnits-danskerens ditto. Rådet for Socialt Udsatte har med denne rapport taget første skridt på vej mod det ambitiøse mål at belyse og komme med forslag til en væsentlig forbedring af de socialt udsattes sundhedstilstand. Rapporten indeholder en litteraturgennemgang af den eksisterende viden om sundhedsforholdene blandt de socialt udsatte og en sundhedsprofil, der er udarbejdet på baggrund af analyser af sundhedsvaner, helbred og sygelighed blandt de dårligst stillede svarpersoner fra den nationale Sundheds- og sygelighedsundersøgelse Sundhedsprofilen suppleres med analyser fra to andre eksisterende undersøgelser, henholdsvis Grønlændere i Danmark fra og Københavnernes Sundhed Litteraturgennemgang og analyse af eksisterende data er udarbejdet af Mette Kildevæld Simonsen, Ulrik Hesse, Michael Davidsen, Anne Illemann Christensen og Peter Bjerregaard fra Statens Institut for Folkesundhed (SIF) samt Finn Diderichsen, Københavns Universitet. Jens Kristoffersen og Mette Tuxen Faber, SIF, har bidraget med sammenfatning og sammenskrivning af rapporten, mens Tine Curtis har haft det overordnede ansvar for rapportens udformning. Februar 2007 Tine Curtis Programkoordinator, Statens Institut for Folkesundhed Preben Brandt Formand, Rådet for Socialt Udsatte 3\n5 Indholdsfortegnelse Sammenfatning og konklusioner for undersøgelsen...5 Om rapporten og det anvendte datamateriale...5 Litteraturgennemgangen...6 Sundhedsprofilen og de supplerende analyser...7 Konklusion...11 Litteraturgennemgang: Sundhedsvaner, helbred og sygelighed blandt socialt udsatte...13 Introduktion...15 Sundhedsvaner...19 Helbred...24 Sygelighed...29 Sammenfatning...35 Bilag A. Definitioner af socialt udsatte...36 Bilag B. Søgestrategi og metode...37 Referencer...39 Sundhedsprofil for socialt udsatte baseret på SUSY Metode og materiale...47 Sundhed og helbredsrelateret livskvalitet...50 Sundhedsadfærd...54 Sygelighed og konsekvenser af sygdom...61 Sygdomsadfærd og brug af sundhedsvæsenet...66 Aktivitetsbegrænsning på grund af sygdom...70 Sociale relationer...70 Sammenfatning...72 Udvalgte helbredsforhold for socialt udsatte grønlændere i Danmark...75 Indledning...77 Selvvurderet helbred...79 Rygning...79 Langvarig sygdom...80 Sammenfatning...80 Udvalgte helbredsforhold for socialt udsatte i København...81 Metode og materiale...83 Selvvurderet helbred...84 Langvarig sygdom...84 Psykisk velbefindende...85 Sundhedsadfærd...85 Sammenfatning\n6 Sammenfatning og konklusioner for undersøgelsen Om rapporten og det anvendte datamateriale Statens Institut for Folkesundhed har udarbejdet nærværende rapport for Rådet for Socialt Udsatte. Rapporten har til formål at belyse den eksisterende viden om socialt udsattes sundhedsvaner, helbred og sygelighed. Rapporten bygger dels på en litteraturgennemgang af den eksisterende viden vedrørende sundhedsforholdene blandt de socialt udsatte, dels på en sundhedsprofil der er udarbejdet på baggrund af nye analyser af sundhedsvaner, helbred og sygelighed blandt de dårligst stillede svarpersoner fra den nationalt repræsentative interviewundersøgelse, Sundheds- og Sygelighedsundersøgelsen 2005 (SUSY 2005), der er gennemført af Statens Institut for Folkesundhed. Sundhedsprofilen for socialt udsatte baseret på SUSY 2005 suppleres med analyser fra to andre eksisterende danske undersøgelser, henholdsvis Grønlændere i Danmark fra og Københavnernes Sundhed 2000, der er en sundhedsprofil for Københavns kommune; begge disse undersøgelser er ligeledes gennemført af Statens Institut for Folkesundhed. Undersøgelsen af grønlændere i Danmark er inddraget, fordi en synlig om end lille del af grønlændere, der lever i Danmark, er socialt udsatte. Gruppen af socialt udsatte grønlændere i Danmark vil oftest ikke indgå i større nationale spørgeskemaundersøgelser som SUSY 2005 men kan nås ved målretning af undersøgelser mod netop denne gruppe, sådan som det er gjort i undersøgelsen Grønlændere i Danmark. Analysen af sundhedsforhold blandt socialt udsatte grønlændere i Danmark supplerer således det billede af sundhedsforhold blandt socialt udsatte, der fremgår af analysen af SUSY 2005, ved at inddrage en gruppe socialt udsatte, der sandsynligvis i kun meget begrænset omfang eller slet ikke indgår i de grupper af socialt udsatte, der er defineret for analyserne af SUSY Undersøgelsen af grønlændere i Danmark indgik i en større befolkningsundersøgelse blandt grønlændere i Grønland og grønlændere i Danmark. Materialet fra undersøgelsen blandt grønlændere i Danmark er ikke tidligere blevet afrapporteret særskilt. Sundhedsprofilen baseret på SUSY 2005 suppleres endvidere med analyser af udvalgte helbredsforhold blandt to grupper af socialt udsatte borgere i København sammenlignet med de øvrige borgere i kommunen. Materialet fra den kommunale sundhedsprofil fra København er inddraget, fordi der særligt i København lever mange, der er socialt udsatte, hvorfor et repræsentativt udsnit af københavnske borgere vil inkludere et stort antal udsatte, hvilket styrker den samlede undersøgelses gyldighed. Der er ikke hverken fra Sundheds- og sygelighedsundersøgelserne eller fra den kommunale sundhedsprofil for København tidligere foretaget analyser af de dårligst stilledes helbredsforhold. 5\n7 Til at beskrive sundhedsforholdene blandt socialt udsatte i de eksisterende undersøgelser inddrages data om sundhedsvaner såsom rygning, kost, motion og alkohol. Derudover er blandt andet selvvurderet helbred, symptomer og sygdom, brugen af sundhedsvæsenet samt sociale relationer brugt til at beskrive helbred og sygelighed. Nedenstående er en kort gennemgang af de væsentligste resultater og konklusioner fra litteraturgennemgangen og de nye analyser af materialet fra de tre eksisterende undersøgelser. Litteraturgennemgangen Som led i undersøgelsen af de socialt udsattes sundhedsvaner, helbred og sygelighed er der foretaget en litteraturgennemgang omfattende rapporter og tidsskriftsartikler. Gennemgangen har primært taget udgangspunkt i den danske og nordiske litteratur, suppleret med en række internationale studier i de tilfælde, hvor der ikke har været tilsvarende danske resultater. Gruppen af socialt udsatte er i litteraturgennemgangen og i samråd med Rådet for Socialt Udsatte defineret som hjemløse, særligt udsatte stof- og alkoholmisbrugere, særligt udsatte sindslidende samt særligt udsatte inden for det prostituerede miljø. Indledningsvis i litteraturgennemgangen pointeres det, at det er meget vanskeligt at vurdere det nøjagtige antal af socialt udsatte såvel som undergrupper, der defineres som sådanne. Den eksisterende litteratur inden for områderne sundhedsvaner, helbred og sygelighed afspejler en mangelfuld viden om socialt udsatte både i Danmark og internationalt. Kun ganske få studier har beskæftiget sig med sundhedsvaner blandt de socialt udsatte i Danmark, og der findes kun ganske lidt viden om misbrug, der rækker ud over misbruget af heroin blandt stofmisbrugere og alkohol blandt alkoholikere. Danske og internationale undersøgelser, der inddrager spørgsmål om rygevaner blandt udsatte, viser, at mellem 80% og 90% af de adspurgte var rygere med et stort dagligt forbrug; svarpersonerne i de konkrete undersøgelser var henholdsvis hjemløse og prostituerede. Rygning kan dog forekomme som et mindre problem i forhold til en lang række af de andre problemer, det fører med sig at være socialt udsat. Den samme problematik kan gælde for kost, og der findes tilsvarende få studier af kostvaner blandt udsatte. Den eneste viden om danske forhold udgøres af en undersøgelse om køb af mad, der viste, at knapt halvdelen af 122 mænd på væresteder i København havde råd til at købe mad dagligt. Fra udenlandske studier fremgår det, at ernæringstilstanden blandt socialt udsatte er dårlig, karakteriseret af vitaminmangel og usund kost. Få internationale oversigtsartikler forsøger at beskrive de socialt udsattes livsstil, og de få studier, der beskæftiger sig bredt med livsstil blandt udsatte i Danmark, er mangelfulde hvad angår kostvaner og fysisk aktivitet. Hvad angår socialt udsattes helbred har en undersøgelse blandt en lille gruppe stofmisbrugere konkluderet, at disse har et dårligere selvvurderet helbred sammenlignet med den øvrige befolk- 6\n8 ning. Der findes kun få oplysninger om sociale relationer og livskvalitet blandt socialt udsatte, men udenlandske studier peger på, at ensomhed udgør et væsentligt problem for socialt udsatte, der føler sig isolerede. De udsattes relationer omfatter primært bekendtskaber i de miljøer de færdes i, sjældnere kontakt til deres børn og i nogle tilfælde kontakt til den øvrige familie. Der mangler viden om ensomhed blandt socialt udsatte i Danmark, og de få danske undersøgelser, der er lavet, rapporterer i forlængelse af de internationale fund om henholdsvis tætte relationer stofmisbrugere imellem og social isolation og udstødelse blandt en gruppe prostituerede. Litteraturgennemgangen viser, at der findes en del viden om, hvilke sygdomme prostituerede og stofmisbrugere lider af, men generelt vides meget lidt om de socialt udsattes sygelighed og hvilke faktorer, der udgør de mest alvorlige risici for den høje dødelighed i denne befolkningsgruppe. Gennemgangen af den eksisterende viden på området viser således, at socialt udsatte i forhold til den generelle befolkning har en langt større risiko for at dø tidligt. I Danmark viser en undersøgelse blandt hjemløse i København, at dødeligheden i forhold til den generelle befolkning var 3,8 gange større blandt mænd og 5,6 gange større blandt kvinder. Sundhedsstyrelsen har opgjort, at stofmisbrugere har 15 gange større risiko for at dø end personer på deres egen alder, som ikke er stofmisbrugere. På baggrund af den omfattende litteraturgennemgang kan det konkluderes, at der ikke findes større danske studier, der specifikt undersøger gruppen af socialt udsatte, og at vi derfor ved meget lidt om disse menneskers sundhedsvaner, helbred og sygelighed. De eksisterende studier, der indgår som referencer i gennemgangen, baseres primært på undergrupper blandt de socialt udsatte, for eksempel stofmisbrugere eller prostituerede, og har ikke som formål at skabe et samlet billede af sundhedsforholdene for socialt udsatte men fokuserer derimod på en enkelt eller få udvalgte helbredsindikatorer. Der er således behov for en bred sundhedsprofilundersøgelse, der inkluderer gruppen af socialt udsatte som helhed, og som muliggør sammenligning af socialt udsattes sundhedsforhold med den øvrige danske befolknings sundhedsvaner, helbred og sygelighed. Sundhedsprofilen og de supplerende analyser På baggrund af materialet fra Sundheds- og sygelighedsundersøgelsen 2005, undersøgelsen Grønlændere i Danmark og Københavns kommunes sundhedsprofil 2000 er det muligt at konstruere tilnærmede grupper, der repræsenterer udsatte og ikke-udsatte grupper. Ved at analysere materialet i forhold til en række variable inden for områderne sundhedsvaner, helbred og sygelighed er det muligt at sammenligne disse gruppers sundhedsforhold og få viden om, hvor stor forskel der er på sundhedstilstanden blandt de dårligst stillede i forhold til de øvrige svarpersoner. 7\n9 På baggrund af Sundheds- og sygelighedsundersøgelsen 2005 (SUSY-2005) er der udarbejdet en sundhedsprofil, som beskriver forekomsten og fordelingen af sundhed og sygelighed blandt de dårligst stillede svarpersoner. Det er forventeligt, at kun en meget lille del af de personer, der betragtes som socialt udsatte, kan eller vil deltage i en undersøgelse som SUSY Materialet er dog tilstrækkelig stort til, at der har kunnet identificeres nogle grupper blandt svarpersonerne, som nærmer sig definitionen på socialt udsatte. Disse grupper udgøres af personer, der har et problematisk alkoholforbrug, er psykisk svage, er socialt dårligt stillede og personer med et dårligt socialt netværk. Ud fra SUSY-2005 var det muligt at belyse forskellige dimensioner vedrørende socialt udsattes sundhed og sygelighed; sundhed og helbredsrelateret livskvalitet, sundhedsadfærd, sygelighed og konsekvenser af sygdom, sygdomsadfærd og brug af sundhedsvæsenet, aktivitetsbegrænsning på grund af sygdom og sociale relationer. Analyserne viser, at socialt udsatte og navnlig grupperne af socialt dårligt stillede og psykisk svage har større sundhedsproblemer end ikke socialt udsatte. Socialt dårligt stillede og psykisk svage angiver oftere, at de har et dårligt selvvurderet helbred, og sjældnere, at de føler sig friske nok til at gøre, hvad de har lyst til. Der er en større andel blandt socialt dårligt stillede, der ryger dagligt, er storrygere og er svært overvægtige end blandt de øvrige grupper. Endvidere er andelen, som dagligt spiser frugt, mindst blandt socialt dårligt stillede. Andelen, der gør noget for at bevare helbredet og andelen, der dagligt spiser salat/råkost, er mindst blandt personer med problematisk alkoholforbrug. Overordnet er alle grupper af socialt udsatte mere syge end ikke socialt udsatte. Socialt dårligt stillede og psykisk svage rapporterer oftere end de øvrige grupper, at de har en langvarig sygdom, en specifik sygdom eller lidelse og har været generet af gener og symptomer inden for de seneste 14 dage. Navnlig sygdommene kronisk bronkitis, diabetes, kronisk angst eller depression samt dårlige nerver eller anden psykisk lidelse rapporteres oftere blandt grupper af socialt udsatte end blandt de ikke socialt udsatte. Analyserne viser endvidere, at det for socialt udsatte såvel som for ikke socialt udsatte gælder, at ældre oftere end yngre vurderer deres helbred dårligt og oftere lider af langvarig sygdom. Udsatte kvinder er oftere end udsatte mænd hæmmet og generet af sygdom, men udsatte kvinder har, som det også er tilfældet i den øvrige befolkning, oftere end mænd en sund livsstil og gør oftere noget for at bevare eller forbedre eget helbred. På baggrund af spørgeskemaundersøgelsen blandt grønlændere i Danmark har det været muligt at beskrive en række faktorer vedrørende sundhed og sygelighed blandt socialt udsatte grønlændere i Danmark. Som udgangspunkt er der anvendt samme definition af socialt udsatte til analyserne af materialet fra grønlændere i Danmark som for SUSY 2005; dog fandtes der ikke i materialet fra grønlændere i Danmark sammenlignelige oplysninger om socialt dårligt stillede. Fordi datamaterialet i undersøgelsen Grønlændere i Danmark er væsentligt mindre end i SUSY 2005, 8\n10 har det ikke været muligt at analysere materialet specifikt for hver af grupperne af socialt udsatte. I stedet konstrueredes en samlet gruppe af socialt udsatte, der sammenlignes med de øvrige svarpersoner, det vil sige de ikke socialt udsatte. Gruppen af socialt udsatte grønlændere i Danmark er derfor defineret som en samlet gruppe af de svarpersoner, der har et problematisk alkoholforbrug, er psykisk svage eller har et dårligt socialt netværk. De supplerende analyser af materialet fra undersøgelsen blandt grønlændere i Danmark viser, at andelen af socialt udsatte blandt grønlændere i Danmark er noget højere for mænd end for kvinder, hvilket især skyldes, at flere grønlandske mænd end kvinder rapporter, at de har et problematisk alkoholforbrug. Gruppen af socialt udsatte grønlændere i Danmark svarer oftere end de ikke socialt udsatte, at de har et dårligt selvvurderet helbred og rapporterer oftere, at de har en langvarig sygdom. Andelen af rygere er høj både blandt udsatte og ikke udsatte grønlændere i Danmark. Analyserne af datamaterialet fra sundhedsprofilen for Københavns kommune baseres på en definition af socialt udsatte som henholdsvis kontanthjælpsmodtagere og førtidspensionister. Disse to grupper indgår i gruppen af socialt dårligt stillede fra SUSY 2005 analyserne, men gruppen i SUSY 2005 er dog snævrere defineret, idet der samtidig med modtagelse af kontanthjælp eller førtidspension forudsættes problemer med at betale regninger, for at de pågældende individer indgår i gruppen af socialt dårligt stillede og dermed defineres som socialt udsatte. I analyserne af materialet fra Københavns kommune sammenlignes sundhedstilstanden blandt henholdsvis kontanthjælpsmodtagere og førtidspensionister med de øvrige borgere, der har deltaget undersøgelsen. Analyserne udarbejdet på baggrund af Københavns kommunes sundhedsprofil viser, at såvel gruppen af kontanthjælpsmodtagere som gruppen af førtidspensionister adskiller sig væsentligt fra de øvrige deltagere på alle de anvendte mål for sundhed og sygelighed. Analyserne viser, at de to grupper, førtidspensionister per definition men også kontanthjælpsmodtagerne, har en meget høj forekomst af psykiske og somatiske symptomer, idet over halvdelen rapporterer, at deres helbred ikke er godt, og næsten samtlige førtidspensionister lider af en langvarig sygdom eller lidelse, mens knap halvdelen har psykiske problemer. Andelen af kontanthjælpsmodtagere og førtidspensionister med risikofyldt sundhedsadfærd, dvs. rygning, problematisk alkoholforbrug og stillesiddende fritidsaktiviteter, er højere end blandt de ikke socialt udsatte. Flere af de sygdomme, som i særlig grad er overrepræsenteret blandt socialt udsatte grupper - psykisk sygdom, bevægeapparatsygdomme og skader - har dog årsager, som ikke har med de nævnte risikofaktorer i sundhedsadfærd at gøre, dog undtaget alkohol som påvirker alle tre. Dette taler for, at den dominerende mekanisme i relationen mellem udsathed og helbred er de langvarigt aktivitetsbegrænsende sygdommes sociale og økonomiske konsekvenser. 9\n11 Diskussion af resultaterne Det har ikke været muligt at indhente samme oplysninger om socialt udsattes sundhedsvaner, helbred og sygelighed i de supplerende analyser fra Grønlændere i Danmark og fra Københavns kommunes sundhedsprofil 2000 som i Sundheds- og sygelighedsundersøgelsen 2005 (SUSY- 2005). Samtidig var spørgsmålsformuleringer i undersøgelserne ikke i alle tilfælde identiske. Data fra de tre undersøgelser er derfor ikke helt sammenlignelige. SUSY-materialet var tilstrækkeligt stort til at muliggøre analyser af en lang række oplysninger om sundhedsvaner, helbred og sygelighed, hvorved der kunne udarbejdes en egentlig sundhedsprofil for de dårligst stillede svarpersoner, mens analyserne af grønlændere i Danmark og Københavns kommunes sundhedsprofil 2000 har været begrænset til udvalgte indikatorer for sundhed og sygelighed. Analyserne af SUSY-materialet blev gennemført separat for flere grupper af socialt udsatte, mens analyserne af datamaterialet om grønlændere i Danmark blev gennemført for en samlet gruppe af socialt udsatte, og analyserne af Københavns kommunes sundhedsprofil 2000 baseredes på analyser af henholdsvis kontanthjælpsmodtagere og førtidspensionister. I alle analyser blev socialt udsatte sammenlignet med det øvrige datamateriale, de ikke socialt udsatte. Det er vigtigt at understrege, at antal og andel af socialt udsatte i de tre datamaterialer er afhængig af de valgte definitioner og ikke kan tages som udtryk for den faktiske andel af socialt udsatte i Danmark. Andelen af udsatte grønlændere med et dårligt selvvurderet helbred er væsentligt større end andelen blandt de udsatte grupper i SUSY Også blandt de ikke udsatte ses en større andel med dårligt selvvurderet helbred blandt grønlændere i Danmark end blandt de ikke udsatte i SUSY I analyserne af materialet fra København er medtaget både dårligt og nogenlunde selvvurderet helbred, hvilket ikke muliggør sammenligning med resultaterne fra de to øvrige undersøgelser. Andelen af rygere blandt grønlændere i Danmark er generelt meget høj, og både for udsatte og ikke udsatte grønlændere i Danmark er andelen højere end for de tilsvarende grupper i SUSY 2005 og i sundhedsprofilen fra København. På grund af forskellige spørgsmål og målemetoder er det ikke muligt at sammenligne andelen af udsatte med problematisk alkoholforbrug i de tre undersøgelser. Både i SUSY 2005 og sundhedsprofilen fra København har de socialt udsatte grupper oftere end ikke udsatte stillesiddende fritidsaktiviteter. Blandt de socialt udsatte grupper af psykisk svage og socialt dårligt stillede i SUSY 2005 er der en større andel end blandt udsatte grønlændere i Danmark, der angiver at have en langvarig sygdom. Langvarig sygdom blandt de to grupper af socialt udsatte defineret i det københavnske materiale ligger som forventet meget højt for førtidspensionisterne, mens andelen af kontant- 10\n12 hjælpsmodtagere med langvarig sygdom er noget lavere end i de socialt udsatte grupper, der er defineret i SUSY Hvad angår konsekvenserne af langvarig sygdom, her aktivitetsbegrænsninger i dagligdagen, ses tilsvarende andele for de udsatte i SUSY 2005 og i sundhedsprofilen fra København, og i begge undersøgelser er andelen af personer med aktivitetsbegrænsninger højere blandt socialt udsatte end blandt ikke udsatte. Samlet set viser analyserne fra både SUSY 2005, grønlændere i Danmark og Københavns kommunes sundhedsprofil en meget høj forekomst af psykiske og somatiske helbredsproblemer blandt de definerede grupper af socialt udsatte. Konklusion Litteraturgennemgangen viser, at den eksisterende viden om socialt udsattes sundhedsvaner, helbred og sygelighed i langt overvejende grad er resultatet af studier, der omhandler afgrænsede helbredsproblemer blandt særlige grupper af socialt udsatte. Der mangler således viden baseret på studier af den samlede gruppe af socialt udsatte, som kan give et bredt billede af sundheden og sygeligheden i gruppen. Analyserne af det eksisterende materiale fra de tre tidligere gennemførte danske undersøgelser viser, at de socialt udsattes sundhedsvaner og helbred er dårligere end de ikke socialt udsattes, og at de socialt udsatte oftere er syge. Dette overordnede resultatet er særligt bemærkelsesværdigt, fordi spørgeskemabaserede befolkningsundersøgelser aldrig eller kun sjældent opnår besvarelse fra personer, der er socialt udsatte. Der er til brug for analyserne konstrueret grupper af de dårligst stillede blandt svarpersonerne, men disse omfatter med stor sandsynlighed ikke de socialt udsatte, der ifølge Socialministeriets definition er personer der lever i samfundets yderkanter, personer der ofte har et dårligt helbred, der sjældent har tilknytning til arbejdsmarkedet, og som ikke drager nytte af samfundets almindelige tilbud til borgerne. Det må således forventes, at de reelt eller særligt sårbare socialt udsatte i forhold til den generelle befolkning oftere end de dårligst stillede svarpersoner i de eksisterende undersøgelser har risikofyldt sundhedsadfærd, dårligere helbred og højere sygelighed. Der er derfor behov for at gennemføre en mere målrettet sundhedsprofilundersøgelse blandt de socialt udsatte, herunder de hjemløse, stof- og alkoholmisbrugere, særligt udsatte sindslidende og dele af det prostituerede miljø. Sundhedsprofilundersøgelsen skal dels dokumentere sundhedsvaner, helbred og sygelighed blandt de socialt udsatte som samlet gruppe og i undergrupper blandt de socialt udsatte, dels gøre det muligt at sammenligne de socialt udsatte i landet med den øvrige befolkning. En sundhedsprofilundersøgelse blandt socialt udsatte må nødvendigvis 11\n13 gøre brug af særlige metoder for at opnå besvarelse fra de socialt udsatte. Spørgsmålene, der skal indgå i undersøgelsen, skal med henblik på sammenligning med den øvrige befolkning i Danmark tage udgangspunkt i de nationale sundhedsprofiler, men det er samtidig væsentligt at belyse særlige sociale eller helbredsmæssige problemstillinger, der gør sig gældende for socialt udsatte. 12\n14 Litteraturgennemgang: Sundhedsvaner, helbred og sygelighed blandt socialt udsatte December 2006 Udarbejdet af Mette Kildevæld Simonsen 13\n16 Introduktion I det følgende gives en oversigt over eksisterende viden om socialt udsattes helbred baseret på et litteraturstudie, der inkluderer tidsskriftsartikler og undersøgelsesrapporter, der afrapporterer resultater fra tidligere undersøgelser. Der er primært taget udgangspunkt i danske studier, men studier fra andre vestlige lande er inddraget i mindre omfang. Umiddelbart efter oversigten beskrives i bilag A de anvendte definitioner af socialt udsatte, mens bilag B omfatter en beskrivelse af litteraturstudiets søgestrategi og metode. At definere hvem og få overblik over hvor mange mennesker, der er socialt udsatte, kan være en næsten umulig opgave. At sætte nøjagtige tal på gruppen af socialt udsatte i Danmark er blevet kaldt Mission Impossible, da denne gruppe af mennesker er svære at registrere systematisk (1). Antallet af socialt udsatte er svær at fastslå, dels fordi ikke alle benytter sig af de offentlige tilbud, dels fordi de socialt udsatte ofte har mere end ét problem, hvilket sandsynligvis giver meget store overlap mellem de enkelte grupper af socialt udsatte (2). Registreringen af de socialt udsatte sker først, når de af den ene eller anden årsag modtager offentlige ydelser. For de hjemløse er det registreringer, der indsamles ved botilbud efter servicelovens 94. Misbrugerne og de prostituerede bliver blandt andet registreret i forbindelse med offentlige behandlingstilbud og sindslidende ved behandlingsstederne/botilbud. Socialt udsatte hjemløse, misbrugere og sindslidende benævnes af Socialministeriet som personer der lever i samfundets yderkanter, personer der ofte har et dårligt helbred, der sjældent har tilknytning til arbejdsmarkedet, og som ikke drager nytte af samfundets almindelige tilbud til borgerne. Typisk indgår disse mennesker heller ikke i familiemæssige eller andre sociale sammenhænge (2). I en rapport fra Socialministeriet vurderes det, at gruppen af socialt udsatte i Danmark i 2002 bestod af ca mennesker fordelt på følgende grupper (2): stofmisbrugere personer med et så omfattende og ødelæggende alkoholmisbrug, at de har behov for behandlingstilbud mennesker, der i løbet af året er berørt af hjemløshed, hvoraf 20% er kvinder mennesker med en behandlingskrævende sindslidelse prostituerede Videns- og Formidlingscenter for Socialt Udsatte vurderer, at tallene for de socialt udsatte fordeler sig som følgende (3): 15\n17 Der er ca stofmisbrugere i Danmark, hvoraf er hashmisbrugere. Antallet af stofmisbrugere, der er i døgnbehandling hvert år, er ca. 900, mens der er i dagbehandling danskere over 14 år har et alkoholforbrug, der er forbundet med stor risiko for helbredsskader. Heraf er socialt udsatte mennesker er i løbet af året berørt af hjemløshed, hvoraf 20% er kvinder. Ca mennesker har en behandlingskrævende sindslidelse og behov for særlige sociale tilbud. Heraf er ca mennesker både sindslidende og har et misbrug af alkohol og/eller narkotika. Der er ca prostituerede, hvor langt størstedelen er kvinder. Ca er udenlandske kvinder med overvægt fra de baltiske lande. I rapporten Redegørelse om prostitution i Danmark oplæg til en handlingsplan på prostitutionsområdet skønnes det, at der er prostituerede i Danmark, og at kvinder er gadeprostituerede. Hvorvidt gadeprostituerede tilhører en gruppe, der er mere udsat end prostituerede på eksempelvis klinikker, ved vi endnu ikke nok om (4). Videns- og Formidlingscenter for Socialt Udsatte vurderer, at der er gadeprostituerede samlet set i de større danske byer, og at minimumsantallet af personer i prostitution i er (5). Det vurderes endvidere, at ni ud af ti prostituerede er tilknyttet en massageklinik og ikke er misbrugere af hårde stoffer som heroin (6). Det betyder således, at ca. 500 af de prostituerede er misbrugere af hårde stoffer. I en rapport fra 2005 omhandlende amternes indsats for sindslidende misbrugere (sindslidende med dobbeltdiagnose) er der sat antal på denne gruppe af særligt socialt udsatte. I 2002 var voksne personer i behandling i sygehus- og distriktspsykiatrien, heraf havde en dobbeltdiagnose. Halvdelen havde en selvstændig bolig, men 11,1% boede på herberg/pensionat eller var registrerede uden bolig eller som boende på gaden (7). De meget socialt udsatte med sindslidelse (N=875) svarer altså meget godt overens med de tal, Videns og Formidlingscenteret for Socialt Udsatte er fremkommet med (N= ca ). Ifølge Sundhedsstyrelsen er der ca stofmisbrugere, heraf er ca hashmisbrugere. Hvis vi sammenholder disse tal med stofmisbrugere i behandling (N=13.316), bor ca. 12% (N=1.691) på gaden, på herberg/pensionat, er i fængsel, i støttebolig/boligfællesskab, på institutionsophold, i familiepleje eller andet. Mange af de stofmisbrugere, der befinder sig på gaden i København, og som ud over deres misbrug er præget af en høj legemlig og psykisk sygelighed, er ikke københavnere. Af de 308 CPR-nr. identificerede personer var kun 112 (36%) tilmeldt 16\n18 Københavns Kommune. Det betyder, at 2/3 af de stofmisbrugere, der opholder sig på gaden i København, er bosiddende udenfor København eller i udlandet (primært Norge og Sverige) (8). I 2005 opgav personer i Danmark, at de injicerede heroin (9). Omkring danskere modtog alkoholbehandling i 2000, heraf ca. 700 i form af døgnbehandling (10). I 1999 var der indlæggelser med diagnosen alkoholmisbrug, heraf blev indlagt på somatiske sygehusafdelinger, og blev indlagt på psykiatriske afdelinger og visse behandlingshjem (2). Som tidligere skrevet vurderes det, at der er helt op til alkoholmisbrugere, der kan betragtes som socialt udsatte (2). Blandt de op imod personer, der ifølge Socialministeriet vurderes til at være berørt af hjemløshed i løbet af et år, vil en lille gruppe høre ind under betegnelsen Posefolket, som er helt udstødte fra samfundet. De har alle en psykotisk lidelse og har ikke noget misbrug af betydning (11). Det vurderes, at denne gruppe består af ca. 150 personer på landsplan (12). Det er således uhyre svært at få et nøjagtigt tal og et konkret billede af de socialt udsatte grupper. 17\n19 Figur 1. Model for litteratursøgning Socialt udsatte i Danmark: videnskabelige rapporter, videnskabelige tidsskrifter, afhandlinger og anden litteratur (vurderes indholds- og kvalitetsmæssigt) Socialt udsatte i Skandinavien: videnskabelige rapporter, videnskabelige tidsskrifter og afhandlinger Socialt udsatte i andre vestlige lande: videnskabelige rapporter, videnskabelige tidsskrifter Sundhedsvaner: Rygning, kost, motion, alkohol, misbrugsformer/ sidemisbrug. Helbred: Helbredsrelateret livskvalitet, selvvurderet helbred, sociale relationer, ensomhed, brug af sundhedsvæsenet, social arv, bolig, holdninger til socialt udsatte i sundhedsvæsenet, mødet med behandlersystemet. Sygelighed: Sygdomme, cancer, hepatitis, infektionssygdomme (inkl. HIV og AIDS, tuberkulose), seksuelt overførte sygdomme, hudsygdomme, hjerte-karsygdomme, tandpleje, depression, skizofreni, selvmord, ulykker, overdosis, skader, forgiftninger, dødsårsager Socialt udsattes sundhedsvaner, helbred og sygelighed i en samlet konklusion 18\n20 Sundhedsvaner Følgende afsnit gennemgår resultater af studier, der undersøger rygning, kost, motion, alkohol og andet misbrug samt sundhedsvaner generelt blandt socialt udsatte. Rygning Rygning er sundhedsskadeligt, og beregninger har vist, at en ryger i gennemsnit lever ca. 7 år kortere end en ikke-ryger. Rygning er i høj grad associeret med arbejdsløshed og kort uddannelseslængde. Storrygerne findes især blandt førtidspensionisterne og de arbejdsløse (13). I en dansk undersøgelse blev 188 prostituerede fra København personligt interviewet. Deltagerne havde reageret på avisannoncer eller var blevet adspurgt på mødesteder for de prostituerede i indre København, om de ønskede at deltage. Der blev blandt andet indsamlet oplysninger om rygestatus. Det viste sig, at 87,8% af de adspurgte var rygere (14). I Sverige gennemførtes i år 2000 en pilotundersøgelse af hjemløses helbred i Stockholm (N=35). Der blev blandt andet udført fysiske undersøgelser af læger og tandlæger, samt gennemført interview- og spørgeskemaundersøgelse. Blandt 31 deltagere i undersøgelsen, der svarede på spørgsmål om rygning, svarede 30 at de var rygere. De røg i gennemsnit 16 cigaretter pr. dag (7,5-40) og havde i gennemsnit røget i 31 år (15). En undersøgelse af rygemønstre blandt voksne hjemløse i Pittsburgh, USA viste, at 69% var rygere, 16% var eksrygere og kun 15% havde aldrig røget. Til sammenligning var 21,6% af den amerikanske befolkning rygere på samme tidspunkt (16). En interviewundersøgelse blandt hjemløse i Paris fandt, at 75,5% var rygere (17), og en canadisk interviewundersøgelse fandt, at 78% blandt hjemløse var rygere (18). I et australsk studie blandt unge stofmisbrugere oplyste 98%, at de var rygere (19). Vi ved kun lidt om de særligt sårbares rygevaner. Måske spørges der ikke til rygevaner, da rygning bliver betragtet som et meget lille problem i et liv med mange alvorlige helbreds- og sociale problemer. Opmærksomheden på rygning som en ekstra helbredsrisiko er dog tilstede blandt de, der har kontakten til de socialt udsatte. Eksempelvis kan brugerne af værestedet Pegasus i København få hjælp til en sundere livsstil. Som et nyt tilbud kan brugerne nu deltage i rygeafvænningskursus to gange om året. Kurserne holdes i samarbejde med Folkesundhed København (20). 19


Byplanlægger · arkitekten.dk\nDet går stærkt i Middelfart Kommune. Store by- og anlægsprojekter er undervejs og befolkningstallet stiger. Væksten er høj og vi har gang i adskillige udviklingsprojekter, både i by og på land. Det stiller store krav til kommunens byplanlæggere, men også gode muligheder for at være med til at præge Middelfart i en spændende retning.\nVi har derfor brug for en ekstra byplanlægger, der med energi og faglig styrke vil være med til at analysere, strukturere og planlægge opgaver, der kan understøtte denne udvikling. I administrationen skal vi være på tæerne og med et højt fagligt niveau indgå i samspillet med borgere og virksomheder. Som vores nye byplanlægger kan du få afgørende betydning for den fortsat gode udvikling af byer og landsbyer og af vores borger- og virksomhedsservice på planområdet.\nDu kommer til at arbejde i et mindre team af byplanlæggere, der arbejder bredt med byudvikling og fysisk planlægning.\nGruppen er tæt knyttet til den mere overordnede strategiske planlægning i udarbejdelsen af henholdsvis planstrategi og kommuneplan, der bliver til i et bredt tværfagligt samarbejde med de øvrige kommuner i trekantsområdet.\nVi forfølger visionen ved at arbejde for at sikre de bedst mulige vilkår for kvalitet og mangfoldighed i den fysiske udvikling. Det gælder både udviklingen i byområder med høj befolknings- og erhvervsvækst, samt i landområder og mindre byer, hvor væksten er mere beskeden.\nPlangruppen beskæftiger sig med by- og områdefornyelsesprojekter i både byer og landdistrikter, og udarbejder konkrete forslag til lokalplaner, fornyelse og forskønnelse af offentlige byrum og kulturmiljøer i kommunen. Herudover arbejder vi indgående med at bevare den værdifulde byggede kulturarv i hele kommunen.\nAfdelingen er præget af en uformel, professionel tilgang til opgaverne, som løses i tæt dialog med kolleger, borgere, erhvervsliv, interessenter og selvfølgelig politikerne, som vi, pga. vores flade organisations-struktur, er tæt på. I Middelfart Kommune lægger vi stor vægt på at der er kort fra beslutning til handling.\nHos os er du med fra start til slut i processerne; Fra idé til projekt, fra beslutning til udmøntning og til færdigt resultat. Vi forventer derfor, at du kan arbejde selvstændigt og handlekraftigt, så projekter og planlægning bliver fulgt helt til dørs.\nNedenfor finder du et udpluk af de opgaver vi lige nu arbejder med:\nMidtbyplanen – Ny udviklingsplan for Middelfart Bymidte.\nKlimahavnen – Klimatilpasning gennem pladsdannelse og byudvikling\nOmrådefornyelser – Nr. Aaby og Ejby\nCirkulær økonomi – Udvikling af projekter for genanvendelse af bygningsmaterialer ved områdefornyelse og nedrivning.\nBæredygtige udviklingsplaner – udarbejdelse af udviklingsplaner for alle lokalområder i Middelfart Kommune.\nLokalplaner – mange og forskelligartede\nVi søger en alsidig byplanlægger-profil, der evner at arbejde både struktureret og kreativt med den fysiske planlægning. Du kan sætte struktur, form og retning på planarbejdet, og gennem g tværfagligt udsyn og nysgerrighed løse både de store visionære udviklingsopgaver samt de mere driftsbetonede daglige opgaver på området. En væsentlig opgave for vores kommende kollega, bliver deltagelse i udarbejdelsen af lokale udviklingsplaner, som et vigtigt indsatsområde for byrådet.\nI Middelfart er vi optaget af grønne løsninger, så det er en fordel, hvis du har interesse for grøn planlægning – dvs. er optaget af natur og klima og landskabskvalitet i planarbejdet og kan omsætte det i konkrete projekter.\nDu har en relevant akademisk uddannelse, fx arkitekt, landinspektør, planlægger, landskabsarkitekt eller ingeniør\nEr kompetent indenfor kommune- og lokalplanlægning\nDu har indsigt og erfaring i planloven og dens muligheder\nDu har lyst og evner til at styre processer med mange aktører og interessenter\nDu er udadvendt med fokus på god dialog i forhold til borgere, virksomheder, politikere og andre afdelinger og evner at arbejde i en politisk ledet organisation\nDu er optaget af at dele og få ny viden, så projekter og planer løftes\nVi tilbyder en fuldtidsstilling. Din løn og andre vilkår forhandles i henhold til overenskomst med baggrund i din uddannelse og erfaring. Tiltrædelse er den 1. august.\nDu bliver en del af en moderne arbejdsplads i Danmarks mest bæredygtige rådhus på Nytorv i Middelfart. Huset er indviet i 2017 og designet til tværgående samarbejde i åbne og lyse rammer. Sådan som vi ønsker at møde omverdenen.\nDu kan få yderligere oplysninger om stillingen hos Plan- og byggechef Anders Tang Kjærved, tlf. 88 88 48 20.\nAnsøgningsfrist er mandag den 18. juni 2018.


Innovative nyheder fra Alfa Romeo\nAlfa Romeo har udviklet et spærredifferentiale, som øger sikkerheden og giver en mere sporty køreoplevelse i forhjulstrukne biler. Indledningsvis kan man opleve systemet i Alfa GT, der som noget helt nyt i GT-programmet er udstyret med den populære 1.9 JTD-motor. GT-programmet er desuden blevet udvidet med en BlackLine-version.\nAlfa Romeo GT er til stadighed den mest solgte bil i sportscoupé-segmentet. Nu har GT-modelprogrammet været til gennemsyn hos Alfa Romeo, og det betyder bl.a., at der kommer nogle spændende nyheder til landet.\nQ2 – træk på begge forhjul\nDen største nyhed i GT-programmet er et nyt spærredifferentiale. De fleste kender nok oplevelsen af, at man i en forhjulstrukken bil på vej ud af et sving under høj fart eller i dårligt føre må lette foden fra speederen, fordi de trækkende hjul ikke har samme vejgreb. Alternativt træder ESP-systemet ind, så motorkraften bliver reduceret og bremserne aktiveret, og det giver et ryk i bilen. Men sådan behøver det ikke længere være. Takket være et nyt spærredifferentiale fra Alfa Romeo, kaldet Q2, er det nemlig slut med, at det inderste hjul mister grebet, og forenden ryger udad i svinget – i hvert fald, hvis man befinder sig i den nyeste Alfa GT 1.9 JTD, som er udstyret med det banebrydende Q2-system.\n”Med Q2 er Alfa GT blevet en endnu bedre svingkonge, og man får det absolut optimale ud af 1.9 JTD’erens kraftige moment, helt uden forstyrrende indgreb. Det betyder meget for både køreglæden og sikkerheden, at bilen trækker på begge forhjul,” siger brand manager i Fiat Automobiler Danmark, Steffen Holm.\nSystemet – et såkaldt Torsen-spærredifferentiale på forakslen – har nogle af de samme egenskaber som firehjulstræk, og det gør bilen både sikrere og mere sporty. Det giver en større sikkerhed, idet chaufføren har bedre kontrol over bilen, og det gør køreoplevelsen mere sporty, fordi man ikke behøver at sætte farten ned i et sving, men derimod kan opnå større acceleration og højere fart, uden forenden kommer ud af kontrol, så ESP-systemet er nødt til at træde ind.\nStandardudstyret i Q2-modellen tæller en række nye lækre detaljer, heriblandt specialudviklede 18” alu-fælge, aluminiums-beklædte sidespejle og kølergrill samt sportspedaler og gearknop i aluminium. Alfa GT 1.9 JTD Q2 koster 560.000 kr.\nEn anden nyhed i GT-modelprogrammet er en ny version kaldet BlackLine. Den er baseret på 2.0 JTS Lusso-versionen, hvorfra den har bl.a. læderindtræk, cruise control, ratbetjening og Bose-lydanlæg. Derudover er den blevet begunstiget med en række yderligere lækre udstyrsdetaljer. Det drejer sig om bl.a. 18” alu-fælge, aluminiumsfarvet beklædning af sidespejle og kølergrill, to slags specialdesignet læderindtræk, sportspedaler i aluminium og en let ekstra toning af bag- og sideruder. Både BlackLine- og Q2-modellen har et særligt instrumentbræt med rød grafik og hvidt lys. Prisen for GT BlackLine er 543.000 kr.


Originals - Sandaler og klipklapper | adidas DK\nadidas Originals- klipklappere sætter afslapning i højsædet\nKulturarv, tilbageblik og et dyk ned i arkiverne. Originals er retro og det bedste fra dengang – kombineret med nutidens tvist. Vis din yndlingsfarve i adidas Originals- klipklappere med farver og logo fra dit yndlings-fodboldlandshold, eller tag et vovet skridt i avantgarde looks fra et af vores designsamarbejder med velkendte artister. Konturformede fodsenge lader dine fødder plante sig trygt og godt i adidas Originals-klipklappere. Praktiske slip-on-konstruktioner gør det nemt at træde ind og ud af badesandalerne, mens de hurtigtørrende overdele sender dig fra vandkanten og videre ud i livet med komfort. Nubrede undersåler giver et godt tag i underlaget, så du kan stå fast med stil og balance. Badeland, fitnesscenter, hjemmehygge eller vandaktiviteter. Du vil få stor glæde af dine adidas Originals-klipklappere. Du bestemmer naturligvis selv, om det skal være med eller uden sokker.\nSport eller fritid: adidas Originals- klipklappere kan det hele!\nYdersåler i gummi tilpasser sig dine fødders former, mens ergonomiske udformninger og praktiske fald leder vandet væk fra fødderne. Ekstra velvære til trætte fødder. adidas Originals- klipklappere med massageknopper lader dine fødder op på ny! Bæredygtighed i hvert et skridt takket være vores innovative teknologier fra øverste hylde. adidas Originals- klipklappere er fremstillet i genanvendte materialer, som er med til at reducere emissioner og forbruget af ressourcer, så vi kan gøre jorden til et bedre sted i fremtiden. Nyd optimeret komfort i et par klipklappere med indersåle i kork. Det fleksible naturmateriale aflaster og støtter på behagelig vis. Nyd samtidig et behageligt fodmiljø, da kork både isolerer mod kulde og varme. Det er ikke kun ren afslapning iklædt et par adidas Original-klipklappere. Effektive Boost-såler sørger for returenergi, når du er på farten i dine klipklappere. Samtidig kan du nyde teknologiens veludviklede stødabsorbering, så du kan stå imod bump og stød fra hårde underlag.


Torsdag, 30 September 2010 19:17\nDS FOOD A/S har produceret højkvalitets pølser og røgvarer siden 1995\n- og kun af de bedste råvarer og efter de gamle traditioner. Ingen maskinudbenet kød, ingen kunstig røgaroma og kun naturlige krydderier.\nDS FOOD A/S med beliggenhed i Kødbyen, er et lille firma på 23 mand som producerer - Værtens bedste pølser og pålæg. Vi producerer i dag pølser og røgvarer under navnet All2Eat samt mærket 2B eaten.dk\nVores Pølser og pålæg er produceret i 99 % af tilfældene af rene danske råvarer, og vores pølser bliver KUN produceret af kæbesnitter samt udbenet bove og vi går aldrig på kompromis med vores kvalitet. Udover det kan det nævnes at DS Food har modtaget 3 ud af 4 SUPERDIPLOM i Super-Avisen i en blindsmagning, samt udtalelse fra Mik Schack, på DR 2 Hjemmeservice.\nSenest opdateret den Torsdag, 30 September 2010 19:18\nHotdogpølser, Wienerpølser, Grillpølser, Tykke Knækpølser, Frankfurter, Bockwurst, Chilipølser, Ostepølser, Hvidløgsgriller, Oxedrenge, Karrygriller, Cajungriller, Farmergriller, Grill Medister, Karry Grill Medister, Cocktail Pølser, Brunch Pølser, Ølpølser, Ølchilipølser, Chili Brunch, Bacon/Ramsløgs Medister, Æble/Timian Medister. Mulighederne for den enkelte kunde er store. Fødevarer produceres i videst mulig omfang efter kundens egen opskrifter. Det er muligt at bestille individuel vægt eller størrelse med mere.\nRøgvarer -- Her en Clubskinke ..\nCopyright © 2020 www.minidentitet.dk. Alle rettigheder reserveret.


Kvalitets støjskærme fra DAV NORDIC - Packnet\nKvalitets støjskærme fra DAV NORDIC\nStøjskærme reducerer støjbelastningen\nStøjskærme langs veje kan dæmpe udbredelsen af vejstøj og dermed reducere støjbelastningen. Støjskærme giver størst effekt ved opsætning på overordnede veje, som går igennem et forholdsvis tæt bebygget boligområde. Her får flest mennesker fordel af støjdæmpningen.\nStøjskærme kræver plads mellem vej og bebyggelse og anvendes primært på såkaldte facadeløse veje, dvs. veje hvor der ikke er sideveje eller anden direkte adgang til boligområder.\nStøjskærme – et effektivt middel\nStøjskærme er effektive til dæmpning af støj ud fra to grundlæggende fysiske parametre:\nStøjskærme består af en række produkter, hvoraf DAV NORDIC leverer og monterer produkter fra de førende producenter i såvel indland som udland.\nDet er sjældent at finde to projekter, hvor krav til design, egenskaber og størrelse er ens, og den brede produktpalette og muligheden for specialløsninger sikrer at DAV NORDIC altid kan opfylde alle ønsker og krav til støjskærmsløsninger. Dette gælder til både veje, industri, lufthavne og jernbaner.


Barn sover uroligt 2,8 år\nUrolig nattesøvn – 2,8 år\nJeg har en datter på 2 år fra maj 2012, og hun vågner op til flere gange om natten. Hvis hun ligger i sin egen seng, så vil hun have noget at drikke hver gang, hun vågner. Hun vil have at jeg skal putte med hende eller holde hende i hånden, så hun kan mærke mig.\nHun sover med en bamse og en nusseklud og bruger ikke sut. Hun vågner gerne mellem 5-10 gange på en enkelt nat, også selvom hun ligger i min seng sammen med mig, så vågner hun også.\nHun kommer i seng mellem 18.30-19.00 og selvom hun kommer tidligt i seng så kan hun sagtens sove til kl. 9-10 stykker, fordi at hun vågner så mange gange i løbet af natten. Lige for tiden har hun fået en underlig ide om, at hun gerne vil pille mig i navlen, når hun skal sove. Hvilket jeg ikke vil have, at hun skal gøre, og så begynder gråden ellers *suk*.\nDet tager rigtig hårdt på min skolegang, fordi at jeg ikke får nok søvn. Min kæreste møder på arbejde kl. 06 og er derfor meget træt, når han har sovet her. Vi diskutere rigtig meget omkring min datters søvn og er begyndt at blive uvenner over det. Og det går desværre udover min datter nogle gange, fordi vi begge er så frustreret og har mangel på søvn..\nI hendes vuggestue der sover hun fint til middag med sin bamse, de har ingen problemer med hendes søvn dernede. Jeg synes efter hånden, at jeg har prøvet det hele, men lige meget hjælper det.\nJeg har overvejet at lade hende græde sig selv i søvn, som den sidste udvej. Men det tror jeg bare ikke, at mit moderhjerte kan holde til i længden. Jeg håber inderligt at I kan hjælpe mig, da det både ødelægger min datters og min søvn, vores normale hverdag og mit forhold til min kæreste.\nNattesøvnen driller – Pige 2 år\nDejlig med trodsig datter – 2,8 år\nNattesøvnen volder kvaler – derng 3 år


Lige det, du har brug for, ude eller inde! | Gode Artikler\nHjem › Lige det, du har brug for, ude eller inde!\nArbejder du for eksempel i en børnehave, hvor du skal sidde på knæene meget, for at lege med børnene? Eller måske går du meget op i dit havearbejde, men ved hvor hårdt det er at bruge, bare et par enkelte timer i haven, når man konstant skal sidde på hug. Ved enten havearbejde, eller når du leger med børnene, eller måske endda bare skal sidde ved bordet og arbejde, er det essentielt at du kan bevæge dig frit rundt, og ikke føler dig låst fast af stolen, så du har mulighed for at udføre dit job, uden at give sig selv ryg- eller knæskader.\nLige det møbel du har brug for i dit hjem\nDu kan i din indretning, både nemt, flot og ekstremt funktionelt, mindske muligheden for ryg-eller knæskader, kommet af at sidde på hug alt meget. Det kunne for eksempel være ved at have en stol stående sammen med dine mest essentielle haveredskaber, så slipper for at kravle rundt på græsset, og overbelaste dine knæ. Her fungere stolen fantastisk, da den giver dig friheden til at bevæge dig frit rundt, og udføre dit arbejde endnu nemmere, men uden at overbelaste ryg, eller knæ! Det vigtigste for dig, når du skal fuldføre dit arbejde, enten i haven, eller ved et småt bord sammen med børnene, er fleksibilitet, og med stolen, får du det. Stolen er ydermere super komfortabel, og du får fleksibilitet, helt uden skader. Stolen vil altså passe perfekt ind i din indretning, og samtidig være super funktionel, og passe perfekt ind i dit hjem, eller på din arbejdsplads. Du kan sætte stolen alle steder i dit hjem, hvor den er mest praktisk for dig. Stolen er af elegant, smukt, minimalistisk design, der gør at den er nem for dig, at bruge in din indretning. Det er altså ikke kun en stol der gør din hverdag nemmere, det er også en stol der vil se fantastisk ud alle steder. Praktisk, elegant, og funktionel.\nRastløst barn, der har svært ved at sidde stille?\nVi ved alle hvor svært det kan være at sidde med ens barn ved bordet, og enten tegne, lægge pulsespil, eller andet der kræver at barnet sidder stille i mere end ti minutter af gangen. Her begynder børn oftest at blive rastløse, og venten begynde at vippe på stolen, rejse sig op, eller helt gå fra bordet. Hvis du kan genkende denne situation, er stolen også en super løsning for jer! Stolen gør nemlig at barnet har mulighed for at vippe, rører sig, og generelt give børn den variation i stillingen de har brug for, og den fleksibilitet de har brug for, til at kunne være ved bordet i længere tid, og koncentrere sig i længere tid.\nLige meget om du skal bruge den i haven, til en hobby, for eksempel som kunster, eller dit arbejde, eller andet du kunne komme i tanke om, kan du være helt sikker på at stolen er helt perfekt til dit formål. Kun fantasien sætter grænser, til denne stols uendelige formål. Du kan få denne stol fire hele størrelser, så du kan få de helt rigtige mål, til det du skal bruge stolen til, om så det er til børn, eller voksne.


Stoppe Internet Addiction med Windows 7 Overvågning Software\nOgså kendt som internet overforbrug eller patologisk brug af computeren, Internet addiction er blevet anerkendt som en lidelse i 2013, hvilket gør det til et problem, der kræver meget opmærksomhed. Hvis din ægtefælle, barn eller nogen andre elskede bruger alt for mange timer foran deres computere, der er en god chance for, at de har udviklet internet addiction. Hvis du er heldig, du har sikkert bemærket deres lidelse i tid til at vende det inden i de store kanoner. Så, Hvis sagen er stadig relativt nyt, hvad du behøver, er Windows 7 overvågning software.\nWindows spy software er meget nyttigt, da det giver mulighed for en tredje part til at overholde handlinger af en PC-brugere og begrænse dem. En af bedste i dagens softwaremarkedet er Micro PC Keylogger. Kombinerer funktionaliteten af en open source keylogger med af en hjemmeside og app blocker, Micro Keylogger giver dig fuld kontrol over den narkoman PC. Så, Du kan holde styr på de websteder, de besøger, e-mails og chat de sende og modtage, og apps de hjælp. Dette Windows 7 overvågning software leveres også med et screenshot opfange funktion, således at du kan også se, hvad der streames, set eller spillet på denne PC.\nSå, Hvordan hjælper Micro Keylogger? For startere, Dette open source keylogger kan hjælpe dig med at identificere, hvilke websteder misbrugeren tendens til at besøge mest. Ved hjælp af funktionen URL log, som poster websteder besøgte på Safari, Firefox og Google, Du kan finde ud af den vigtigste årsag bag din elskede ens afhængighed. For mange, Det kan være sociale medienetværk som Facebook. Ikke kun giver denne platform brugerne mulighed for at bogføre på hinandens vægge, men det kommer pakket med spil, Apps og meget mere. Ved at blokere denne hjemmeside, du vil være i stand til at tage væk den narkoman stof valg. Du kan også bruge Micro Keylogger og Windows spy software at sikre, at misbrugeren ikke er afhængige af pornografi websteder ved hjælp af funktionen screenshot capture. På den måde kan du nemt forhindre større problemer, før de opstår.\nEn anden måde denne Windows spion software kan hjælpe er ved at blokere chat apps. Mange internet narkomaner bruge timer ved hjælp af Skype eller Yahoo Messenger bare for at oprette forbindelse til deres venner og fremmede de mødes online. Bortset fra limning snak til deres pc'er, chat apps kan bruges af voldtægtsforbrydere, molesters og andre farlige mennesker at tiltrække folk næsten og derefter planlægge møder i den fysiske verden. Derfor, Hvis du vil undgå begge farer, Du skal bruge en pålidelig open source keylogger, der kan optage, hvad der bliver skrevet og modtaget. Micro Keylogger og Windows 7 Overvågning software også gør det muligt at blokere sådanne skadelige apps, så din elskede ikke ender med at bruge dem..\nTaler om apps, én type af apps, der er absolut vanedannende og skal neutraliseres af Windows 7 overvågning software er spil apps. Du selv kan have brugt timer på at spille Farmville, når det først kom ud et halvt årti siden. Men, mens du kan har rystet skal pløje og plante frø, en anden person i din familie kan være optaget med spil som Candy Crush, Planter vs. Zombier, eller massively multiplayer online (MMO) spil. En lille smule af disse er engang imellem godt, men investerer din vågne timer, energi og følelser på disse er et tegn på dybere spørgsmål og stærkere afhængighed. Derfor, du bliver nødt til at overveje at installere Windows spy software i som-sagen.\nSå, hjælpe en internet addict kæmpe tilbage og give dem en chance på livet igen med Micro Keylogger. Selvom dette kan betragtes som en form for hård kærlighed, Dette open source keylogger er dit bedste håb mod et stort problem.


'the kinfolk table' book | BESTSELLER.com\n'THE KINFOLK TABLE' BOOK\n368 ubestrøgne sider\nUdgivet af Artisan Books\nUdgivelsesdato: 15. oktober, 2013\nBemærk, at denne bog udgives på engelsk\n'The Kinfolk Table' sætter fokus på vores forhold til mad - og dem, vi deler den med. Bogen er en tredjedel kogebog, en tredjedel fortællinger og en tredjedel internationale eventyr, og The Kinfolk Table er en flot samling af 85 lækre opskrifter fordelt på over 368 sider fra kreative typer fra hele verden inklusive Brooklyn, København, Canada og det engelske landskab.\nFyldt med flotte billeder og med et design, som du kender det fra magasinet, vil bogen give dig inspiration til din næste lille sammenkomst. Vi har rejst jorden rundt, delt mad og samlet ideer fra et væld af madkunstnere som kokke, madlavere, designere, bloggere, fotografer og andre, hvoraf mange har bidraget med opskrifter til The Kinfolk Table.\nNogle af forslagene er forfriskende enkle, såsom at smide friskfangede muslinger på grillen eller at fylde en halv melon med yoghurt og honning. Andre kræver lidt mere tid og tålmodighed som ingefæris med kumquatkompot eller et perfekt tilberedt stykke kalvebov. Opskrifterne har indflydelse fra det danske, japanske, mexicanske og koreanske køkken, og der vil være friske opdateringer på klassikere som quinoaburgere med søde kartofler, couscous med kimchi eller krydret, rå chokolademousse.


Nordlyset 2. maj 2010 - Mit først nordlys i den nye solplettecyklus.\nDen nye solplettecyklus (cyklus nr. 24) startede officielt i januar 2008, men har været usædvanlig stille og kedelig frem til december 2009, hvor der endelig begyndte at komme flere solpletter og mere aktivitet på solen. Chancen for at se nordlys fra Danmark blev derfor, efter en lang pause på 3-4 år, endelig bedre.\nI de første måneder af 2010 har jeg derfor med slet skjult misundelse fuldt med på diverse internetforums, hvor nordmænd, svensker og finer har postet det ene flotte nordlysbillede efter det andet. Her i Danmark har det overskyet vintervejr derimod lagt et effektiv låg på mulighederne for at se nordlys eller også er nordlyset døet ud inden det blev mørkt nok, her i Danmark. Så det har været en frustrerende periode, hvis man gerne ville se nordlys.\nAt det til tider kan være frustrerende at have astronomi som hobby, er noget du lære at leve med, vejret kan vi jo ikke styre. Lige netop med nordlys, så vidste jeg, at chancerne for at se nordlys kun bliver bedre de næste 3 år og det derfor kun var et spørgsmål om tid, før jeg ville se mit første nordlys i cyklus 24. Og det derfor ”blot” var at væbne mig tålmodighed og holde øje med nordhimlen.\nDen 2. maj var jeg som sædvanligt i løbet af eftermiddagen inde og tjekke om der var noget aktivitet i Jordens nordlysoval NOAA - Nordlysoval og det så jo meget tillokkende ud med masser af rødt og en bred nordlysoval, hvilket indikere høj aktivitet. Desuden lød varslet på nordlysstorm for de næste 24 timer. Nordlyset havde tidligere nået at dø ud inden det blev mørkt i Danmark, så nu var det spændende om aktiviteten holdt til det blev mørkt i Danmark og om aktiviteten var høj nok til at jeg ville se noget!\nKl. 22 var jeg igen på nettet og det så rigtig lovende ud, med en bred og knaldrød nordlysoval, som nåede ned i Midtnorge og Midtsverige. Efter at have se billedet af nordlysovalen, tjekkede jeg også lige de aktuelle data fra satellitterne om variationer i jordens magnetfelt NOAA - GOES Magnetometre, her var der kraftige og hurtige udsving, hvilket lovede godt.\nDet var nok til at jeg besluttede, at selvom, at næste dag var mandag og en helt almindelig arbejdsdag, så måtte de første timer af arbejdsdagen ofres, for nordlyset var vigtigst.\nKl. 22.40 var jeg ude første gang, men der var kun lyset fra solnedgangen at se. En halv time senere tænkte jeg at det nu måtte være mørkt nok til at kunne se noget og det var det også. Langt nede i horisonten, blandet med lyset fra København, Malmø og Stege var det et jævnt glød med nogle svage søjler af lys i. Et billede bekræftede at den var god nok, nordlys!!\nDe næste 30-40 minutter fulgte jeg nordlyset, som på tidspunkter havde tydelige søjler af lys i sig. Nordlyset var hele tiden lavt på himlen, næppe mere end 10 grader over horisonten og ganske farveløst. Kun kameraet kunne fange de flotte farver som nordlyset havde, men det gør ikke så meget, for nu havde jeg set mit første nordlys i den nye solplettecyklus og jeg ved at der kommer mange flere nordlys, med tydeligere og flottere farver og med nordlysets fascinerende flakkende lys.\nDet var en god oplevelse og så gør det ikke så meget at jeg næste dag mødte et par time senere på arbejde.\nBilleder fra nordlyset d. 2. maj 2010.


Er det en Opel? Du får måske kaffen galt i halsen, men den er god nok - nu skal Opel være smart og den nye Mokka viser vejen. Den drikker både benzin, diesel og elektricitet og der er stor forskel på køreegenskaberne.\nMokka vil klæde enhver café - den er smart og smuk\nMokka viser vejen frem for genfødte Opel, og her får man næsten kaffen galt i halsen. Den bløde hat er nemlig vendt på hovedet, og er blevet lige så trendy som graffitikunst i Berlin. Men ud med badevandet er røget det særegne Opelske.\nBumb, din fod skal hæves højere end du tror, når du stiger ind i Mokka, ellers støder den i dørkarmen. Opel Mokka er nemlig en SUV, men den er mere smart end praktisk. Faktisk er den rigtig smart, og det lyder nok ikke helt som den Kadett, din morfar havde. Det er jo fordi, Opel nu om dage er fransk. Eller rettere fransk/italiensk. PSA, altså Citroen-Peugeot, ejer nemlig Opel, og PSA er for nyligt svejst sammen med Fiat, og nu hedder koncernen Stellantis.\nDen fransk/italiensk/tyske bilkoncerns planer for Opel er kort sagt, at det skal være Berlin. Mærket skal være trendy og have fat i de unge, så væk er den bløde hat, og in er baseballhatten. Designet siger det hele. Mokka er fed, især forenden, hvor fronten meget trendy er retro, og henter detaljer fra Opel Manta fra 70’erne. Ejere af førnævnte Kadett, som fx undertegnede, der lige har købt sådan en gammel veteranbil fra 1976, vil også føle sig hjemme bag ruden, når de kigger på den skarpe kant på motorhjelmen. Det er meget Opelsk.\nMen her hører fortiden, op og fremtiden begynder. Kæmpehjul, smart hat på taget som hos Opel Adam, og svungne, skarptegnede linjer. Mokka er bred, fed og tofarvet, men trods det kompakte design, så føles den lidt stor og høj. Det er ikke nogen klejn bybil, men den kører godt, ikke overraskende ret meget som Peugeot 2008, den deler platform med.\nEr du ikke til fransk?\nKan du ikke lide det lille, rat man kigger over, eller de mange ens knapper i midterkonsollen i Peugeot’en, så vælg Mokka. Den har et mere normalt interiør, men stadig moderne – med sine to skærme på hhv. ti og 12 tommer og heldigvis knapper alle de rigtige steder, som spiller smart sammen med skærmen.\nFx klimaanlægget, hvor man et sekund lige leder efter, hvordan man bestemmer, hvor luften skal ud, men et tryk på blæserdrejeknappen får mulighederne op på skærmen.\nEneste deciderede tanketorsk fra designerne er åbningen af bagklappen. Der er lavet hulning over kofangeren, lige hvor klappen åbnes, men knappen til at åbne sidder et andet sted, nemlig under kofangeren. Men det lærer man jo hurtigt.\nDer er frit valg på drivkraften. Opels Mokka nægter ikke kunderne gammeldags drivkraft fra benzin eller diesel, som så mange andre mærker, men den kommer naturligvis også som ren elbil.\nFrit valg på trædetøjet\nVi lyntestede elbilen og største benzinversion, en 130 hestes sag med ottetrins automatgear, der har samme knap som i Peugout 2008, Citroen C4 og sikkert andre i koncernen.\nPrisforskellen på de to drivmidler kan være lille – topmodellen af benzineren koster det samme som mindste elbil.\nMokkaen starter ved 214.990 kroner, men vi kører topmodellen GS-line med 130 hestes benziner og automatgear til 289.990 kroner. Mokka-e, som elbilen hedder, starter ved – ja, 289.990 kroner. Testbilen i udstyrsniveauet Ultimate, koster 10.000 kroner mere. Begge render de fra 0-100 km/t på 9,0 sekunder.\nHvor pris og fart er ens, så er der stor forskel på de to drivlinjer på vejen. Benzinversionen kører helt forudsigeligt, hvor eneste tilvænningssag, er, at den er langsom til at finde gearet og accelerere, når du lige har bremset og affjedringen virker lidt hård. Desuden kan man høre den lille tre-cylindrede ralle derude under hjelmen.\nAlt det er væk i den elektriske kaffevogn. Affjedringen er blød som nymalet kaffe, og responsen fra speederen lige efter, du har bremset, er instant, mens kabinen er dejlig stille. Fyr den over i sport, og den er decideret sjov at køre.\nAlt er således godt, og den skal nok blive en succes, fordi den er så rasende smart, rigtigt prissat og velkørende.\nMen, og der er altid et men. Mokka er faktisk ikke første bil, som PSA/Stellantis spytter ud – Den ny Opel Corsa fik den ære. Og den ligner faktisk en Opel, som de var før Mokka-tiden. Pænt konservative og kedelige, men også solide og velbyggede, så du kan krydse kontinenter og overleve generationer i dem.\nSådan føles Mokka ikke. Den nærmer sig lidt Peuguot-fælden, tæskesmarte lige når de udkommer, men efter få år virker den gammeldags, altså de går simpelthen af mode.\nStellantis holder dog stædigt fast i, at Opel er og skal være en tysk bil. Designet og udviklet i gode, gamle Russelheim, hvor Opel i sin tid blev født som en symaskine. Men altså bygget på samme CMD-platform og teknik, som de franske Peugeot 2008 og den bliver da også samlet på Stellantis Poissy plant i Île-de-France i Frankrig. De spydige ville måske tørt bemærke, at det nok havde var bedre omvendt – altså at den var designet af de flamboyante italienere eller franskmænd, og bygget i Tyskland.\nKun tiden vil jo vise, om Mokka er langtidsholdbart tysk eller en fransk lune, men lige nu er Mokka så varm, at man nærmest brænder tungen.\nOpel har ikke været tysk i 90 år\nGodt nok siger man, at Opel er tysk, men det er kun en halv sandhed. Opel startede med symaskiner i 1862, da Adam Opel åbnede butik i Rüsselsheim am Main. Hans virksomhed slog sig på cykler i 1886 og første bil kom i 1899. I 1929 blev Opel børsnoteret og haps, General Motors fra USA nuppede hovedparten. Så selv om der er blevet lavet Opel i Tyskland i 122 år, har det principielt ikke været tysk i over 90 år, da GM har siddet på flest pladser i bestyrelsen.\nEfter at have givet underskud siden 1999, overtog PSA skuden fra GM i 2017, og det blev så ændret til den sammenkogte ret, Stellantis her fra 2021. Stellantis er andenstørste bilkoncern i Europa efter Volkswagen.\nMotortype R3 turbo\nSlagvolumen 1,2 liter\nAntal HK 130 hk\nDrejningsmoment (Nm) 230 Nm ved 1750 o/m\nRækkevidde 324 km (for elbilen Mokka-e)\nForbrug EU (km/l) 16,9 km/l\nBagagerumskapacitet (l) 350 liter (310 liter for Mokka-e)\nEgenvægt (kg) 1295 kilo (1523 kilo for Mokka-e)\nTilladt anhængervægt (m./uden bremser) 1200/640 kilo\nTotal vægt (kg) 1740 kilo (2015 kilo for Mokka-e)\nPris Mokka 136 hk Aut. GS-line med udstyr: 310.490 kroner (Mokka-e 136 hk Ultimate inkl. udstyr: 312.990 kroner)


Kystsikring: "Klar til at trykke på startknappen" - sn.dk - Halsnæs Avis\nSandstranden er eroderet langs Nordkysten, hvor flere private kystsikringsanlæg er skudt op. Arkivfoto\nArtiklen: Kystsikring: "Klar til at trykke på startknappen"\nKystsikring: "Klar til at trykke på startknappen"\nHalsnæs Avis - 24. september 2020 kl. 18:57\nDet startede med et fælles håndslag mellem Nordkystens kommuner i 2014, og nu er Halsnæs Kommune klar til at trykke på startknappen til det store sandfordringsprojekt Nordkystens Fremtid, som her i kommunen skal beskytte kysten fra Kikhavn til Liseleje.\nMen de andre kommuner lader åbenbart vente på sig.\n"Vi skal beslutte, om Halsnæs Kommune skal gå videre alene med det store kystsikringsprojekt på Nordkysten. Gribskov og Helsingør kommuner, som vi ellers har samarbejdet med om al udvikling og projektering indtil nu, er ikke helt klar, men det er Halsnæs. Vi er klar til at trykke på knappen og sige ”go”, så der kan lægges sand på i vinteren 2022/23," fortæller udvalgsformand Anja Rosengreen (F) efter onsdagens møde i plan og miljøudvalget.\nEt af de springende punkter har hidtil været fordeling af udgifter til projektet, der koster 34,7 mio. kroner for den første sandfodring plus 12,5 mio. for vedligeholdelse hvert femte år.\n"Det er nu, vi skal varsle vores forventede bidragsfordeling. Der er så vidt jeg ved, bred politisk opbakning til, at det er 1. rækkes lodsejere, der skal betale. Udgiften svarer til ca. 10.000 kroner årligt pr. ejendom. Til gengæld kommer der en bred strand foran deres ejendom, som sikres mod havet, og ejendommene stiger sikkert også i værdi på den baggrund," fortæller Anja Rosengreen og tilføjer, at SF fastholder, at der bør kompenseres for ødelæggelse af havbunden, hvorfra materialet til sandfodringen kommer:\n"Det er ikke en udgift, vi kan pålægge lodsejerne, så det er vores krav for at stemme for Nordkystens Fremtid, at vi som kommune løfter den moralske forpligtelse, indtil staten forhåbentlig strammer lovgivningen på området. En mulig løsning er at sikre oprettelsen af Hunderevet, som jo netop vil etablere nye levesteder for dyr og planter i havet. Så får vi vist vejen i forhold til når man udnytter havets ressourcer, vi får et rekreativt moment mere i Halsnæs, og vi understøtter biodiversiteten."\nUdvalget har anbefalet forslaget om at fremme Nordkystens Fremtid og bl.a. varsle grundejere om den kommende fordeling, og at der først træffes endelig beslutning om betalingsmodel medio 2021 på baggrund af en høring om det konkrete kystmyndighedsprojekt, inklusiv bidragsfordelingen.\nI Halsnæs Kommune drejer det sig om en strækning på 7,5 km fra Kikhavn til Liseleje, hvor der planlægges fodring med ral og sand op til kote 2 meter.\nSagen kommer op i byrådet på et senere tidspunkt.


Tog SBB Zürich HB - Bern | Køb billige togbilletter og find togtider | Trainline\nTog fra Zürich HB til Bern\nDen gennemsnitlige tid at rejse fra Zürich HB til Bern med tog er 1t 17m over en afstand på omkring 96 km. Der kører normalt 89 tog om dagen fra Zürich HB til Bern, og billetter starter fra 47,60 €.\n89 tog om dagen\nTogtider fra Zürich HB til Bern\nTjek de næste tog, der afgår fra Zürich HB til Bern for den tir 18 maj. For den fulde togtidsplan eller for at søge efter et senere tidspunkt eller dato, klik her.\n11:38 00:56 1t 18m, 2 togskift\n00:02 00:58 56m, direkte\n00:06 01:24 1t 18m, direkte\n00:08 01:24 1t 16m, 1 togskift\n00:32 01:28 56m, direkte\n00:38 01:56 1t 18m, 2 togskift\n01:02 01:58 56m, direkte\n01:06 02:24 1t 18m, direkte\n01:08 02:24 1t 16m, 1 togskift\n01:32 02:28 56m, direkte\nBillige togbilletter fra Zürich HB til Bern\nPrisen på togbilletter fra Zürich HB til Bern starter ved 47,60 € envejs for en Standard Class-billet, hvis du bestiller på forhånd. Reservation på dagen er normalt dyrere, og prisen kan variere afhængigt af tidspunktet på dagen, ruten eller klassen.\nDe fleste af togselskaberne i Europa frigiver deres billetter omkring tre til seks måneder i forvejen, og mange af dem kan være billigere, jo tidligere du reserverer dem. Hvis du ved, hvilke datoer du vil rejse på, vil du muligvis kunne få fat i nogle billigere togbilletter fra Zürich HB til Bern.§\nVil du vide mere om din rejse fra Zürich HB til Bern? Vi har samlet nogle af vores kunders oftest stillede spørgsmål for at hjælpe dig med at planlægge din rejse.\nHvor lang tid tager toget fra Zürich HB til Bern?\nDen gennemsnitlige rejsetid med tog mellem Zürich HB og Bern er 1 time and 17 minutter, og der er ca. 89 tog om dagen. Rejsetiden kan være længere i weekender og på helligdage, så brug vores rejseplanlægger på denne side til at søge efter en specifik rejsedato.\nHvad er den hurtigste rejsetid mellem Zürich HB og Bern med tog?\nDen hurtigste rejsetid med tog fra Zürich HB til Bern er 56 minutter.\nHvor meget koster toget fra Zürich HB til Bern?\nTogbilletter fra Zürich HB til Bern starter fra kun 47,60 €, når du forudbestiller dem og er normalt dyrere, når de købes på selve rejsedagen. Priserne kan også variere, afhængigt af det tidspunkt på dagen, den rute og den klasse du bestiller.\nEr der et direkte tog fra Zürich HB til Bern?\nJa, det er muligt at rejse fra Zürich HB til Bern, uden at du behøver at skifte tog. Der er 56 direkte tog direkte tog fra Zürich HB til Bern. Der kan dog være færre direkte forbindelser tilgængelige afhængigt af den specifikke afgangsdato.\nHvornår afgår det første tog fra Zürich HB til Bern?\nDet første tog fra Zürich HB til Bern afgår kl. 11:02. Tiderne og tjenesterne kan variere i weekender og på helligdage.\nHvornår afgår det sidste tog fra Zürich HB til Bern?\nDet sidste tog fra Zürich HB til Bern afgår kl. 10:38. Tog, der afgår i de tidlige morgentimer eller meget sent om aftenen, kan være sovevogne, og tiderne og forbindelserne kan også variere i weekender og på helligdage.\nHvad er afstanden mellem Zürich HB og Bern med tog?\nTog fra Zürich HB til Bern tilbagelægger en distance på ca. 96 km under rejsen.\nMed tog, selvfølgelig. Se tog fra Bern til Zürich HB.\nOplysningerne er beregnet ud fra rutetog tjenester for Zürich HB til Bern for en typisk ugedag ved hjælp af tidsplandata for 18.05.2021. I weekender, helligdage eller andre ekstraordinære tider kan færre tjenester være ledig. Billetprisen er fundet af vores kunder på Trainline på 10.02.2020 til rejser på 10.02.2020 og til voksne billetter på økonomi, rabatkort og busrejser udelukket.


Kultgysere: 5 af de bedste og de mest oversete klassikere - VI ELSKER STREAMING\nKultgysere: 5 af de bedste og de mest oversete klassikere\nFoto: Urban Legend/YouTube\nDer findes utallige gyserfilm og endnu flere, der nu betegnes som kultklassikere – men har du kun set dem, de fleste taler om?\nHer er fem kultgysere, som du sikkert mangler at se!\nLængde: 1 time, 42 min.\nMedvirkende: Leigh McCloskey, Irene Miracle, Eleonora Giorgi m.fl.\nNår man siger ”Dario Argento”, tænker de fleste nok på Susperia, som klart også fortjener ros, men det betyder desværre at Inferno bliver overset.\nDen handler om Rose Elliot, der ved et tilfælde finder en bog skrevet af arkitekten og alkymisten Varelli. Bogen afslører hemmeligheder om De Tre Mødre, en gruppe af hekse, der virker til at skjule sig på tre forskellige steder, der blev skabt af Varelli, hvorfra de kan kaste deres skygge over verden.\nRose bliver overbevist om, at den yngste (og mest grusomme) af de tre mødre befinder sig i den bygning, hvor hun bor i. Derfra forsøger Rose og hendes bror at standse ondskaben, død og ødelæggelse.\nDet er anden film i trilogien om de tre mødre, og den er surrealistisk og skræmmende smuk – Inferno er fyldt med scener, der får kuldegysningerne til at springe frem og er klart en film, man skal se, hvis man er til Argentos andre film!\nLængde: 1 time, 17 min.\nMedvirkende: AnnaLynne McCord, Ariel Winter, Matthew Gray Gubler m.fl.\nOkay, den er ikke helt så gammel, som nogle af de andre på listen, men den har allerede opnået kultstatus inden for gyser- og horrorart-genren, fordi den simpelthen er så bizar.\n17-årige Pauline er en helt almindelig teenager. Hun går i skole, hvor hun føler sig udenfor, kæmper hårdt for at blive anerkendt af sin mor og drømmer konstant om at miste sin mødom. Hun er en lille, grå mus, der ikke siger meget og ikke står ud i en mængde … men hun er besat af at pille i sår, kød, dissekerer døde dyr for sjov og har voldsomme dagdrømme om sex, vold og kirurgi.\nDet er en artsy film med et overraskende godt koncept og plot og er lidt en blanding af tortureporn og en klassisk ”pigen udenfor” high-school fortælling, der har scener af Pauline badende i blod i et badekar mens et fantastisk soundtrack spiller.\nMedvirkende: Mark Duplass, Patrick Brice\nDet er en af de lidt nyere gysere på listen, men den er kriminelt overset. Faktisk er det gået hen og blevet lidt af en kultklassiker for de garvede gyserfans, og det er forståeligt hvorfor!\nDa en fotograf, der lider under stor pengenød, tager imod et job – der selvfølgelig ligger meget langt væk og i en by, der er omgivet af bjerge – hvor han skal filme videoer for en mands ufødte datter, begynder dagene (og klienten) at blive mere og mere bizarre.\nDet går snart op for ham, at det måske ikke handler om en kærlig fars videohilsen, men nærmere en forskruet mand med endnu flere forskruede idéer.\nLængde: 1 time, 39 min.\nMedvirkende: Jared Leto, Alicia Witt, Tara Reid, Robet Englund m.fl.\nKender du til de der vandrehistorier, der mest handler om teenagere, der bliver dræbt? Du ved, den med pigen, der ikke tænder lyset på sit kollegieværelse, fordi roomien virker til at have det hyggeligt med en gut, men vågner op til en død roomie og ”er du ikke glad for, at du ikke tændte lyset” skrevet i blod på væggen?\nDet gør denne gruppe college-elever, hvor den rolige Natalie begynder at mistænke en sindssyg morder, der forsøger at efterligne vandrehistorierne, da flere af hendes kammerater enten forsvinder eller dør på mystisk vis.\nDet er en kitsch-film, men det er virkelig blevet en kultklassiker. Blandt andet er Robert Englund med som professor, og Englund er bedre kendt som Freddy fra Nightmare on Elm Street, som føles som et lille vink til gyserfans. Der er også babyfaced Jared Leto med, godt skuespil og nogle ret kreative scener involveret, som virkelig gør den værd at se!\nLængde: 1 time, 28 min.\nMedvirkende: Vince Price, Franca Bettoia, Emma Danieli, m.fl\nHvis der er en klassiker, der er gået mange forbi, så er det altså den her. Den er baseret på bogen I Am Legend, og har du set filmen med samme navn, hvor Will Smith spiller hovedrollen, så har du en idé om plottet.\nI 1968 lever Dr. Morgan i en verden, hvor alle er blevet forvandlet til en form for vampyr-væsner af en verdensomspændende epidemi. De tåler ikke lys, frygter spejle og kan slet ikke udstå hvidløg – og de vil gerne have Morgan. Desværre for dem er Morgan en lynende intelligent mand, der hver dag står op, går ud for at jage dem, dræbe så mange han overhovedet kan og brænde kroppene, så de ikke kan vende tilbage.\nDet er lidt en anden tilgang end remaket med Will Smith, og den er simpelthen absurd overset. Den kan virkelig noget og er lidt af en diamant, der er blevet gemt væk. Desuden er Robert Price også med i andre klassiske gysere som fx House on Haunted Hill, som Netflix-serien The Haunting of Hill House er baseret på!\nLÆS OGSÅ: Min top 5 gysere på Netflix


Forskere: Staten svigter udsatte mænd | Indland | DR\nForskere: Staten svigter udsatte mænd\nMænd i krise er mere sårbare end kriseramte kvinder, siger forskere. Derfor er det både dyrt og dumt, at udsatte kvinder modtager fire gange så meget støtte som udsatte mænd.\nKriseramte mænd bliver svigtet af staten, mener flere forskere. De efterlyser politisk fokus på udsatte mænd som gruppe.\nNår projekter til socialt udsatte kvinder modtager over fire gange så mange penge i støtte som udsatte mænd, er der noget helt galt, mener en række forskere.\n- Der er tydeligvis en gammeldags og forkert opfattelse af, at det primært er kvinderne, der har sociale problemer, siger John Andersen, der er professor i sociologi på RUC.\nÅr efter år vælger folketingets partier at poste millioner af kroner i støtte til socialt udsatte kvinder, mens indsatser, der skal hjælpe udsatte mænd, modtager under en fjerdedel af samme beløb.\nDet viser en gennemgang af satspuljemidlerne fra 2011 til 2013, som DR's Undersøgende Databaseredaktion har foretaget.\nHer fremgår det, at der er givet knap 100 millioner kroner til kvindeindsatser og godt 21 millioner kroner til mandeindsatser over den tre-årige periode.\nMænd rammer bunden hårdere\nOgså i 2014 og 2015 er der givet væsentligt større beløb til kvinder end til udsatte mænd, og det får nu en række forskere til at advare mod en skævvridning.\n- Forskningen peger ret entydigt på, at mænd er mere udsatte end kvinder, siger professor John Andersen fra RUC.\nHan henviser blandt andet til, at mænd har tre gange så stor risiko for at begå selvmord som kvinder, når de møder en krise. Samtidig ender mændenes kriser ofte i endnu større kriser.\nPolitikerne burde for helvede gå ud og prioritere det her\nJohn Andersen, professor i sociologi på RUC\nDet vurderes, at 80 procent af landets hjemløse, er mænd. Cirka 800 af dem er endt på gaden efter en svær skilsmisse.\nI forvejen er mændene ikke lige så gode til at søge fællesskaber som kvinderne. Det går igen, når mændene for alvor kommer i krise.\n- De trækker sig simpelthen ud af alt. Netop derfor burde der øremærkes flere penge til mandeprojekter. Politikerne burde for helvede gå ud og prioritere det her, siger John Andersen.\nDumt og dyrt at glemme mændene\nAt kvinder i krise får mere end mændene er både ‘dumt og dyrt' ifølge chefpsykolog på Rigshospitalet, Svend Aage Madsen, der også er formand for Selskab for Mænds Sundhed.\n- Mænd i krise rammer virkelig bunden, og de koster generelt det dobbelte i samfundsomkostninger i forhold til kvinderne, siger han.\nMens en kvinde må forvente at dø tre et halvt år før gennemsnittet, når hun bliver skilt, så må skilte mænd skære syv år af deres levetid ved en skilsmisse.\nMænd i krise rammer virkelig bunden, og de koster generelt det dobbelte i samfundsomkostninger i forhold til kvinderne\nSvend Aage Madsen, chefpsykolog og formand for Selskab for Mænds Sundhed\nSamme billede går igen ved mænd med psykiske lidelser, der dør 20 år før gennemsnittet. Her dør kvinderne 10 år før.\n- Så de hårde facts siger os, at der er en god investering i at fastholde sådan noget som mandekrisecentre og ligefrem oprette flere, siger Svend Aage Madsen, der ikke er overrasket over, at netop mandekrisecentrene lige nu kæmper for at få penge til at overleve.\n- Når det ene køn kan få fire gange så meget som det andet, har man slet ikke anerkendt, at mændene også har problemer.\nJesper Trabolt var i så stor livskrise, at han var tæt på at tage sit eget liv. Hør hans historie her:\nLigestillingsforsker Anette Borchorst nævner Sverige som et eksempel på et land, hvor man fra statslig side løbende undersøger, om finansiering af indsatser mod socialt udsatte bliver fordelt ligeligt mellem kønnene.\n- I princippet burde der ifølge ligestillingsloven være stor fokus på, hvor midlerne ender. Men i realiteten ved vi stort set ingenting. Der er et kæmpestort videnshul her, siger hun.\nHun mener, at der ligger et stort ansvar hos politikerne for, at støttemidlerne bliver fordelt skævt mellem kvinder og mænd.\n- Det er vigtigt at have et samlet kønsblik på det her. Og det burde komme fra Ligestillingsministeren, men der sker næsten ingenting, siger Anette Borchorst.\nDR Nyheder forsøger at få en kommentar på kritikken fra Social- og Ligestillingsminister Manu Sareen (R), men det har indtil videre ikke været muligt.">http://mu.net.dr.dk/admin/programcard/get/?id=urn:dr:mu:programcard:54ea50746187a41118abf883\nJohn Andersen peger på, at der er en lang historik for at se kvinderne som ofre, mens mændene mest af alt ses som gerningsmænd. Dem, der gør kvinderne ondt.\n- Samtidig har kvindeorganisationerne været i gang årevis med at søge penge på denne her måde, og de er ganske simpelt bedre til det end mændene. Både fordi de har en større organisation i ryggen, men også fordi det er lettere at skabe sympati for at støtte kvinder end mænd.\nLæs også:Jesper fik hjælp på mandekrisecenter: Jeg var gået i hundene\nDR Nyheder forsøger at få en kommentar på kritikken fra Social- og Ligestillingsminister Manu Sareen (R), men det har indtil videre ikke været muligt.


Keeper klarede ærterne – Ekstra Bladet\nTirsdag d. 3. okt. 2017 - kl. 16:01 0\nKeeper klarede ærterne\nStærkt: Enligt mål var nok i opgøret\nMarcus Mortensen diskede op med den ene vilde redning efter den anden. Foto: Jens Jørgen Jørgensen\nDrengene fra Dyhrs Skole og Broskolen havde lidt forskellig optakt til deres kamp mod hinanden. Mens hjemmeholdet gennemførte en struktureret opvarmning, tog udeholdet det mere afslappet. Flere var mere optaget af deres mobiltelefoner.\nHjemmeholdet kom til kampen med en 6-0 sejr i bagagen, mens udeholdet vandt 3-2 i deres første kamp.\nSe også: TV: Stensikker på sejr\nMen da kampen var i gang viste begge hold stor gejst, og vi fik set en jævnbyrdig og afvekslende kamp.\nFørste halvleg bød ikke på så mange chancer, men udeholdet fik dog efter ni minutter fodboldens vel nok største mulighed. Holdet fik tilkendt et straffespark. Det sendte en af holdets bedste Ali Mohammed mod nederste højre hjørne med et glimrende skud.\nImidlertid havde hjemmeholdets målmand Marcus Mortensen læst skuddet, og han nåede ned og præsterede derved en flot redning. Det blev ikke den eneste gang, Marcus reddede sit hold.\nMarcus havde mange store redninger. Foto: Jens Jørgen Jørgensen\nSe også: Målfarlige sprintere\nForskellige taktiske idéer\nMan kunne se to hold, der ligesom i optakten greb tingene forskelligt an. Hjemmeholdet søgte at spille med mange afleveringer, mens udeholdet levede mere på fight. Når bolden var erobret, forsøgte de at ramme et par hurtige angribere med lange afleveringer, først og fremmest fra Ali Mohamed.\nDet gav indimellem problemer i hjemmeholdets midterforsvar, hvor de to stoppere havde svært ved at finde sammen. Men afslutninger fik vi ikke mange af i første halvleg. Foruden straffesparket havde værternes Andreas Muhtel efter 21 minutter en god mulighed skabt efter en af halvlegens få gennemspillede angreb, men han fik ikke afsluttet inden for målrammen.\nSå begge holds trænere havde noget at sige i pausen.\nUdeholdets slog de positive toner an:\n- Det går fint, vi skaber gode chancer. Pas på ikke at miste bolden i driblinger, men prøv at gøre hinanden gode.\nHjemmeholdets træner var mere kontant:\n- Find ud af det i forsvaret, spil enkelt, hold bolden på jorden, vind flere tacklinger og tilbyd jer for hinanden.\nFuld fokus. Foto: Jens Jørgen Jørgensen\nSe også: TV: Lynføring på få minutter\nDe to peptalks havde åbenbart hjulpet. I de første minutter i anden halvleg fik vi flere afslutninger i begge ender end i hele første. En af udeholdets bedste Noah Larsen sluttede et rush op ad banen med en god afslutning, der dog ikke gav mål.\nI den anden ende havde Lucas Drost et godt skud over mål. Derefter kom udeholdets Mohamed Sahmer fri, men en god blokering fra Marcus Mortensens side hindrede scoring.\nLucas Drost, der navnlig i anden halvleg viste gode ting, fik en hovedstødschance, hvor han ikke fik ordentlig ram på bolden.\nDet trak mere og mere op til en scoring. Den kom 10 minutter inde i anden halvleg. Et godt opspil af hjemmeholdet i højre side sluttede med en aflevering fra Lucas Drost på tværs af feltet, hvor Oliver Arpe kom til, og med et godt skud bragte han sit hold foran.\nSe også: TV: Udnyttede vinden bedst\nMål er nødvendige\nMålet fik begge hold til at satse endnu mere. Udeholdet for udligning og hjemmeholdet for at lukke kampen.\nDet var gæsterne, der var mest nærgående. Efter 17 minutter havde holdet en kæmpechance for 1-1, efter målmand Marcus havde halvklaret et frispark fra Noah Larsen ud på stolpen.\nI kampens døende sekunder måtte Marcus præstere en fornem dobbeltredning for at holde nullet.\nKampen sluttede med et kæmpe klumpspil foran hjemmeholdets mål, men ind kom bolden ikke, så kort efter blev fløjtet af med 1-0 til Dyhrs Skole, som i næste runde møder vinderen af kampen imellem Nymarkskolen og Osted Friskole.\nRetfærdigt eller ej. Broskolen følte nok, de burde have haft mindst uafgjort og dermed straffesparkskonkurrence, men så skal bolden altså i mål. Målmanden spiller som bekendt også med.\nHos vinderne bemærkede man foruden målmand Marcus Mads Hansen og Rasmus Langkjær på midtbanen og især i anden halvleg Lucas Drost i angrebet. Hos taberne spillede foruden Noah og Ali også Jonathan Madsen en stor kamp i forsvaret. Holdet bar dog præg af, at flere ikke spiller fodbold til daglig, ligesom kondien hos nogle kunne være bedre.\nTo af kampens bedste spillere Broskolens Ali Mohammed (t.v) og Noah Larsen. Begge spiller til daglig i FC Storebælt. Foto: Jens Jørgen Jørgensen\nSjællandmidt 21. sep. 2017 - kl. 21:29\nTV: Stensikker på sejr