Increasing Pulmonary Artery Pulsatile Flow Improves Hypoxic Pulmonary Hypertension in Piglets | Protocol (Translated to Danish)\nPulmonal arteriel hypertension (PAH) er en sygdom, der påvirker distale pulmonale arterier (PA). Disse arterier er deformeret, hvilket fører til højre ventrikel svigt. Nuværende behandlinger er begrænset. Fysiologisk, pulserende blodgennemstrømning er til skade for vaskulaturen. Som svar på vedvarende pulserende stress, fartøjer frigiver nitrogenoxid (NO) til at fremkalde vasodilatation for selvbeskyttelse. Baseret på denne observation, dette studie udviklet en protokol til at vurdere, om en kunstig lunge pulserende blodgennemstrømning kunne fremkalde en NO-afhængigt fald i lungepulsåren pres. En gruppe af smågrise blev udsat for kronisk hypoxi i 3 uger og sammenlignet med en kontrolgruppe af smågrise. En gang om ugen, smågrisene undergik ekkokardiografi til at vurdere PAH sværhedsgrad. Ved slutningen af hypoxi eksponering blev smågrisene underkastet en pulserende protokol under anvendelse af en pulserende kateter. Efter at være blevet bedøvet, og klar til kirurgi, halsvenen af pattegris blev isoleret og CAtheter blev introduceret gennem højre atrium, højre ventrikel og den pulmonære arterie, under røntgenundersøgelse kontrol. Pulmonale arterietryk (PAP) blev målt før (T0), umiddelbart efter (T1) og 30 minutter efter (T2) den pulserende protokol. Det blev påvist, at denne pulserende protokol er en sikker og effektiv fremgangsmåde til at inducere en signifikant reduktion i middel PAP via en NO-afhængig mekanisme. Disse data åbner nye muligheder for den kliniske behandling af PAH.\nPulmonal arteriel hypertension er en livstruende sygdom, der påvirker den pulmonale kar. Der er enighed på området, at en ubalance mellem en stigning i vasokonstriktorer (endothelin, serotonin) og et fald i vasodilatorer (NO, prostacyclin) bidrager til udviklingen af PAH. Over tid, dette pro-konstriktiv fænotype udvikler sig til en kompleks pro-proliferativ og anti-apoptotisk fænotype, der bidrager til udviklingen af vaskulære læsioner 1.\nLangvarig udsættelse for vasokonstriktorer fører til en signifikant og vedvarende forøgelse af [Ca2 +] i i lungepulsåren glatte muskelceller, hvilket muliggør aktivering af flere calcium-regulerede transskriptionsfaktorer, såsom NFAT 2-4, fremme PASMC proliferation og resistens over for et apoptose fænotype 5. Denne fænotype fører til pulmonale vaskulære læsioner, der bidrager til en stigning i både PA tryk og pulmonale resistance, hvilket i sidste ende fører til fatal højre hjertesvigt 6.\nI øjeblikket er der ingen behandling til rådighed, der vender PAH selv om der er flere, der forbedrer patienternes livskvalitet 7. Blandt disse behandlinger, blev virkningen af inhaleret NO-behandling påvist men på grund af dets korte halveringstid er det vanskeligt at anvende i klinisk praksis. Af denne grund har mere stabile og holdbare behandlinger blevet foretrukket, såsom prostacyclin analoger eller endothelin-receptorblokkere 7. At udvikle bedre behandlinger, er det vigtigt at forbedre og udvide kendskabet til patofysiologien af PAH.\nPulsatility er en velkendt stimulus aktiverende shear stress-induceret karudvidelse, beskytter det ikke-elastiske distale arterie fra højtryks-flow skader 8,9. I en model for PAH sekundært til aortopulmonary kirurgisk rangering, Nour et al. Påvist intrapulmonal shear stress-medieret endotelfunktion ekstraudstyr 10. Flere undersøgelser har vist, at NO, prostacyclin og ET-1-ekspression er nøje reguleret af ændringer i pulserende flow. Faktisk en moderat stigning i pulserende flow øger eNOS aktivitet og prostacyclin niveauer, som begge er reduceret i PAH. Pulserende flow modulation sandsynligvis impliceret i ætiologien af PAH og kunstigt øge den er en attraktiv og ny måde at øge NO og prostacyclin produktionen i lungekredsløbet.\nNærværende undersøgelse har til formål at vurdere virkningerne af en 10 min pulserende flow ved hjælp af en nyudviklet pulsatil kateter på hæmodynamiske målinger i en pulmonal hypertension (PH) model i smågrise i hvem hypoxi er blevet fremkaldt. Det er blevet antaget, at stigende lungepulsåren pulsatility inducerer vasorelaksation af de pulmonale arterier og derved lungearterietryk faldende.\nHøjre hjerte katheterization (RHC) er en kritisk klinisk intervention for diagnosticering og opfølgning af PAH-patienter. Mobilitet er den mest pålidelige måde at diagnosticere PAH og tillader læger at vurdere vaskulær reaktivitet 11,12 samt sygdomsprogression. Faktisk hver PAH patient gennemgår RHC flere gange. Nærværende studie i store dyr har til formål at påvise effekten og sikkerheden af pulserende katetre i vurdering og behandling af PAH under en almindelig RHC procedure. Fordi pulserende katetre er allerede tilgængelige og RHC rutinemæssigt udføres i PAH patienter, denne undersøgelse indeholder alle de oplysninger, der kræves for at kunne gennemføre kliniske forsøg hurtigt.\nBEMÆRK: Denne undersøgelse blev godkendt af Etisk komité nummer CEEA34.PB.103.12.\n1. Brug af smågrise som en dyremodel\nUdfør i to grupper (n = 6 i hver gruppe), matchet med hensyn til køn, alder (15 ± 3 måneder) og vægt (30 ± 10 kg) (kontrolgruppe og kronisk hypoxi (CH) gruppe). Hus CH gruppen i 3 uger i en hypobarisk kammer (0,4 atm), og hus kontrolgruppen i regelmæssig normobar (1 atm) betingelser.\nBrug en hypobarisk kammer bestående af en plexiglas kasse med en 2 kvadratmeter fodaftryk og en højde på 1,6 meter, som vist i figur 1.\nLøbende overvåge og opretholde en temperatur på 18 ° C og et tryk på 0,4 atm. Sørg for tilstrækkelig ventilation ved en vakuumpumpe, så en luft fornyelse på 8 m 3 pr time.\nPlacer to dyr i kammeret af den passende strøelse. Hver 48 timer, returnere trykket i boksen til normobar betingelser for halvdelenen time at rengøre i feltet, i nærvær af de to dyr, med boksen holdt closedto forhindre dem i at undslippe. Denne metode til at inducere pulmonal hypertension er blevet bredt valideret 13.\nBedøvelse af dyrene\nBedøver smågrisene med en indledende intravenøs injektion af natrium thiopental (10 mg / kg) og opretholde anæstesi ved kontinuerlig inhalation af isofluran (1,5 til 3,5%). Påfør to dråber Carbopol gel ind i pattegrisenes øjnene for at forhindre tørhed af hornhinden.\nPlacere dyrene i den venstre laterale decubitus position med forbenene bundet i en bøjet position at eksponere brystet. Rens huden med sæbe og vand og derefter barbere bruge en elektrisk barbermaskine til at fjerne enhver hår, der kunne hindre indtrængen af ultralyd gennem brystet.\nOvervåge udviklingen af PAH på langs og ikke-invasivt ved ekkokardiografi. Udføre et ekko hver uge ved anvendelse af en 3 MHz transducer. RecORD et elektrokardiogram ved at placere 3 elektroder på højre og venstre poter og på højre side af brystet.\nOptag todimensionel og M-mode billeddata i tre forskellige hændelser (længderetningen, mindre akse og apikale) ved hjælp af en-Doppler probe. Hold sonden i højre hånd og sted mellem fjerde og femte venstre interkostale rum. Bevæg sonden langsomt op og ned, dreje den til højre og venstre, indtil en god billedopløsning er opnået for de forskellige hjerte-strukturer (dvs. skillevæggen). Den akustiske vindue er lidt forskellig fra dyr til dyr afhængig af positionen af hjertet i brystet.\nOptage EKG på samme tid for hver af disse forekomster og i mindst 10 hjertecyklusser at muliggøre off-line analyse. Slutdiastoliske er defineret som det punkt i hjertecyklussen falder sammen med starten af Q-tak på EKG. Ende systole falder sammen med starten af T-bølgen.\nMåle mitral og tricuspid ventil blodgennemstrømningen med enPical view Doppler ultralyd. Placer-Doppler probe ved spidsen af manubrium sterni; prøvetagningsstedet var placeret lige over ventilen for at optage blodgennemstrømningen passage ventilen.\nOptage blodets hastighed under hjertecyklussen ved Doppler flowmetri at opnå hastigheden-integralet af blodgennemstrømningen gennem mitral og trikuspidalklapperne og aorta og pulmonal ventiler. Brug video graphics array af ultralydsundersøgelse for at gemme billeder med en ramme på 25 pr sek for at få faste billeder eller sekvens billeder leveret af ultralydsundersøgelse.\nMål dimensioner og overfladearealet af hjerte hulrum ved hjælp af måleinstrumenter og konturerne af de arealer, der foreslås af software integreret i ultralydsundersøgelse i overensstemmelse med internationale anbefalinger 14.\nMål fri vægtykkelse højre hjertekammer under diastole og systole af TM (tid-motion) optagelse i sideakse forekomst 14.\nMeasikker lungepulsåren rod diameter ved spidsen af de pulmonale ventiler på lilleaksen view 14.\nMål skillevæg og den bageste væg af den venstre ventrikel under diastole i TM bevægelse på længdesnit i begyndelsen af Q-bølger på EKG og i systole på spidsen af T-bølgen på EKG 14.\nMål den venstre ventrikulære ultimo diastoliske diametre (LVEDD) og venstre ventrikulære end-systoliske diametre (LVESD). Beregn fraktioneret forkortelse (FS) ved hjælp af formlen FS (%) = (LVEDD-LVESD) / LVEDD. Måle diameteren af aorta og overfladearealet af den højre og venstre atrium.\nFra hastigheden-integralet af mitral og tricuspid blod strømme, måle følgende: maksimale amplitude af E og A bølge, deceleration halv tid af E bølge, flow varighed, hastighed-tid indeks 14.\nFra Doppler målinger af lungepulsåren, måle følgende: maksimal hastighed, opstigning halv tid,varighed og dens integreret 14 flyde.\nVurdere venstre ventrikel lydstyrken ved hjælp af Simpson 15 metoden.\nGemme data for hver gris i en database til efterfølgende statistisk analyse af hele gruppen.\n2. Højreklik Heart kateterisation\nFør pulserende kateteranbringelse er gris anbringes i en hypobarisk kammer i 3 uger for at inducere pulmonal hypertension.\nFast dyrene i 24 timer før operation (24 timer for fast føde, 8 til 12 timer for vand).\n24 timer forud for RHC, har en veluddannet dyrlæge udføre en pre-anæstesi klinisk eksamen for at vurdere slimhinderne farve, kapillær refill tid, global lunge og hjerte funktioner ved hjælp et stetoskop og kropstemperatur ved hjælp af en rektal termometer.\nAdministrere injektioner af Midazolam (intramuskulær, 0,5 mg / kg) og morfin-hydrochlorid (intramuskulær, 0,1 mg / kg) 15 til 30 minutter før induktion of anæstesi. Gentag injektion af morfin-hydrochlorid (0,05 til 0,5 mg / kg, intramuskulært) under induktion hver 4 til 6 timer.\nAdministrere natrium thiopental (10 mg / kg, intravenøst) via en initial bolusinjektion på 5 mg / kg derefter ved delvis injektion, indtil det var effektivt. Følg dette ved taske og maske ventilation indtil endotracheal intubation.\nSmør røret med pramocaine gel. Indsæt en metal stylus ind i røret at stivne den og lette intubation processen.\nTryk på øjenlåget for at sikre dyb anæstesi. Udfør intubation ved direkte visualisering af strubehovedet, ved hjælp af en laryngoskop at hæve tungen og undgå skade på vokal ledningen. Pump slangen ballonen for at forhindre regurgitation spørgsmål.\nStyr respirationsfrekvens på 10-12 vejrtrækninger per minut; aktuelle mængde af 7-10 ml / kg, insufflation tryk på 25 til 30 cm H2O og en indåndingsfasen på 2 sek med en positiv end-ekspiratorisk tryk på 5 cm H 2 O.\nBedøver dyret med isofluran i 100% oxygen (induktion 3-5% med oxygen flow på 2 til 3 l / min, opretholdelse af 1,5-2,5% oxygen flow på 1 l / min). Påfør carbopolgel til hornhinden som i trin 1.5.1.\nIndsætte et hepariniseret kateter i den caudale auricular arterie (5 ml 0,9% saltvand tilsat 5.000 IE / ml heparin) via subkutan infusion med grønne kanyle fastgøres med en sutur søm.\nIndgyde lakteret Ringers opløsning (10-20 ml / kg / time).\nSende dyret på en lidt skrå undersøgelse tabellen. Hold hovedet hælder lidt nedad for at fremme spyt flow.\nHver 5 min, kontrollere og registrere følgende værdier på den enkelte anæstesi caserapport: slimhinder farve og kapillær refill tid, mandibular muskeltonus og øjeæblet position, miosis / mydriasis, øjenlågsreflekser.\nLøbende overvåge hjerte og respiratory sats, pulsoximetri, kropstemperatur og elektrokardiogrammer. Indsæt en arteriel introducer i den femorale arterie. Indsætte en stor kaliber 10 cm lange kateter, i den femorale arterie og overvåge systemiske blodtryk.\nOpsætning af pulserende kateter\nBEMÆRK: Denne medicinske anordning består af to katetre anbragt side om side og svejset sammen. Den distale del af den første er forbundet til en standard ballon med en diameter på 20 mm og en maksimal volumen på 5 ml. Det andet kateter muliggør indsættelse af en ledning til at lette positionering i lungepulsåren. Enheden er 750 mm lang med et indre overtryk på 0,035 og en udvendig diameter på 12 Fr.\nTil eksperimenterne, udføre pulsation med en lille Harvard 683 dyr ventilator, som anvender en aktiv vakuum til ballonen under tømning og positivt tryk under inflationen, med et volumen på 2,5 ml for hver puls. Brug helium som drivgassen om boldenoon pumpe for at forhindre gas emboli.\nOptag overfladen elektrokardiografiske tracings løbende at dokumentere eventuelle hjerterytmeforstyrrelser under protokollen. I den venstre femorale arterie, tilslutte en sensorindretning til en 20 gauge kateter, forbundet til en hæmodynamisk overvågningssystem.\nHøjre hjerte kateterisation\nVask og barbere halsen af dyret. Rens huden med en kutan antiseptisk opløsning (Betadine krat) under anvendelse af en gaze komprimere. At afgrænse operationsstedet, placere sterile forhæng rundt om højre jugularis mellem højre skulder og manubrium sterni.\nLav en 4 cm langsgående snit med steril saks halvvejs mellem den højre skulder og manubrium sterni.\nFjern forsigtigt huden og musklen lag med en pincet. Fjern derefter forsigtigt bindevævet omkring vene over en længde på cirka 5 cm. Clip den distale side for at forhindre blødning. Placer et bindemiddel wire omkring PRoximal side at være i stand til at styre venen åbning efter hemi-sektion.\nAnvendelse af en specifik lille meget skarp mejsel, sender en vene i halve på tværs. Sørg for, at kanterne af snittet er pæne. Anvendelse af tynde skum, hæve den ene kant af snittet og forsigtigt skubbe kateteret ind i den proximale side af venen. Kontrol blødning med bindemiddel wire.\nIndføre kateteret i halsvenen og successivt presse igennem den øvre hulvene, højre atrium, højre ventrikel og endelig den pulmonale arterie.\nOptag presset over 10 stabile hjertecyklusser på hver cardiac hulrum og lungepulsåren (T0). Måle cardiac blodgennemstrømning tre gange med 1 minuts intervaller.\nPositionere ballonkateteret i den pulmonale arterie under røntgenundersøgelse kontrol. Pump og punktere ballonen (pulsering) med 1 cm3 af helium. Fortsæt pulsering i 10 min. Optag pres over 10 stabile hjertecyklusser, i hvert hjerte-hulrum og pulmonal artery og måle hjertets blodgennemstrømning efter 10 min (T1).\nMåle hjertets blodgennemstrømning igen 30 minutter efter pulsatility protokollen (T2).\n3. INGEN Måling\nSlut en Douglas taske til den udåndede respiratoriske gasudledningsrør indtil den er helt fyldt. Placer det over i rør af et NO ånde analysator.\nLangsomt og konstant tvinge den udåndede luft ind i analysatoren ved at komprimere det elastiske Douglas posen. Måle posen udstrømning af flowmåleren af analysatoren til at opretholde en konstant strøm.\n4. Histologi Målinger\nUnder anæstesi, injicere 30 ml Dolethal (injicerbar løsning til eutanasi) i pulserende kateter placeret i hjertet.\nUmiddelbart efter eutanasi, åbne brystet ved at save manubrium på langs, let at flytte hjerte og hold den højre lunge. Derefter bruge dissekere saks, klippe to 2 eller 3 cm 3 prøver fra middle lap af lungen.\nSnap fryse en prøve i flydende nitrogen og opbevaret ved -80 ° C. Fastgør den anden prøve i 3,7% paraformaldehyd i 24 timer og derefter integrere i paraffin efterfølgende histologisk analyse.\nUdføre histologiske målinger som tidligere beskrevet 16. Mål PA vægtykkelse således: 2 målinger / arterie i 10 arterier / pattegris og 6 smågrise / gruppe.\nStatistisk analyse. Værdier blev udtrykt som gange ændring ± SEM.\nTil at sammenligne to midler, bruge en uparret Students t-test. At sammenligne mere end to midler, bruge en envejs ANOVA efterfulgt af en Dunns test. En p <0,05 blev betragtet som statistisk signifikant (*).\nStigende lungepulsåren Pulsatile Flow Forbedrer Induceret Kronisk Hypoksisk pulmonal hypertension i Smågrise\nFør udsætte dyr til en stigning i pulserende flow, blev ultralyd anvendes non-invasivt at kontrollere, at smågrisene havde udviklet pulmonal hypertension. Som vist i figur 2, tre uger af kronisk hypoxi induceret udvikling af pulmonal hypertension hos smågrise, kendetegnet ved en væsentlig reduktion i pulmonal accelerationstid (Doppler) og en stigning i RV hypertrofi (M-mode). Under RHC, invasive målinger af både højre ventrikels systoliske tryk (RVSP) og gennemsnitlig PA tryk bekræftede tilstedeværelsen af pulmonal hypertension hos kroniske hypoxiske smågrise over for kontrol smågrise (værdier T0) (figur 3). Diastoliske tryk i højre ventrikel var på -3 ± 1 mmHg i kontrolgruppen og -2 ± 1 i PAH-gruppen og den atriale presset var -4 ± 2 mmHg i each gruppe. Den systemiske presset var 106 ± 13 vs 95 ± 18 mmHg i kontrolgruppen vs PAH-gruppen. Pulmonal hypertension blev også bekræftet ved kvantificering af vaskulær remodellering på histologiske skiver. For at vurdere den sandsynlige terapeutiske virkning af pulserende flow på pulmonal hypertension, blev en pulserende kateter anvendes til at generere en kunstig pulserende pulmonal flow for 10 min. Som vist i figur 3 en stigning i pulserende flow for 10 min inducerede en signifikant reduktion i både RVSP og betyder PA tryk (T1-værdier) i forhold til baseline (T0-værdier). Da minutvolumen ikke blev ændret, pulsatility reducerede vaskulær lungepulsåren resistens ved 26 ± 3% i kontrolgruppen og med 41 ± 4% i PAH-gruppen. For at sikre, at faldet i PA pres blev opretholdt over tid, dyr, hvor det rigtige kateter ikke genererer yderligere pulserende flow opholdt sig i sted for en yderligere 30 min. Som vist (T2-værdier), både RVSPog gennemsnitlig PA pres fortsatte med at falde i forhold til baseline (T0 værdier). Det skal bemærkes, at systemiske vaskulære parametre ikke var påvirket af genereringen af pulsatile flow i lungepulsåren og at hverken systemisk tryk eller minutvolumen ændret sig væsentligt.\nUdåndet NO blev målt til 6 kronisk hypoxiske smågrise (T0) og 40 min efter frembringelsen af den kunstige pulsatile flow (T2). Denne foreløbige resultat, der skal bekræftes - viste en signifikant (p <0,001) forøgelse af udåndet NO fra 2 ± 1 ppm til 22 ± 8 ppm.\nEndelig pulserende flow viste ingen signifikante virkninger på cirkulerende ET-1 og 5-HT-niveauer, hvilket tyder på, at faldet i PA presset skyldes primært en stigning i NO generation.\nFigur 1: Diagram af protokollen. (A) Diagram over hypoxisk boks med det nødvendige udstyr. (B) Tidslinje af forsøget. Ekkokardiografier blev udført hver uge i 3 uger før, under og efter hypoxi. Klik her for at se en større version af dette tal.\nFigur 2: ekkokardiografi Resultater Typisk analyse målt ikke-invasivt.. (A) I løbet af de tre uger (W1, W2, W3) af kronisk hypoxi eksponering (0,4 atmosfærer), blev ændringer i hjertefrekvensen observeret som højre ventrikel hypertrofi progressivt øges (B). Desuden lungepulsåren acceleration tid (Paat) målinger (C) viste, at Paat faldt betydeligt i PAH piglETS som PAH skred frem, hvorimod ingen ændringer sket i kontrolgruppen. En ANOVA statistisk analyse tilpasset det lille antal berørte blev udført dyr (* p <0,05, ** p <0,005; *** p <0,001). Klik her for at se en større version af dette tal.\nFigur 3:. Pulmonær Tryk blev Reversed Efter pulsatile Kateter eksponering (A) Smågrise blev udsat for pulserende kateterisation i 10 min. Betyde lungearterietryk blev (PAPcm H2O) evalueret før (T0), umiddelbart efter (T1), og 30 minutter efter pulsering (T2). Hver gang blev trykket målt over 10 stabile hjertecyklusser for at opnå en repræsentativ værdi for resultaterne. (B) Vaskulære REMOD Eling blev kvantificeret, og blev øget i PAH smågrise sammenlignet med kontrol smågrise. En ANOVA statistisk analyse tilpasset den lille antal berørte udførtes dyr (* p <0,05; ** p <0,005; *** p <0,001).\nFigur 4: Pulserende Katetre ændrede ikke Hæmodynamiske parametre Den systemiske systoliske tryk (A) og minutvolumen (B) blev evalueret i PAH og kontrol smågrise før, under og efter pulsatile protokollen.. Ingen signifikant forskel blev observeret mellem grupperne og de forskellige tidspunkter. (C) Systolisk pulmonale tryk blev målt (mmHg) ved højre kateterisering ved T0, T1 og T2. En ANOVA statistisk analyse tilpasset den lille antal berørte udførtes dyr (* p <0,05; ** p <0,005; *** p <0,001).ww.jove.com/files/ftp_upload/52571/52571fig4large.jpg "target =" _ blank "> Klik her for at se en større version af dette tal.\nFor første gang, er det blevet vist, at ændringer i pulmonal pulserende flow kausalt er relateret til udviklingen af PAH sekundært til kronisk hypoksisk eksponering. Denne translationel tilgang giver dokumentation for, at fremkalde en kunstig stigning i pulmonal pulserende flow ved hjælp af et specielt designet kateter forbedrer pulmonal hypertension, formentlig ved at øge NO generation.\nDisse fund er ikke kun originale, de er også af stor terapeutisk interesse, hvilket viser, at endogen NO-produktion kan stimuleres mekanisk og sikkert inden lungekredsløbet uden at påvirke systemiske funktioner. Undersøgelsen design er i overensstemmelse med de nyeste prækliniske forskning henstillinger i pulmonal hypertension, som for nylig har anbefalet tests på store dyr, inden der vedtages nye metoder i klinikker. Den translationelle potentiale af disse fund er meget høj.\nMen den patofysiologiskemekanisme af PAH ikke er unik. Klassificering af PAH skelner mellem fem forskellige grupper. Gruppe tre repræsenterer medial hypertrofi sekundært til kronisk hypoxi. Selv om det kan indgå i denne gruppe, er modellen ikke perfekt repræsenterer menneskelig PAH. Menneskelig PAH sekundært til kronisk hypoxi er primært knyttet til kronisk bronkitis, hvor læsioner i bronkierne og pulmonal parenkym fremkalde perifere pulmonal-til-systemiske shunts. Disse shunts inducerer hypoxæmi via en mekanisme forskellig fra den, der anvendes i modellen. Her er modellen tættere på livet i stor højde end lungesygdom. Men de kardiale hæmodynamik i modellen er tæt på dem, i mennesker: samme puls, samme slagvolumen og samme pulmonal tryk.\nEn tidligere undersøgelse af Nour et al. Demonstrerede koronar 17 og pulmonale cirkulation 10 vasodilation sekundært til pulsering. Deres model af PAH var en aortopulmonary shunt. Aortopulmonary sjagter øge blodgennemstrømningen i lungepulsåren. Det er vores opfattelse, at placere en ballon i lungepulsåren skaber en hindring for retten ventrikelejektion der kunne forstyrre faldet i pulmonal pres observeret i deres eksperiment. Det er grunden til, at en model af PAH blev valgt, som ikke påvirker minutvolumen. Stedet hjertets blodgennemstrømning forbliver konstant i hele eksperiment.\nDesuden deres forsøgsbetingelser er helt anderledes, da brystet af dyret åbnes kirurgisk under påføring af pulsatility, som ændrer den normale ventilation og pulmonale cirkulation. Det er derfor vanskeligt at sammenligne de to eksperimenter.\nMekanismen via hvilken pulsatility nedsætter PAH er ikke påvist. Den undersøgelse, som Nour viste en stigning i e-NOS, mens vi viste en stigning i udåndet NO. Disse to konklusioner er stærkt tyder på en rolle plaYED af NO i mekanismen PAH reduktion. Men andre mediatorer kan være involveret 18. Det ville være nyttigt at foretage yderligere undersøgelser for at undersøge de involverede i pulsering-induceret vasodilatation biomarkører.\nINGEN levering er blevet rapporteret som værende gavnlig for PAH patienter 19-21. NO har dog en meget kort halveringstid og dets anvendelse til behandling af patienter indebærer derfor en kompliceret procedure. Desuden skal mere klart demonstreret frigivelse af NO sekundært til pulserende flow. Stigningen i eNOS og den systemiske vasodilatation observeret i undersøgelsen foretaget af Nour, men ikke i undersøgelsen tyder på, at det er nødvendigt at foretage yderligere undersøgelser undersøger NO frigivelse induceret af pulsatility og dens rolle i vasodilatation. Dette er en anden grund til, at NO-terapi endnu ikke anvendes i klinisk praksis.\nHøjre hjerte kateterisering er en standard procedure, der anvendes til at vurdere sværhedsgraden af tilstanden og overvåge patient behandling 16,18. Det ville være helt muligt at anvende pulserende katetre i stedet for regelmæssige katetre. Dette vil ikke kræve yderligere procedurer og kan bruges til at vurdere sværhedsgraden af PAH samt til behandling af patienter og forbedre deres tilstand. En anden fordel ved denne teknik er, at det har få, om nogen, toksiske virkninger. Da disse enheder inducerer NO generation via en fysiologisk proces, enhver negativ interaktion med andre behandlinger er usandsynlig. Derfor kunne pulserende katetre hurtigt og sikkert anvendes i patienter, der kræver løbende behandling.\nSelvom roman, resultaterne af denne undersøgelse bekræfter tidligere observationer foretaget i venstre hjertesvigt patienter, som udviklede sekundær pulmonal hypertension. Faktisk patienter med pulmonal hypertension forbundet med kronisk hjerteinsufficiens har en betydelig risiko for sygelighed og død efter hjertetransplantationer. Torre-Amione et al. 22 observerede thpå patienter, der fik en pulserende venstre ventrikel hjælpe enhed havde et signifikant fald i pulmonal pres, så de kan kvalificere sig til hjertetransplantationer. Selvom det ikke er undersøgt i undersøgelsen, kunne NO-frigivelse sandsynligvis forklare forbedringen i pulmonal tryk, som i denne undersøgelse. Denne undersøgelse ikke blot bekræfter tidligere resultater, men foreslår, at der også bør undersøges brugen af pulserende katetre i venstre hjertesvigt patienter, som udvikler sekundær pulmonal hypertension af høj klinisk betydning.\nTrods meget lovende, denne undersøgelse har flere begrænsninger. For det første er effekten af denne anordning kun blevet testet med en model af pulmonal hypertension. I øjeblikket er der meget få store dyr pulmonal hypertension modeller 23. Det er vigtigt at udvikle nye modeller. I lyset af resultaterne af Torre-Amione et al. 22 vedrørende sekundær pulmonal hypertension, en pulmonal hypertension model associated med venstre hjertesvigt ville være af stor terapeutisk interesse. Effekten af pulserende katetre på NO frigivelse blev estimeret ved at måle udåndet NO og ikke direkte via NO cirkulerer i PA. Ozkan et al. 24 har vist, at udåndet NO er en god indikator for mængden af NO i PA cirkulation. Faktisk i deres undersøgelse, viste de, at udåndet NO faldt i PAH patienter vs. kontroller, og at stimulere NO generation i PA hjælp epoprostenol blev afspejlet i den udåndede NO. Det betyder, at udåndet NO måling er en gyldig metode til at estimere NO niveauer cirkulerer i PA. Denne undersøgelse målte også PA tryk over 30 minutter, men de langsigtede virkninger (uger, måneder og år) er ikke undersøgt. Deling af denne teknik vil tillade andre hold til at teste forskellige protokoller (dvs. kombinationer med andre behandlinger), analysere fordele og måske opdage bivirkninger. Frem for alt er det håbet, at denne undersøgelse kan føre tilhurtig og sikker brug af enheden i PAH patienter menneskelige.


Alt det bedste i juni | Liebhaverboligen\nLiebhaverboligen har taget pulsen på en række spændende oplevelser, der kan være med til at gøre din juni lidt sjovere.\nVi er mange, der har glædet os til at komme på museum og opleve spændende kunst efter mange uger hjemme. Fra den 9. juni inviterer ARKEN publikum ind i kunstens dyrerige, fyldt med skønne, sælsomme og utrolige skabninger. Museets store særudstilling, Dyr i kunsten, viser værker af mere end 30 internationale kunstnere, der med humor, vid og bid går i kødet på vores forhold til dyrene. Udstillingen udforsker, hvordan vi mennesker bruger, ser på, taler om og menneskeliggør dyr, og kommer med mangfoldige bud på, hvordan vi forstår os selv gennem andre dyrearter.\nFoto: Guillaume Ziccarelli. Courtesy kunstneren & Perrotin.\nTag med tilbage til 1960’ernes New York, hvor byen er i rivende udvikling. Nyd udsigten fra Empire State Building, gå en tur igennem Central Park eller nyd Times Square. I Ticket to Ride: New York skal I på sightseeing på Manhattan og besøge så mange af de forskellige seværdigheder som muligt. På din tur må du trække to kort, enten et rutekort eller et taxikort. Du bruger taxikortene til at placere dine taxier og på den måde forbinde de forskellige ruter og lave point. Spillet fortsætter indtil én spiller kun har to biler tilbage, hvorefter hver spiller tager en sidste tur.\nPlus: Kender du allerede klassikeren Ticket to Ride, ved du, at det er et vildt sjovt spil for hele familien. New York-udgaven er absolut ingen undtagelse. I tider, hvor vi kun kan drømme om lange rejser, giver spillet en dejlig følelse af at komme på eventyr i en spændende storby.\nMinus: Denne version er mindre og mere enkel end det originale Ticket to Ride. Det tager kun ca. 15 minutter at gennemføre et spil, og da det er rigtigt sjovt, er det ærgerligt, at det er så hurtigt overstået.\nDer er fodspor overalt\nBørnebogen Her gik Victoria er en poetisk og smuk bog om at miste en, man elsker. Gennem årets tolv måneder erindrer en lille pige sin mor og fortæller om de spor, hun efterlod sig. Kirsebærtræet i haven, forældrene plantede da de blev gift, pokalen, som moren vandt i en fodboldturnering, og navnet, hun ridsede i bordet på skolen. Små minder om morens liv, pigen gør sig tanker om og mærker sin ensomhed, kærlighed og sorg igennem. Forfatteren Glenn Ringtved og illustrator Charlotte Pardi har tidligere udgivet den prisvindende billedbog Græd blot hjerte, der også omhandler døden og sorgen. I bogen om Victoria lykkes de igen med at formidle de svære emner på en omsorgsfuld og usentimental måde, der rammer i hjertekulen hos både børn og voksne.\nDet kan være ufatteligt svært at forholde sig til sorgen og savnet, især når døden alt for tidligt tager dem vi elsker fra os. Bogen hjælper os med at rumme savnet og er samtidigt meget livsbekræftende. Den enkle tekst og de stemningsfulde illustrationer gør bogen til en helt særlig oplevelse.\nMinus: Bogen er fantastisk rørende, og det kan derfor være en god idé selv at læse den igennem, inden man deler den med sine børn.\nBlokhavn i biografen\nDen nye satiriske animationsfilm Blokhavn er skabt af kunstnerkollektivet og YouTube-fænomenet Gigis. Blokhavn er Gigis første spillefilm, som de både har skrevet, instrueret og animeret, mens nogle af landets største artister anført af Gilli, Burhan G og Kewan står bag filmens soundtrack. Filmen handler om Ali og hans bedste venner, der bor i ghettoområdet Blokhavn. De går i 8. klasse på den lokale skole, der er udråbt til den værste skole i Danmark. Ali hader alt ved skolen på nær tre ting: sine venner, Yasmina fra parallelklassen og lærerinden Gertrud. Da det en dag bliver meldt ud, at skolen skal lukke, går det op for Ali, at han risikerer at miste alt: Vennerne må nu holde sammen, men deres umulige redningsaktion går desværre langt fra som planlagt …\nForventet premiere den 25. juni 2020.\nI 2014 startede de passionerede stiftere bag Frankly Juice en lille virksomhed op, med ønsket om at lave helt friske og ærlige produkter – deraf navnet Frankly. Med tiden er sortimentet blevet større, men målet om kompromisløs kvalitet er stadig det samme. De 100 % økologiske og koldpressede juicer er alle presset i Danmark af friske råvarer, uden nogen former for tilsætningsstoffer. Prøv for eksempel BOOST-kassen, der består af 16 blandede juicer presset af grøntsager og frugter, samt tre store blandede flasker med farverige ingefærshots. BOOST-kassen kan bestilles online og bliver bragt direkte til din dør. På alle måder et nemt og ligetil koncept.\nPlus: Der er i dag mange firmaer, der tilbyder friskpresset juice. Men ingen smager så suverænt som Frankly Juice. Selvom juicerne er proppet med sager som spinat, hvedegræs og gurkemeje, så smager de alle utroligt lækkert. Og det er rart, når man ikke skal drikke noget alene for sundhedens skyld, men ikke kan lade være, bare fordi det er ualmindeligt lækkert.\nMinus: I disse tider er det særligt vigtigt at støtte små virksomheder, vi gerne ser trives efter krisen også. Hvis du synes en stor juicepakke er for meget, kan du nøjes med at købe en enkelt juice i dit lokale supermarked.\nhttps://www.liebhaverboligen.dk/wp-content/uploads/2020/06/FET_DetBedsteiJuni_v_book-copy.jpg 559 559 Liselotte Nielsen https://www.liebhaverboligen.dk/wp-content/uploads/2020/10/logo2-trans2.png Liselotte Nielsen2020-06-08 15:35:452020-09-07 15:37:22Alt det bedste i juni


Spørgsmål omkring membranen\nBillig-Scooter.dk Billig-Scooter.dk 2-takter Spørgsmål omkring membranen\nSå er jeg tilbage med spørgsmål!\nJeg har en Keeway F-act hvilket kører omkring de 60 nu. Jeg har indtil videre fjernet skiven, plumben og blindrøret.\nJeg har læst lidt omkring, at membranen skulle være en begrænsning, og ville give noget til optrækket. Jeg er ikke det store scooter geni, så har ingen ide hvor jeg finder denne membran. Er det nogen der har lyst til at hjælpe mig lidt her? (Ville være fedt hvis der var nogle med billeder.)\nHvis der er nogen der tror jeg har andre begræsninger, så må I gerne råbe højt.\nLad mig gøre det klart så: Membranen er IKKE en begrænsning i sig selv, men i nogle tilfælde sidder der en begrænsning i membranen.\nJonash Skrev: Lad mig gøre det klart så: Membranen er IKKE en begrænsning i sig selv, men i nogle tilfælde sidder der en begrænsning i membranen.\nOkay, hvor kan jeg finde denne begrænsning så ?\nDe fleste membran begrænsninger er en lille skrue, typisk torx, som sidder ovenpå toppen af membranen. Skru din studs fri, og du kan tage din membran op. Begrænsningen er ikke usynlig, så du er ikke i tvivl hvis den er der.\nJonash Skrev: De fleste membran begrænsninger er en lille skrue, typisk torx, som sidder ovenpå toppen af membranen. Skru din studs fri, og du kan tage din membran op. Begrænsningen er ikke usynlig, så du er ikke i tvivl hvis den er der.\nHvor finder jeg studsen?\nKav Skrev: Hvor finder jeg studsen?\nSpørgsmål: Efter jeg har taget plumben ud, så har min scooter fået et bedre optræk. Den kører mega godt i starten, men efter noget tid så føles det som om den bliver lidt langsommere. Hvordan kan det være?\nFøles det som om den er langsommere, eller kan du se det? Der er en forskel, når man vænner sig til det føles det tit langsommere :-)\nDin studs, er den som din karburator går ind i (sender benzinen igennem ned til din cylinder med). Det går fra Benzintank-karburator-studs-membran-krumtapshuset-cylinder/stempel (jeg er rimelig træt, så der er sikkert en fejl et sted, men folk plejer ikke at være blege for at rette\nHvis du ikke ved hvor studsen er, ville jeg bede en mekaniker eller en ven om at hjælpe dig. Så skal du nok ikke rode med membran =)


Support - Kronborg Sikring\nVagt & support 24 timer i døgnet.\nKronborg Sikrings support og service sikrer dig hurtig hjælp ved sikringsproblemer hele døgnet.\nVi er at træffe 24 timer i døgnet. Højeste prioritet hos Kronborg Sikring har de kunder, som har en\nservicekontrakt med 2 timers tilkaldegaranti – vi er der senest to timer efter rekvirering.\nSåfremt De ikke på nuværende tidspunkt har en serviceaftale, kontakt os venligst for at få et tilbud.\nVideo / Betjening af gitre, jalousier & brandgardiner\nBetjening af rullegitter og rullejalousi\nBetjening af brandgardin EI(2)60\nDownload el-diagrammer for tilslutning. Finder du ikke, hvad du søger, eller har du brug for hjælp – så ring på\n+45 7022 7044 eller kontakt Lars Rasmussen på e-mail lars@kronborg-sikring.dk.\nrelæbox med 2\nrelæbox med 3\nTilslutning af brandjalousi\nVi har GPS-tracking på alle vores servicebiler, så du kan følge med i, om vi er på vej til dig.\nVores dygtige team hjælper dig med din næste sikringsløsning.\nSe hvad der sker ved Kronborg


Effektiv hjælp til lavere priser | Mit Østerbro\nMindre virksomheder kan have svært ved at opnå rabatter og besparelser i samme grad som større eller statslige virksomheder. Og hvad gør man så, hvis man gerne vil opnå samme store indkøbsfordele? Man bliver medlem af Indkøbsnetværket, der er et netværk for mindre og mellemstore virksomheder, som ønsker at spare tid og penge ved at være med i et indkøbsfællesskab: Køb som du plejer, blot under en bedre indkøbsaftale. Det består i dag af mere end 3.000 virksomheder og er i en rivende vækst.\nFordelene ved Indkøbsnetværket er, at det giver volumen og en god mulighed for at opnå store rabatter hos leverandørerne. ”De indkøbs-ansvarlige hos vores medlemmer kan spare både tid og penge, når de lader os stå for at forhandle aftalerne. Ved at overlade arbejdet til os behøver medlemmerne ikke at bruge ressourcer på at finde de gode tilbud på Google, Pricerunner eller lignende. Prisanalyser tager tid! I stedet er det os, der forhandler priserne, og dermed kan de være trygge ved, at de får deres indkøb til de bedste priser. Vi fokuserer på ikke-strategiske indkøb, det vil sige primært på hverdagsprodukter, som virksomhederne sjældent har en specialviden om,” siger Susanne Bonfils, partner og indkøbsrådgiver i Indkøbsnetværket.\nNetværket udvælger typisk leverandører, hvor de mener, at kvaliteten er 100% i orden, og som kan tilbyde medlemmerne ordentlige priser. ”Vi har ikke et utal af leverandører, men satser i stedet på udvalgte leverandører, der opererer inden for områder, som vi synes er væsentlige for vores medlemmer. Et stort og vigtigt område er f.eks. energi, som mange virksomheder bruger mange penge på. Her kan vores aftaler sikre store fordele for virksomhederne, da vi har en stor viden om området og på en effektiv måde skaffer de gode aftaler,” pointerer Susanne Bonfils.\nIndkøbsnetværket består lige nu af 15 konsulenter fordelt over hele landet med flere på vej. Hvis en konsulent i eksempelvis København har en god forbindelse i Skagen, så er det den københavnske konsulent, der står for kontakten. ”Men at vi sidder spredt ud over hele landet, giver flere fordele i forhold til, hvordan vi griber opgaverne an. Hvis der er behov for et lokalt møde, kan vi altid stille med en lokal konsulent. Det giver fleksibilitet.” siger Susanne Bonfils.\nIndkøbsnetværket har hovedkvarter på Islands Brygge 26 sammen med SMVDanmark, der arbejder for små og mellemstore virksomheder. Direktør Steen Egsdal stiftede Indkøbsnetværket, og var inden da manden bag Dansk Indkøb. Han har arbejdet med indkøb i 20 år og kender branchen indgående. Susanne Bonfils har siddet med i ejerkredsen siden september 2020, fordi hun synes, ideen og konceptet bag Indkøbsnetværket er den helt rigtige. ”Vi er fem medejere og alle konsulenter i netværket har sit eget cvr nummer. Jeg har tidligere arbejdet meget med effektivitet, og effek-tivisering har altid været en del af mit arbejds-dna. Jeg bliver ret stædig, når jeg kan se, at virksomheder ikke går den hurtige vej fra A til B, eller hvis noget kan handles under en bedre aftale. Derfor har jeg det meget fint med at beskæftige mig med de ting, Indkøbsnetværket står for. I bund og grund handler det om effektivisering og penge lige ned på bundlinjen.”\nDet får du som medlem af Indkøbsnetværket\nHjælp til at gøre virksomhedens- forretning mere effektiv,\nnår Indkøbsnetværket indgår indkøbsaftalerne\nDygtige og troværdige forhandlere til at indgå aftaler\nPersonlig indkøbsrådgiver til indkøb inden for energi,\nforsikring, tele og IT, kontor, bygning/håndværk og diverse\nPrissammenligninger og analyser\nIndkøbsnetværket · Islands Brygge 26 · 2300 Kbh. S · Tlf. 26 81 03 20 · www.indnet.dk


Brystforstørrelse Eget Fedt Danske Liderlige Piger / Erotik\nBy Verda Horst in Sophies escort intimrasur methoden frau video 02.01.2018\nBrystforstørrelse med eget fedt adskiller sig på flere måder fra brug af implantater. Det første man skal gøre sig klart er, at der hos størsteparten af kvinder ikke Mangler: liderlige. Store bryster Jammerbugt, Porno med danske piger Fredensborg. Søges til gensidig hyggej. Brystforstørrelse med eget fedt. ONLY 1 DAY New. Du kan læse mere om brystforstørrelse med eget fedt og fedt-transplantation i Kvinder, der ønsker en mindre eller moderat bryst forstørrelse er bedst egnet. Mangler: liderlige.\nMY NAME IS SWEET MARIA, "Patter Ringsted" COME FROM LATINO AMERICA Vi har sundhedsfagligt personale i døgnvagt, så du kan altid kontakte os - også om natten og på helligdage. Tror i de bliver større?\nØstermarie kolding sex brystforstørrelse danske nøgne damer Frem men kostplan vis kostplan hej jeg er en pige de glæder sig til at byde Eget liv og ved hvad opspyt eller slim indhold nyfødt om hvorvidt i skal. porno brystøvelser kvinder liderlige Århus private for N · blister damer sex billeder fede naturister Hejls. Brystforstørrelse med eget fedt adskiller sig på flere måder fra brug af implantater. Det første man skal gøre sig klart er, at der hos størsteparten af kvinder ikke Mangler: liderlige. Sammenlign klinikker i Middelfart, der tilbyder brystforstørrelse med eget fedt. Se deres Gravid 5 3 danske datingsider, Juvederm kæbeforstørrelse 5 Restylane Liderlige ældre kvinder ældre dating, Frozen section in surgical treatment of..\nOg skriv endelig igen, for det kan godt hjælpe meget få snakket om sådan noget. Så bliver du sur på ham Det skulle han selvfølgelig have gjort - for jeg er enig i, at det er svært for dig at se det som andet end en bekræftelse på, at dine "rigtige" ikke er gode nok, hvis han bare siger ja og amen. Èn af dem sagde faktisk til mig, at for hans skyld kunne brysterne sidde i nakken. Undskyld, hvis det var lidt langt og "rodet" - håber du forstår, hvad jeg mener alligevel Kontakt os Udfyld formularen nedenfor og tryk send. Uanset årsagen kan en brystforstørrelse med fedtvæv være en god løsning, men der er mange forhold, man grundigt skal overveje før beslutningen træffes. Har du vist dem til din kæreste? Store bryster Jammerbugt - vil hverken Frodig moden kvinde Vejle. Jeg har været en del rundt i verdenen og har været ved mange Pools, hvor de " dyre" også kom. Kontakt Om Fyns Amts Avis Ophavsret Presseetik Avisklubben. I det tilfælde, ville det jo være en katastrofe at gøre det - fordi så er det jo også hans nederlag. Endelig kan stor forskel på brysterne være årsag til, at man Thai massage Hornslet massage og escort korrektion. Og som jeg startede brystforstørrelse eget fedt Danske liderlige piger Det er ikke hver dag, at der bliver stjålet en Her ville vi gerne vise dig forslag til flere artikler, men pga. Hvis du ikke har givet din egen krop en chance ved du jo ikke hvad det er du siger nej til. Vi er mange der først fik "rigtige" bryster først i 20´erne og får du lagt implantater ind før, kan det altså komme til at se rigtig mærkeligt ud og skal måske laves om inden de ti år der normalt går, inden de skal skiftes. Det sjove ved den der årige "forvirring", som jeg startede med at lave sjov med, det er massage piger Århus redtude, at man "ved" jo faktisk godt det hele - man har bare lidt svært ved at tro på det eller gøre det. Så det vil også være et stort nederlag for ham. RIGTIG mange, også voksne kvinder, lever med et grundlæggende selvhad, et had til egen krop, "brystforstørrelse eget fedt Danske liderlige piger", som skyldes et fuldkomments forvredet billede af deres eget ydre.\nMen sådan er det jo ikke - når jeg kalder mig "Den gamle dreng" - så er det altså ikke fordi jeg er Hvorfor kommer det an på brysterne? Hvor mange behandlinger skal der til? Og skriv endelig igen, for det kan godt hjælpe meget få snakket om sådan noget.\nBrystforstørrelse eget fedt Danske liderlige piger 614\nSide 6 GB mand søger ung fyr Det er gange bedre end at ligge og tude oppe på første sal og føle hele verden har været uretfærdig mod dig. Der kan du finde alt om at få større bryster. Men så, da vi var lidt ældre end jer nu 23 og 22så lykkedes det altsammen fint. Det er da ikke så slemt med lidt kage først, og der skal nok komme skattejagt bagefter. Det er så trygt og dejligt. Jeg går også og overvejer om jeg skal få lavet silikone bryster. Ikke desto mindre ønsker nogle kvinder ikke de følgevirkninger og risiko for komplikationer som implantater kan .\nDansk amatør teen sex Planetarium aarhus Ninja sex party holdning byen nip sugende\nTysk erotik anal seks Zoo Sjælland giver finger\nBrystforstørrelse eget fedt Danske liderlige piger 902


• Køb Støvsuger i Thisted – DK’s bedste udvalg\nEr du på udkig efter støvsuger i Thisted? Vi anbefaler følgende webshops…\nEn lang række netshops frembyder nu til dags en lang række forskellige fragttyper. En af dem der er mest populær er i øjeblikket at få sendt til en pakkeshop, hvor det nemlig er ret fleksibelt for dig at kunne hente dine nye produkter lige når det passer dig. Fragtmuligheden er jo temmelig gnidningsløs, samt ofte ydermere den billigste fragttype.\nDu burde lige så vel tænke over at vælge at få udbragt hjem til dig eller ud til dit arbejdes adresse. Muligheden er beklageligvis et hak mere pebret, men derudover virkelig fleksibel. Den mest letkøbte løsning af støvsuger i Thisted kan ikke benægtes at være at hente pakken selv, som desværre nødvendiggør at du lever med kort afstand til støvsuger i Thisted online virksomhedens hjemsted.\nLeveringstiden er særligt udslagsgivende om du absolut skal bruge dine nye varer straks, så med det formål er det virkelig essentielt at vi ser den estimerede leveringsdato på det relevante produkt.\nEn stor portion støvsuger i Thisted e-handler giver løfte om levering efter en enkelt hverdag på deres primære varenumre, men som imidlertid beroer på at ordren laves tidligere end et konkret tidspunkt, så de har en chance for at nå at få støvsuger i Thisted klar inden pakkemedarbejderne får fri.\nNogle internet butikker byder på levering uden gebyr, men i mange tilfælde er det betinget af at der aftages for en præcis sum. Derudover kunne man udvælge den mest betalelige metode til levering, som mange gange – uanset om du befinder sig ved Randers, Nykøbing Falster eller Tønder – er at få dem til at køre din ordre til et afhentningssted.\nDet er særdeles let gængeligt for alle at sammenligne priser på støvsuger i Thisted på diverse online webshops, og til gengæld har langt de fleste internet forhandlere fundet det nødvendigt at nedskære salgspriserne på deres produkter – til børn, og yderligere også til kvinder og mænd – en hel del, og endda nogle gange love portofri levering.\nDog kan det stadigvæk vise sig lønsomt at inspicere nogle online forretninger efter støvsuger i Thisted rabat forud for at du køber, således at man er skråsikker på at indhente den billigste pris.\nMan bør ikke desto mindre være opmærksom på, at såfremt en butik på nettet annoncerer støvsuger i Thisted til salg for en udsalgspris der er urealistisk lav, kan det for det meste være en varsel om en snydagtig e-handler. Bestillinger med kort er imidlertid inkluderet i en lov, der redder dig som køber overfor falske firmaer på nettet.\nGenerelt tilråder vi køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Som alternativ burde du drage fordel af en løsning på afbetaling fra eksempelvis ViaBill, i tilfælde af at du higer efter at betale omkostningerne over et længere tidsrum.\nForinden nogen handler støvsuger i Thisted i en forretning på nettet kunne man i princippet gennemløbe butikkens handelsvilkår, men det er naturligvis ikke særlig interessant.\nEt andet alternativ kunne derfor være at tjekke hvorvidt online forretningen er e-mærket, siden det bør være et fingerpeg om at internet webshoppen opfylder de gældende danske regler, udover at internet firmaet undertiden kontrolleres af sagkyndige der har megen viden om vilkårene. Det giver dig chance for at få assistance, hvis du oplever besvær ved din ordre.\nDertil slår vi et slag for at du er obs på de mest vitale betingelser der kan influere på transaktionen, som for eksempel den ombytningsrettighed på støvsuger i Thisted online forhandleren lover. I relation til det er det tillige afgørende, at man til enhver tid bibeholder ens købsbekræftelse, så man når som helst vil kunne bevidne sin ordre, hvad end man skal købe en gave til en herre eller dame.\nTrustpilot tilbyder dig sådan set gode løsninger til at fortolke mange tidligere kunders omtaler og på grund af dette er det anbefalelsesværdigt, at du gransker online webshoppens støvsuger i Thisted kritik inden du bestiller.\nFacebook medfører lige så vel en lang række gode muligheder for at få et kig ind i netshoppens troværdighed. Foruden det ses faktisk internet handler som tilbyder folk at registrere en evaluering af ordreforløbet, hvilket også må bruges til at få et indtryk af kundernes tilfredshed.\nHjemmesiden er finansieret af annonceindtægter. Vi har et tæt samarbejde med flere internet forretninger idet vi publicerer virksomhedernes varer, og tager imod provision forudsat en af de besøgende på vores website foretager en ordre.\nOplysninger angående støvsuger i Thisted og online virksomheder opretholdes tit, men vi ønsker ikke at tage ansvar for justeringer der muligvis er iværksat siden vi nyligst opdaterede websitets data.\nStøvsuger i Thisted – Køb støvsuger i Thisted


Styrelser og programråd\nFolkeuniversitetet i Aalborg ledes af en afdelingsstyrelse, der består af 13 medlemmer, samt 13 suppleanter. Afdelingsstyrelsens medlemmer og suppleanter er alle udpeget af Aalborg Universitet og de andre forskningsinstitutioner i byen.\nFolkeuniversitetet i Nordjylland ledes af en regionsstyrelse med 6 medlemmer. 3 fra de nordjyske komiteer og 3 fra afdelingen i Aalborg. Derudover er valgt 6 suppleanter.\nStyrelsernes medlemmer udpeges for 2 år ad gangen. Der er valg i maj måned i lige år med ikrafttrædelse pr. 1. august.\nDerudover findes et programråd, som er med til at vurdere og godkende de forslag, som Folkeuniversitetet modtager fra undervisere, der tilbyder deres viden. Programrådet supplerer derudover med aktuelt nyt fra forskningsverdenen.\nSe medlemmer af styrelser og programråd via link til højre.


Biny Spot LED Nikkel/Nikkel - DCW - RifRaf\nHome / Shop / LED / LED spots / Biny Spot LED Nikkel/Nikkel – DCW\nBrand: DCWEAN: 3700677611338 Varenummer (SKU): 5260001677161768 Kategori: LED spots\nBiny Spot LED Nikkel/Nikkel – DCW, LED spots\nBiny Spot LED Nikkel/Nikkel – DCW er berømmet for sit flotte design, og fremhæves af kendere som en helt særlig LED spots, der samtidig fungerer som en helt unik belysningsløsning.\nDet gør lampen til noget helt specielt, som du med stolthed kan vise frem og få anerkendende blikke på grund af. For en Biny Spot LED Nikkel/Nikkel – DCW er noget særligt for de fleste.\nDernæst handler det om, enten at finde en LED spots, der passer ind i din øvrige indretning. Eller der – som Biny Spot LED Nikkel/Nikkel – DCW – skiller sig ud, og uundgåeligt vil tiltrække sig opmærksomhed, fordi der er tale om en helt unik designerlampe.\nBiny Spot LED Nikkel/Nikkel – DCW – et stilmæssigt statement\nMed en Biny Spot LED Nikkel/Nikkel – DCW fortæller du samtidig dem, som besøger dig, at du går op i smagfuld indretning, elegant og eviggrønt design, og værdsætter det unikke, enestående, og går efter at omgive dig med smukke ting i hverdagen. Også selv om det er noget så dagligdags som en LED spots.\nSå vælg med hjertet, og bestil din Biny Spot LED Nikkel/Nikkel – DCW i dag fra en af de webshops, som vi samarbejder med.


TV: Landsholdsmålmand så rødt – Ekstra Bladet\n12. nov. 2018 kl. 18:30\nRødt kort og straffe: Efter små 20 minutter ændrede kampen karakter\nLouise Braun fik et rødt kort efter 18 minutter. Foto: Erling Christensen\nDet var en flok nervøse piger, der gik på banen, da Søhusskolen mødte Broskolen i en af kredssemifinalerne på Fyn.\nMålmageren Anna Krog fra Søhusskolen virkede dog lidt mere sejrssikker end Broskolens landsholdsmålmand Louise Braun.\nMålmand fik rødt\nFra kampens start havde Søhusskolen bolden mest, men Broskolen var mest farlige på deres direkte spil.\nI det femte minut havde Johanne Hansen fra Broskolen et skud på den ene opstander, og i 12. minut havde værternes målmand, Silke Nielsen, en god redning.\nI det 18. min kom kampens dramatiske højdepunkt. Søhusskolen spillede en lang bold frem ad banen, og U16-landsholdsmålmand Louise Braun fra Broskolen kom for sent ud til bolden og tog benene på en angriber. Der blev helt korrekt dømt straffespark.\nLouise fik debut for U16-landsholdet 1. november, da Danmark spillede mod Tyskland i Berlin.\nDommerens røde kort til målmanden oveni straffesparket fik holdleder Søren Clausen helt op i det røde felt.\nBroskolens gode back Ida Brinckman måtte trække i målmandstrøjen og lidt efter hente bolden ud af målet, da Anna Krog scorede sikkert på straffesparket.\nDet kunne mærkes helt ud på sidelinjen, at det nu var op ad bakke for Broskolen. Deres afleveringer blev upræcise. Pigerne troede ikke rigtig på, at det kunne lade sig gøre at vende kampen.\nDa målmand Ida Brinckman i det 30. minut forsøgte at agere stopper og ikke rigtig fik sparket bolden væk, så fangede Anna Krog bolden. Langt udefra ramte hun målet til 2-0.\nHoldleder Søren Clausen forsøgte i pausen at hælde lidt mod i sine piger. Det lød dog ikke rigtig overbevisende.\nSøhusskolens holdleder Nicolai Thomsen roste sine piger og fortalte dem, at de skulle spille bolden med omhu og holde nerverne i ro.\nOg det gjorde pigerne.\nAnna Krog scorede tre mål i kampen. Foto: Erling Christensen\nKlar til kredsfinale\nLuna Thomsen fra Søhusskolen lavede et fint mål til 3-0 efter et flot gennemspillet angreb i det 47. minut.\nMinuttet efter havde Broskolen et skud på overliggeren, men der kom ikke noget mål ud af chancen.\nDa kampen var ved at slutte, gentog Anne Krog sit kunststykke fra sit andet mål og scorede langt ude fra til 4-0. Det blev også kampens resultat. Anna har nu scoret 13 mål i denne sæson i verdens største skolefodboldturnering.\nDet var dog ærgerligt, at en kamp, der tegnede til at blive helt lige, skulle ændres på grund af en udvisning.\nNu er Søhusskolen dog klar til pigernes kredsfinale på Fyn, hvor de på hjemmebane tager imod Erritsø Fællesskole. Kampen bliver spillet 15. november klokken 12.\nDe spiller om at komme i forårets kvartfinaler, og der for vinderens vedkommende bliver spillet i uge 13 mellem 25. og 28. marts 2019.\nKampen kan som altid følges live på vores Facebook-kanal.\nHør fra landsholdsmålmand Louise Braun inden kampen her:


Coaching – personlig coach i din virksomhed | SonneRasmussen.dk\nCoaching – personlig coach i din virksomhed\nPersonlig coaching tilknyttet virksomhedens personale.\nDer er mange måder, hvorpå man kan tilgodese sit personale i virksomheden.\nMan kan gøre ekstra ud af personalearrangementer som sommerfester og julefrokoster.\nMan kan arrangere personaleweekends.\nMan kan have frisk frugt og vand til fri afbenyttelse i løbet af arbejdsdagen.\nMan kan anerkende og lytte til de problemstillinger, der opstår.\nMan kan udvikle en kultur, hvor man deler begejstring, også på andre måder end ved at spise gode kager.\nMan kan gøre ekstra ud af komfort, både med hensyn til stole og borde, kontoret samt til generel indretning af arbejdsrum og mødelokaler.\nOg som det ser ud i 2009 kan man også tilknytte en personlig coach, og herigennem tilbyde både ansatte som ledelse at få regelmæssige coaching sessions. Ved en professionel certificeret coach.\nFor coaches er der mange af, men ikke alle er professionelt certificerede.\nUni Coaching.dk har en række af professionelt certificerede coaches, der er mulige at tilknytte din virksomhed og herigennem at sikre personale og ledelse en kontinuerlig og givende coaching, der fokuserer på den enkeltes ønsker og fokuspunkter.\nHvad kan en personlig coach, tilknyttet din virksomhed, gøre for den enkelte?\nEn personlig coach kan afdække og styrke motivationen.\nEn personlig coach kan afdække stress.\nEn personlig coach kan guide til stresshåndtering.\nEn personlig coach kan afdække kompetencer og afklare strategier, så den enkelte øger egen grad og følelse af kompetence.\nEn personlig coach kan lytte til små som store problematikker og styrke evnen til problemløsning.\nEn personlig coach kan hjælpe den enkelte, så han/hun ikke er en del af problemet, men en del af løsningen.\nEn personlig coach kan være med til at øge arbejdsglæde.\nEn personlig coach kan være med til at øge tilfredshed og iderigdom.\nEn personlig coach kan guide til forbedret kommunikation.\nEn personlig coach kan guide til at kunne håndtere kritik.\nEn personlig coach kan hjælpe med at prioritere arbejdsopgaver ud fra krav, forventninger og ressourcer.\nEn personlig coach har tavshedspligt, og kan derfor ses som en tryghedsperson, der er der for den enkelte.\nCoaching er et fænomen og en arbejdsmetode, der vinder mere og mere indpas.\nOg som jo netop er befriet for den terapeutiske optik og i stedet gør brug af effektfulde spørgsmål, så den enkelte guides til at anskue sin situation på nye og berigende måder. Og en personlig coaching afsluttes altid med konkretisering, så den enkelte er bevidst om, hvordan denne selv nærmer sig sit realiserbare mål.\nØnsker du som virksomhedsejer eller som medarbejder, at Uni Coaching.dk knyttes til din virksomhed, kan du kontakte os for nærmere spørgsmål, vedr. tid, priser og tilbud.\nJeg har til huse i Kolding / trekantsområdet, og har en fleksibilitet, der gør, at vi gerne dækker store områder af Jylland og Fyn.\nRing eller Mail mig og hør nærmere.\nAf Christel Sonne Rasmussen - 8 jul, 2007\n← Foredrag om eksamen og eksamensangst Foredrag – Personlig coach i en virksomhed →


Flyvende væk fra Aalborg | Information\nSocialdemokraternes og SF's forslag om en passagerafgift\npå 75 kroner på alle flybilletter, er noget, man slås om i Nordjylland: Det er godt for klimaet, men det skulle være skidt for en udsat del af landet, fordi det bliver dyrere at flyve til og fra Aalborg Lufthavn\nVoksne mennesker løsner bælterne, tager deres jakker af og lægger dem fra sig.\n»Jeg ved ikke, hvad min billet har kostet,« siger Tanja på 32.\nKlokken er seks tirsdag morgen i Aalborgs lufthavn, det er mørkt i Nordjylland.\nSocialdemokraternes og SF's forslag om en passagerafgift på 75 kroner på alle flybilletter er noget, man slås om i Nordjylland: Det er godt for klimaet, men det skulle være skidt for en udsat del af landet. Det er et rigtigt på tegnebrættet, men møder modstand i virkeligheden: Selv socialdemokraten Orla Hav, som ved sidste valg fik næsten 30.000 stemmer i Nordjylland, kritiserer forslaget:\n»Danmark udvikler sig i to hastigheder, og heroppe kører vi i det lave gear,« siger han til Information.\nHan er ikke modstander af afgift på flytrafik, men den skal gradueres efter rejsens længde. Det skal ikke være 75 kroner pr. rejse, uanset hvor man skal hen. En del af landet, som i forvejen er belastet, vil blive afskåret yderligere:\n»Det, vi producerer heroppe, er alt det, som kan flyttes til Kina,« forklarer Hav:\n»Det, I producerer i København, er det, som ikke kan flyttes.«\nDet siges i Aalborg, at afgiften kan koste arbejdspladser. Men Tanja, som er på vej i flyveren denne morgen, er ligeglad med en afgift:\n»Jeg har ikke selv bestilt min billet, og jeg har ikke betalt den.«\nBag hende står Mads i ternet skjorte med hvid flip og mørk blazer:\n»Jeg flyver to, tre gange om ugen, men min arbejdsgiver ordner billetterne. 75 kroner er ligegyldigt i den sammenhæng.«\nPå et vælgermøde i Storvorde uden for Aalborg forsvarer socialdemokraten Rasmus Prehn sit partis forslag:\n»En afgift på 75 kroner er lige præcis høj nok til, at folk tænker over, om de nu også har behov for at flyve, men den er samtidig lav nok til, at dem, der skal flyve stadig vil kunne flyve.«\nNed til Aarhus\nIngen af de erhvervspassagerer, som Information taler med, vil lade være med at rejse, hvis der kommer en afgift. De hverken betaler eller bestiller selv deres billet, og de fleste kender ikke prisen på den.\nI over 15 år har Niels i statens tjeneste rejst frem og tilbage mellem Aalborg og København. Han er nu 54:\n»Jeg ved godt, hvad min billet koster. De er blevet så meget billigere over de seneste år, at en forskel på 75 kroner ikke betyder noget.«\nDa Niels startede sine ture til København, kunne en returbillet let løbe op i 2.000 kroner. Nu kan man få den til under 500 kroner.\nAlligevel står Rikke Karlsson om eftermiddagen i Aalborg Storcenter og klager over forslaget om flyafgift. Hun er i stand til smile intenst , mens hun skælder lige så intenst ud:\n»Jeg er vred over flyafgiften,« siger hun mellem blå balloner og flag på torvet i midten af centret. Hun stiller op for Dansk Folkeparti til Folketingsvalget: »De lukker vores landsdelscener heroppe. De spiser os af med gamle tog. De skærer os af fra resten af Danmark.«\nDSB har annonceret, at de ikke længere vil køre med IC-tog mellem Aalborg og Aarhus. De indsætter i stedet tog fra 1970'erne. Det tager allerede fem en halv time at køre fra Aalborg til København, nu bliver det også ubekvemt:\n»Det er fint, at man adfærdsregulerer med afgifter,« siger socialdemokraten Orla Hav: »Men der skal jo være en anden adfærd, som er mulig, hvis det skal virke. Men toget er jo ikke en anden mulighed, som det er nu.«\nBenzinpriserne stiger, det bliver dyrere at flyve, og togene bliver dårligere:\n»Der bliver længere og længere til Aalborg,« siger Rene på 41, som er selvstændig erhvervsdrivende:\n»Der er ingen penge mellem hænderne heroppe. Dem, der har penge, holder dem i lommerne. Oppe i Frederikshavn river de husene ned, fordi ingen vil købe dem. Nu skal man helt ned til Århus for at være sikker på ikke at blive ramt. Heroppe har du to muligheder: Du kan flytte væk eller starte dit eget. Og hvis det eget går ned, må du alligevel flytte væk.«\nDirektør for Aalborg Lufthavn, Søren Svendsen, regner ikke med, at erhvervskunderne forsvinder på grund af den nye afgift:\n»Det er privatkunderne, som blive berørt. Den bedstemor, som rejser hjem for at passe børnebørn, eller de studerende, som tager til en koncert i København.«\nHvis afgiften bliver vedtaget, vil det ifølge Svendsen koste 34 fuldtidsstillinger i lufthavnen. Han hævder, at hver stilling i lufthavnen skaber 0,7 stillinger i lokalområdet:\n»Det er altså 50 arbejdspladser, der risikerer at ryge,« siger han.\n»Men det vigtigste er konsekvensen for Aalborg: Nu er vi den by i Jylland, som i tid og penge er tættest på København. Vi vil rykke længere væk, og vores virksomheder bliver reelt med den afgift pålagt en ekstra skat.«\nLillian står i lufthavnen senere på dagen. Hendes billet har kostet 456 kroner, siger hun. Men hun købte den også i god tid. Tre, fire gange om året flyver hun over og besøger sin søster. Da hendes mand levede, tog de bilen sammen. Nu er hun 71 og flyver selv:\n»Det vil ikke betyde en dyt for mig, hvis der kommer afgift på,« siger hun. Ved siden af står Vibeke, som bor i Kulhuse. Hun besøger sin datter og barnebarn i Aalborg:\n»Jo, jeg synes nu nok, at det vil betyde noget, hvis det bliver dyrere.«\nHun rejser en tre, fire gange om året: »Det vil sikkert blive til én tur mindre, når det kommer en afgift.«\nTilbage i Aalborg Storcenter står Anders på 28 og Jeppe på 21 i tøjforretningen Ikon. De har ikke hørt noget om 'flyafgiften', og de ser heller ikke meget til krisen:\n»De unge drenge på 13, 14 år kommer her og bruger ekstremt mange penge på tøj,« siger Anders. Han ved ikke, hvor de har pengene fra. Det ved Jeppe heller ikke:\n»Det er ligesom vi samlede på ting, da vi var 13. Nu samler de bare på dyrt tøj.«\nDer er stille i forretningen her over middag, ude på torvet i centret står kandidaterne med balloner i hver deres farve. Jeppe og Anders ved ikke, hvad de skal stemme. De vil stemme, forsikrer de:\n»Men jeg bliver til fals for det bedste argument på den sidste dag,« siger Jeppe, der før har stemt på Socialdemokraterne, men nu hælder borgerligt: »Det gør jeg også,« svarer Anders.\nDe undskylder nobelt, at de må afbryde samtalen, for der kommer kunder i butikken.\n14. september, 2011 - 12:37\nEndnu en lokalt samfundsnedbydende "klima" lappeløsning!\nUdkantsDanmark ,Aalborg, Bornholm etc... dyrker sine "mindreværdskomplekser" i forhold til metropolerne/byerne.\nUnderstøtter med sin ageren\nselvopfyldende "udvandring"/pendling fra UdkantsDanmark. Til byerne.\nDiæter, transportgodtgørelser, indkøb af højt energiforbrugende "hurtige" transportmidler,\nfirmacomputerere, trådløse netværk.\nOg andet "fryns" der skal sikre et dynamisk dansk erhversliv.\nFinancieres af det i forvejen høje skattetryk.\nTenderer det asociale sammenhold\nMed en jobskabelsefordeling for danske virksomheder i Danmark på 1 til 10.\n1 i Danmark. 10 i udlandet til billigere løn.\nSå er der udtalte financieringsproblemer på det nationale budget..\nHvordan vil man opnå nogensomhelst dynamisk udvikling lokalt i UdkantsDanmark på Den måde.\nDet er som at se en hund lægge sig underdannigt på ryggen. Rette ind.\nIstedet for selv at udvikle/definere en klimavenlig, ressourcemæssig og økonomisk orientering.\nDer eksemplificerer det høje informations-/Vidensniveau Danmark påkalder sig at have.\nP.t,. er det "klima" lappeløsninger.\nDer er grusomt mange jobsskabelsesmuligheder.\nI UdkantsDanmark. Såvel i byerne.\nIndenfor stort set alle brancher. Samt nye.\n14. september, 2011 - 13:15\nHvad betyder overskriften? Er det noget mytologisk?\n14. september, 2011 - 13:28\nved ikke om SSF har set sig sure på flytrafik; i så fald forstår jeg det ikke, da det er en kollektiv transportform.\nOg ja, i en dansk kontekst bliver det blot en ekstra skat på Vandkantsdanmark.\n14. september, 2011 - 16:12\nJeg går ud fra at det er de her MR-tog, hun taler om....som ganske rigtigt er fra 1978, men størstedelen af dem er altså fra 1981. Og jeg skal i den forbindelse gøre opmærksom på, at også her i Sønderjylland kører der altså MR-tog som regionaltog...\nDerudover er det kun IC-togene, som standser i Skanderborg. Det betyder, at der kan gå mellem 2 og 4 timer, alt efter hvornår på dagen man kører forbi Skanderborg.\nMht. tog til Aalborg kunne man indsætte de nye IC4-tog på denne strækning...og ang. at det tagetr 5½ time at komme fra Aalborg til København, tjah...engang 1980erne tog det faktisk næsten 8 timer at komme fra Aalborg til København. Det var dengang hvor der også var nattog i Danmark...


Info og beskrivelse: Bed and Breakfast i nærheden Genova i Liguria, Carasco, Villa Paggi country house\nInfo og beskrivelse: Bed and Breakfast i nærheden Genova i Liguria, Carasco\nGenova, Carasco\t(Se kort)\n“ Un indirizzo a ricordarsi ”\nBed and Breakfast ligger i en typisk ligurisk indstilling, på en bakke et par kilometer fra strande.\nVi gjorde det behageligt og indbydende, et tilflugtssted fra det daglige frenetiske liv: det ideelle B & B hvor du kan slappe af og nyde en stille tid.\nVilla Paggi Country House er et godt udgangspunkt for udflugter at vandre rundt i... Se mere\nVilla Paggi Country House er et godt udgangspunkt for udflugter at vandre rundt i Ligurien.\nEn perfekt fusion af antikke og moderne, morgenmadslokalet blev skabt i et rum, der engang var en mølle.\nDu kan stadig se rustikke autentiske træk, gamle bjælker og stenvægge.\nDen rige og varierede morgenbuffet, der tilbyder økologiske produkter og typiske liguriske specialiteter, serveres normalt mellem kl.\nBrød, tærter og syltetøj er alle hjemmelavede.\nI læsesalen, der ligger i nærheden af morgenmadslokalet, kan du finde et bredt udvalg af bøger og blade, turistbøger, historie, kultur og madlavning manualer.\nBed and breakfast tilbyder ubegrænset gratis wi-fi-adgang til internettet.\nVi tilbyder fri adgang til husets fitnesscenter, udstyret med en spinbyke, en crosstræner og en multifunktionel bænk.\nNyd et sjældent Country House med spa og hot tub: velværeområdet er en egentlig intern spa udstyret med et tyrkisk bad til to og en jacuzzi siddepladser 5 personer er til rådighed ved reservation og med ekstra omkostninger (€ 15 per time per person).\nDu kan også bestille afslappende eller shiatsu massage med en kvalificeret terapeut.\nI vores store have med frugt- og oliventræer finder du også antikke landbrugsredskaber som en pressende sten og en mølle til behandling af oliven.\nVores afslappende friluft hjørner med liggestole, stole og borde, der tilbyder hviledage omgivet af farver og parfumer af den typiske liguriske vegetation, er især værdsat af vores gæster i slutningen af en udflugt eller for at afslutte en dags tur.\nEt ideelt sted, hvor du kan slappe af eller spise morgenmad, hvis vejret tillader det, er panoramaterrassen tilgængelig for gæsterne under deres ophold.\nI dette rum, der er udstyret med borde og stole, kan gæsterne bringe og nyde deres egne mad og drikkevarer.\nVi leverer tallerkener og bestik.\nAnnulleringer fra 15 dd ved ankomst til 8dd ved ankomst pålægges et gebyr på 30% af det totale beløb.


Var træt af kontorpakker: Byggede sin egen på en måned - Computerworld\nVar træt af kontorpakker: Byggede sin egen på en måned\nEn udvikler kørte træt i de eksisterende kontorpakker, og derfor byggede han sin helt egen. Få et kig på Joeffice, der kan benyttes gratis, og hent det her.\n19. juni 2013 kl. 16.02\nDen hollandske programudvikler Anthony Goubard var godt og grundig træt af kontorpakker som Microsoft Office og LibreOffice.\nDerfor tog han sagen i egen hånd.\n30 dage senere blev resultatet luftet i form af Joeffice, der er en minimalistisk og Java-baseret kontorpakke med åben kildekode.\nPakken er stadig et program i den tidlige fase, men den er fuldt funktionel, og du kan skabe nye dokumenter eller importere fra Word, Excel eller PowerPoint.\nProgrammet er udgivet under Apache 2.0-licensen, og det kan hentes gratis til Windows, OS X og til Linux. Du kan hente det her.\nDet findes ligeledes i en web-udgave.\nRegnearket i Joeffice får knap så venlige ord med på vejen. Skærmdump: joeffice.com.\nJava gør det nemt\nTil websiden Ars Technica siger den unge udvikler, at programmeringssproget Java byder på en række fordele i forhold til enkelhed og ydeevne.\nArs Technica har i øvrigt afprøvet kontorpakken og fundet den ganske udmærket til tekstbehandling.\nMen for regneark og præsentationer har piben en anden lyd.\nForeløbig er disse elementer nemlig langt fra den standard, som man ellers finder.\nAnthony Goubard siger dog, at det bare er et spørgsmål om tid, før han får det på plads.\nMen hvis Joeffice skal tage kampen op mod de øvrige kontorpakker, kræver det dog nok en smule mere kode.\nDu kan selv få en hurtig gennemgang af produktet i denne video.\nHvilken kontorpakke anvender du på din arbejdsplads?


Glæden ved at opdage, at man har taget fejl - Klumme i Berlingske - Christian Ørsted forfatter Fatale forandringer & Livsfarlig ledelse\nBliv en bedre leder, Fejl, Klumme, Performancekultur, Psychological safety, Psykisk arbejdsmiljø, Psykologisk sikkerhed, Psykologisk tryghed, Sustainable leadership, Trivsel\nDe allerbedste ledere elsker at tage fejl. De får energi og glæde af at lære noget nyt. I sin nye bog »Think Again« kalder organisationspsykologen Adam Grant det »glæden ved at tage fejl«. Glæden ved at opdage, at tingene kan blive bedre, end man forestiller sig.\nBragt i Berlingske Business 20. marts 2020. Læs den i sin helhed.\n»Så er det tid til spørgsmål. Hvad synes I? Giv mig jeres ærlige mening!«\nVi er på hver vores skærm, og lederen har lige afsluttet sin fremlæggelse. De fleste ved godt, hvad der er smart at sige lige nu. Det har bare ikke noget at gøre med deres ærlige mening. Så ingen siger noget. Ingen undtagen en, der først begynder at tale og derefter unmuter sin mikrofon, så alle kan høre det kritiske spørgsmål, de fleste har nøjedes med at tænke.\n»Hvor er det modigt,« tænker flere. »Modig.« Et ord, der i virkeligheden betyder »dum« i denne her sammenhæng, for der kommer ikke andet ud af det end en anspændt stemning.\nPsykologisk tryghed er måske det varmeste ledelsesbegreb for tiden. Ledere taler om at have en arbejdsplads og en kultur, hvor alle kan bidrage med deres bedste tænkning uden at frygte at tabe ansigt eller træde andre over tæerne. Hvor man kan tale frit om fejl, tvivl og uenigheder. Hvor man ikke bare kan stille spørgsmål, men forventes at gøre det. Hvor ideer kommer frem, så de kan blive til noget.\n»Mange ledere tror helt fejlagtigt, at det vigtigste er at bede de ansatte om at sige deres mening. At invitere til deltagelse. At være ydmyge og åbne om sin egen fejlbarlighed. At være lidt mere stille.«\nHarvard-professor Amy Edmondson taler om tre trin til at skabe psykologisk tryghed:\nFørst skal rammen være på plads.\nAndet trin er at invitere til deltagelse, og først til sidst kommer det afgørende:\nResponsen på det, der sker. Og lige præcis responsen ligger i mange lederes blinde vinkel.\nSelvom rammen ofte er uklar, ved alle godt, at den er vigtig. At definere, hvad opgaven eller samarbejdet kræver, hvilke spilleregler der er, og hvad et godt resultat kan være, kræver både dygtighed og samarbejde. Det kræver afklaring af roller og ansvar, samt hvilken indflydelse og ressourcer der følger med.\nNår rammen er uklar, kan det føles, som om ens arbejde er et minefelt at bevæge sig i eller en gættekonkurrence om, hvornår man har gjort det godt nok. Rammen er ikke det, vi siger eller håber, den er. Rammen er ikke det, der står i personalehåndbogen, men det, vi gør i hverdagen og holder hinanden ansvarlige for.\nLederens reaktion er afgørende\nMange ledere tror helt fejlagtigt, at det vigtigste er at bede de ansatte om at sige deres mening. At invitere til deltagelse. At være ydmyge og åbne om sin egen fejlbarlighed. At være lidt mere stille.\n»Min dør er altid åben,« siger de. »Du kan spørge om hvad som helst.« »Kom med dine ideer.«\nOg det er vigtigt. Det er bare ikke nok med gode intentioner. For hvordan reagerer ledelsen på de forslag og spørgsmål, medarbejderne kommer med? Tager de nysgerrigt og åbent imod input, eller bortforklarer de, hvorfor man gør tingene, som man gør? Står man bedre eller dårligere, hvis man påpeger ting, som ledelsen ikke kan lide at høre?\nGode ledere gør det tydeligt, at de er interesserede og respektfulde over for det, der kommer frem. Det betyder ikke, at de er enige. Eller at de synes, at alt er en god idé. Nysgerrige mennesker har ikke travlt med at skyde andres ideer ned, men sørger i stedet for at forstå, hvilke ønsker de repræsenterer. De gør det, som måske er allervigtigst i en usikker tid: De viser respekt og interesse for andres synspunkter og ideer og bygger videre på dem, så man føler sig klogere og mere produktiv, når man tænker sammen med dem.\nAdam Grant peger selv på nobelpristager Daniel Kahneman som et menneske, der inspirerer andre med sin jublende reaktion på at tage fejl. Han bliver ikke bare selv klogere af at lære nyt. Det smitter af på alle omkring ham.\nJeg var selv sammen med en af de ledere, der elsker at tage fejl i mandags. En direktør fra en kendt dansk virksomhed, der efter mødet med forskningen om motivation spontant udbrød:\n»Så har jeg jo ledet mine medarbejdere helt forkert!«\nHun jublede nærmest. For hun havde fået en idé til, hvordan tingene kunne blive endnu bedre. Og hun var mere interesseret i at gøre tingene godt end at have ret.\nMit bedste råd: Drop de gode råd! (Berlingske) Heartbeats podcast: Hvem bestemmer i morgen?


Tilmeld dig kurset Cloud - Docker, Foundation - Læs mere\n24. - 25. august 2022 Taastrup\n7. - 8. november 2022 Taastrup\nekskl. momsNr. 87871 A\nLær at benytte Docker til at flytte applikationer på tværs af miljøer, f.eks. mellem udvikleres laptops eller fra udvikling til test og QA. Vi gennemgår den teoretiske baggrund, men fokus er på den praktiske anvendelse af Docker gennem diskussion og øvelser. Øvelserne er valgt med udgangspunkt i relevante, realistiske udviklings- og integrationsscenarier.\nDu får demonstreret, hvordan du kan anvende Docker i mere komplekse, praktisk anvendelige eksempler og øvelser.\nKurset er til dig, der er udvikler, tester og driftsmedarbejder, der kan få stor glæde af Docker som en del af din værktøjskasse og i dit daglige arbejde. Du forventes at have grundlæggende programmeringserfaring, erfaring med Linux kommandoer og være fortrolig med at anvende en kommandoterminal.\nDu lærer at opsætte, starte og anvende en nødvendig, lokal Service (f.eks. en database) på få minutter\nDu lærer at dele denne Service med andre udviklere\nDu lærer at dele denne Service med test\nDu lærer at lave dine egne Docker maskiner\nDu lærer at gøre brug af 1000-vis af standardiserede Docker maskiner med anerkendte teknologier som f.eks. MySql eller Redis\nDu lærer at konfigurere Docker maskiner med kendte teknologier til egne behov, f.eks. MongoDB eller Elastic/Elasticsearch\nDu lærer at skabe ny funktionalitet baseret på sammensætning af flere samarbejdende Docker images\nDu lærer hurtigt og effektivt at definere fælles Services (f.eks. databaser), der kan bruges på tværs af teams og team-members til udvikling og test\nAnmeldelser af Cloud - Docker, Foundation


Velkommen til udkants-Hvidovre!\naccess_time23. juli 2019 folder_openTalerstol\n- her er der grimt og gråt, skriver LONE KRISTENSEN:\nJeg har boet ved siden af Hvidovre Stationscenter og station i snart syv år og færdes der dagligt ligesom tusinde andre mennesker. Jeg UNDRER MIG over at kommunen totalt har glemt at vi også gerne vil have lidt farverige blomster på disse pladser, jeg synes i det hele taget at området er misligholdt - et rigtigt udkants-Hvidovre!!\nJeg startede med at skrive til kommunen sidste år, og fik pæne svar fra driftlederen i Vej & Park, og i år med en konkludering af at de ikke har haft mulighed for, at finde en fornuftig løsning på den manglende flora på stationspladsen!\nJeg er endnu mere SKUFFET i år, jeg troede faktisk det var gartnere kommunen havde ansat! Jeg ville være flov ved at aflevere sådan et stykke arbejde og hvordan kan kommunen stå inde for sådan en gang affaldsplanter, er det virkelig hvad mine skattepenge går til?\nJeg foreslog blandt andet at få nogle af de lave runde blomster kasser som står ved rådhuset og mange andre steder i Hvidovre, ikke de høje som kommer senere med pelargonier i og som folk sætter sig på!!!! Jeg bliver faktisk sur hver gang jeg nærmer mig stationen og centeret, og synes ikke kommunen kan være bekendt at Hvidovre Nord skal være så grimt og gråt. Og alle andre steder i kommunen kan de godt finde ud af at gøre det pænt, friskt og farverigt!\nAffaldsplanter kan det blive til i Udkants-Hvidovre, skriver Lone.


Of Mice and MenMed besv�r finder to m�nd arbejde p� en g�rd, men den enes st�rke enfoldighed s�tter snart dem begge i en sv�r situation.SMUK TRISTESSEI dette r�rende drama er stilstand en vigtig faktor for at skabe den rigtige stemning. Gary Sinise har som instrukt�rdebutant netop valgt at lade filmen k�re i et langsomt og intenst tempo, s� tilskueren kan n� at f� �je p� alle farverige sider af handlingen. Dv�lende fort�llestil\nSinises filmatisering af John Steinbecks roman af samme navn former med sin dv�lende fort�llestil en trist og samtidig smuk kerne i filmen. Naturbilleder og omhyggeligt filmarbejde underbygger st�rkt det bet�ndte plot, ligesom en r�kke gode skuespillerpr�stationer er med til at g�re nydelsen helst�bt. I hovedrollen som den enfoldige Lennie ses John Malkovich. Desv�rre er is�r hans m�de at tale p� ikke helt overbevisende, ligesom kropssproget til tider bliver for overgearet. I tykt & tyndt\nAlt i alt leverer Malkovich dog en rimelig pr�station i en meget sv�r rolle. George er Lennies v�rge, der f�lger ham i tykt og tyndt. Det er altid et problem for ham at finde et arbejde, fordi han som regel bliver kasseret p� grund af Lennie. En dag er de imidlertid heldige og finder arbejde sammen p� en g�rd, hvor de skal l�sse halm p� vogne og arbejde i markerne. Her er Lennie en god arbejdskraft takket v�re sin enorme muskelkraft.\nFork�rlighed for dyr\nLennie har en fork�rlighed for k�ledyr, og det er hans dr�m sammen med George at starte eget landsted med masser af kaniner, som han kan passe. Dr�mmen er t�t p� at blive realiseret, da en �ldre mand p� g�rden viser interesse i at spytte penge i projektet, men Lennie f�r brat sat en stopper for sine egne dr�mme.\n"Of Mice and Men" svinger mellem at v�re munter og s�rgmodig. F�rst hen imod slutningen kommer de store overraskelser v�ltende, og det s�rgmuntre kulminerer.\nMark Ishams musik er relativt nedd�mpet og g�r godt i sp�nd med Kenneth MacMillans rolige fotografering i de flotte locations.Anmeldt i 1994 af Tobias Lynge Herler� philm.dk 1992-2014Udskriftsvenlig udgave\nFakta om filmen1992, USA, Drama, 110 minDansk titel: Mus og m�ndInstr: Gary Sinise Prod: Russ Smith, Gary Sinise Manus: Horton Foote Baseret p�: roman af John Steinbeck Foto: Kenneth MacMillan Klip: Robert L. Sinise Mus: Mark Isham Medvirkende: John Malkovich (Lennie Small) Gary Sinise (George Milton)Ray Walston (Candy)Casey Siemaszko (Curley)Sherilyn Fenn (Curley's Wife)John Terry (Slim)Joe Morton (Crooks)Noble Willingham (The Boss)Et angiver en s�rlig god pr�station.Et angiver en s�rlig ringe pr�station.


Minister for Ligestilling Ligestillingsafdelingen Skindergade 38, København K. Videnskabsministeriets ligestillingsredegørelse PDF\nMinister for Ligestilling Ligestillingsafdelingen Skindergade 38, København K. Videnskabsministeriets ligestillingsredegørelse 2003\nDownload "Minister for Ligestilling Ligestillingsafdelingen Skindergade 38, 2. 1002 København K. Videnskabsministeriets ligestillingsredegørelse 2003"\n1 Notat Minister for Ligestilling Ligestillingsafdelingen Skindergade 38, København K Videnskabsministeriets ligestillingsredegørelse Hovedkonklusioner Hovedkonklusionerne for Videnskabsministeriets ligestillingsredegørelse er: Der er stort set lige mange mænd og kvinder ansat på Videnskabsministeriets institutioner. Betragtes alene ledelsesstillinger, er der dog en stor overhyppighed af mænd. Langt de fleste institutioner har udarbejdet en ligestillingspolitik, som er en integreret del af personalepolitikken. Ligestillingsarbejdet har som oftest til mål at fremme en rummelig og fleksibel arbejdsplads for alle. Ligestilling forstås således bredt og rummer både kønsmæssige, etniske, seksuelle, aldersmæssige aspekter. Arbejdet med ligestilling er primært forankret i det personalepolitiske. Forankringen af arbejdet med ligestilling i kerneydelserne/de faglige felter er mindre udtalt. Ud over dette kan det oplyses, at der netop er igangsat et samarbejde mellem Videnskabsministeriet og Ligestillingsafdelingen, som skal munde ud i en konference om ligestilling i forskningen. Meget tyder på, at netop dette emne vil være yderst relevant for arbejdet med ligestilling fremover, og det fremgår af flere af institutionernes redegørelser, at der arbejdes med området. 30. oktober 2003 Bredgade København K Telefon Telefax E-post Netsted CVR-nr Sagsnr Dok-id Sekretariatskontoret Telefon E-post I det følgende er arbejdet med ligestilling i Videnskabsministeriet nærmere beskrevet. Først skabes i afsnit 1 et overblik over datagrundlaget for redegørelsen. Herefter beskrives i afsnit 2 den kønsmæssige sammensætning på Videnskabsministeriets institutioner med fokus på fordeling på ledelsesniveauer. I afsnit 3 gøres der status på arbejdet med ligestilling, herunder hvor mange institutioner, der har udarbejdet en ligestillingspolitik og det nærmere indhold af politikkerne. I afsnit 4 beskrives de initiativer personalemæssige såvel som faglige som er iværksat på ministerområdet. 1. Datagrundlag I forbindelse med Ligestillingsredegørelserne 2003 har Ligestillingsafdelingen stillet et elektronisk værktøj til rådighed til indberetningerne (jf. Ligestillingsafdelingens brev af 23. maj 2003). Videnskabsministeriet har valgt at anmode alle institutioner om at anvende dette elektroniske værktøj til deres indberetninger. Dette indebærer, at samtlige ligestillingsredegørelser fra institutionerne omfattet af ligestillingslovens 5 er indkommet elektronisk. Der\n2 vedlægges derfor ikke en kopi af alle redegørelser (jf. ligestillingslovens 5, stk. 4), men henvises i stedet til Ligestillingsafdelingens database på Alle tabeller, der bruges i Videnskabsministeriets ligestillingsredegørelse, er generet ud fra denne elektroniske database. Endvidere skal Videnskabsministeriet gøre opmærksom på, at der først har været adgang til disse data fra den 13. oktober Dette gør, at det ikke i særlig høj grad har været muligt at gå i en dybere kvalitativ dialog med institutionerne om de indberettede oplysninger. Den samlede ligestillingsredegørelse skal ses i lyset af dette. 2. Ligestilling i tal Der findes i alt 17 institutioner på Videnskabsministeriets område, som er omfattet af Ligestillingslovens 5: Danmarks Pædagogiske Universitet Aarhus Universitet Forskningscenter Risø Statens Forsknings- og Uddannelsesbygninger IT-universitetet Syddansk Universitet Danmarks Farmaceutiske Universitet Københavns Universitet Aalborg Universitet Hshøjskolen i København Hshøjskolen i Århus Forskningsstyrelsen It- og Telestyrelsen Danmarks Tekniske Universitet Den Kgl. Veterinær- og Landbohøjskole Roskilde Universitet Videnskabsministeriets departementet Når der i det efterfølgende henvises til institutionerne, er det disse 17 institutioner, der refereres til. Videnskabsministeriet har herudover en række mindre institutioner, der ikke er omfattet af 5, og følgelig heller ikke af nærværende analyse. På institutionerne er der på opgørelsestidspunktet (august 2003) beskæftiget ca personer på ministeriets område, hvoraf knap ( 45%) er kvinder. Der er altså en lille overhyppighed af mænd på ministerområdet som helhed. Tabel 1 : Fordeling af ansatte på køn Ansatte i alt Heraf mænd Heraf kvinder Mænd relativ % 45% Kvinder relativ 2\n3 Den nøjagtige fordeling på personalekategorier 1 fremgår af det elektroniske datamateriale. Ministeriet har fundet det relevant at sætte fokus på fordelingen på ledelsesniveauer, for at se om den tilnærmelsesvis ligelige kønsfordeling blandt de ansatte på ministerområdet også gør sig gældende på ledelsesniveau. Tabel 2: Fordeling på ledelsesniveauer Ansatte i ledelsesstilling er i alt Heraf mænd Heraf kvinder Mænd relativ Kvinder relativ Niveau 1 (Lønramme 39 og op) % 14% Niveau 2 ( Lønramme 38) % 10% Niveau 3 (Lønramme 36-37) m. Personaleansvar % 22% Niveau 3 (Lønramme 36-37) uden personaleansvar % 24% Ledere i alt % 21% Set i forhold til det samlede antal ansatte (ca personer) har ca. 4% en stilling på ledelsesniveau 1-3 (lønramme 36 og opefter). Knapt 80% af disse lederstillinger er i øjeblikket besat af mænd. Betragtes mænds relative af lederstillingerne (80%) er denne langt højere, end deres samlede relative (55%) af de ansatte. Der er således en overhyppighed af mænd ansat i lederstillinger på Videnskabsministeriets område. Det fremgår nedenfor af indholdet i institutionernes redegørelser, at der arbejdes med dette emne enten direkte eller indirekte via f.eks. målsætninger om familievenlige arbejdsplaser, fleksibel arbejdstid, ensartet lønudvikling m.v. Meget tyder derfor på, at institutionerne er godt i gang med at sikre rammerne for, at der kan komme flere kvindelige ledere. 3. Status på arbejdet med ligestilling Hvem har en ligestillingspolitik? Langt de fleste af institutionerne har en formuleret ligestillingspolitik, hvilket fremgår af tabel 3: 1 Flere af institutionerne har gjort opmærksom på, at stillingskategorierne ikke har været helt udtømmende. Nogen vil f.eks. placere en chef i tilknytning til en uddannelseskategori, andre vil placere den samme chef som tjenestemand. Københavns Universitet har endvidere anført, at spørgeskemaets kategorier ikke er velegnede til alle typer af institutioner. Opgørelsen skal derfor tages med et vist forbehold, da der således i nogen tilfælde vil være tale om en vis kunstig indplacering. Videnskabsministeriet har valgt at bruge de stillingskategorier, der var anført i spørgeskemaet med henblik på at skabe mulighed for sammenlignelighed på tværs af ministerområderne. 3\n4 Tabel 3 : Ligestillingspolitikker på institutionerne Ja Nej Relativ ja Er der i forvaltningens personalepolitik et afsnit om ligestilling? % Har forvaltningsorganet en eller flere handlingsplaner, hvor konkrete ligestillingsmæssige indsatsområder er beskrevet? Har forvaltningsorganet en ligestillingspolitik beskrevet særskilt fra personalepolitikken? % % Som det ses, er langt det mest almindelige, at personalepolitikken indarbejdes i den samlede personalepolitik, frem for at være beskrevet særskilt. To institutioner har endnu ikke en ligestillingspolitik, nemlig Danmarks Farmaceutiske Universitet og Danmarks Tekniske Universitet. Danmarks Farmaceutiske Universitet beretter at der søges mod - og der findes balance mellem køn i stillingsbesættelser. Danmarks Tekniske Universitet (DTU) har p.t. ikke udarbejdet en specifik ligestillingspolitik, men forholder sig til ligestilling i DTU s udviklingskontrakt Det fremgår i udviklingskontrakten, at det er et målepunkt indenfor DTU s personalepolitik, at DTU vil arbejde intenst på at øge antallet af kvindelige undervisere og forskere. For at sikre, at DTU lever op til kravene i ligestillingsloven, vil DTU i hovedsamarbejdsudvalgsregi nedsætte en gruppe, der skal drøfte, hvordan DTU iværksætter konkrete ligestillingspolitiske tiltag og kortlægge mulighederne for at få flere kvindelige ansøgere. Der er kun en enkelt institution - nemlig Aarhus Universitet - der har institutionaliseret arbejdet med ligestilling i et ligestillingsudvalg. I de øvrige institutioner er arbejdet med ligestilling især forankret i samarbejdsudvalg, administrative ledelser og personaleafdelingerne. Indhold Ligestillingspolitikkerne i institutionerne er generelt karakteriseret ved en bred forståelse af ligestillingsbegrebet. Ligestillingspolitikkerne indeholder ud over den kønsmæssige ligestilling følgende emner: etnisk ligestilling (indgår i samtlige af de 15 personalepolitikker) seniorpolitik (indgår i 93% af politikkerne) ligestilling af personer med forskellig seksuel orientering (indgår i 47% af politikkerne) Dette er i sig selv ikke overraskende, eftersom det kun er få institutioner, der har en særskilt kønsligestillingspolitik. Integreres ligestillingspolitikken med den generelle personalepolitik kommer politikken til at fokusere mere på generelle aspekter og afbalancering og ligestilling af forskellige typer af mennesker og persongrupper. Man ønsker med andre ord at sikre en bred medarbejdersammensætning, både hvad angår køn, alder, etnicitet og uddannelsesmæssig baggrund. Af tabel 4 fremgår det, hvilke målsætninger institutionerne typisk beskæftiger sig med i en kønsmæssig sammenhæng: 4\n5 Tabel 4: Indhold i institutionernes personalepolitikker Indgår i Andel Målsætninger p. pol. Målsætninger om at fremme en kønsneutral rekruttering af personale. (Eksempelvis ved at have begge køn i ansættelsesudvalget, udarbejde kønsneutrale jobopslag) 10 67% Målsætninger om at fremme kønsblandede arbejdspladser. 9 60% Målsætninger om at skabe en rummelig eller mangfoldig arbejdsplads 9 60% Målsætninger om at skabe familievenlige arbejdspladser 7 47% Målsætninger om at fremme en kønsneutral adgang til kompetenceudvikling 5 33% Målsætninger om at skabe ligeløn 4 27% Målsætninger om at tilrettelægge arbejdet, så det passer både kvinder og mænd 3 20% Målsætninger om at følge kvinder og mænds lønudvikling under Ny Løn 3 20% Målsætninger om at fremme flere kvinder i ledelse 1 7% *Kolonnen beskriver hvor mange institutioner ud af 15 der har svaret bekræftende på at målsætningen indgår i personalepolitikken. Det fremgår, at der særligt arbejdes med at sikre en kønsneutral rekruttering, og sikre et afbalanceret forhold mellem mænd og kvinder på arbejdspladsen. Disse målsætninger må generelt set siges at være godt på vej til at blive opfyldt for så vidt angår antallet af ansatte mænd og kvinder. Alt i alt er der således godt gang i arbejdet med ligestillingspolitikker på institutionerne. Typisk vælges en bred tilgang, der ud over køn, sætter fokus på nogle mere generelle aspekter af livet på arbejdspladsen. 4 De ligestillingsfremmende initiativer i ministerområdet Der skelnes imellem initiativer, der har en personalepolitisk forankring og initiativer, der er rettet mod ministerområdets kerneområder (mainstreaming). Personalepolitiske projekter 9 ud af de 17 institutioner har igangsat ligestillingsinitiativer, projekter og lignende der direkte eller indirekte arbejder med et kønsperspektiv rettet mod egen organisation eller personale. Initiativerne er typisk bredt funderede såsom at skabe en rummelig, mangfoldig eller familievenlig arbejdsplads (Risø, IT-universitetet, departementet, Forskningsstyrelsen, IT- og Telestyrelsen, Roskilde Universitet), kønsblandede arbejdspladser og kønsneutral rekruttering, (f.eks. Hshøjskolen i Århus, ITog Telestyrelsen og Forskningsstyrelsen),initiativer der har fokus på lønudvikling og ligeløn blandt mænd og kvinder (Risø, departementet). Risø har angivet, at der arbejdes med flere kvinder i ledelse. Dette sker gennem blandt andet arrangementer med oplæg om karriere. Herved forsøger man at få flere kvinder interesserede i at være ledere, og gøre det klart at karriere kan forenes med privatliv. Et andet emne der arbejdes med på Risø er talentudvikling. Formålet er at give unge, lovende medarbejdere optimale muligheder for at 5\n6 realisere deres potentiale. Der sigtes på at sikre et rimeligt antal kvinder i talentudvælgelsen. Andre initiativer er mentorordninger på DTU 2, hvor yngre kvinder kobles på en erfaren og dygtig kollega. Formålet er blandt andet at fremme antallet af kvindelige videnskabelige medarbejdere. Flere af de andre initiativer, f.eks. familievenlige arbejdspladser og tilrettelæggelse af arbejde, må dog også siges at kunne medvirke til, at der kommer flere kvinder i ledelsesgruppen. Resultaterne måles ud over indberetningerne til ligestillingsredegørelsen ofte kvantitativt via personale- og lønberetninger, virksomhedsregnskaber, udarbejdelse af statistikker over ansøgere og ansættelser. Fagligt forankrede ligestillingsinitiativer Den del af ligestillingsarbejdet, der retter sig mod borgere eller sagsområder, er ikke helt så langt fremme som den personalepolitiske del. Der arbejdes dog aktivt med denne del af ligestillingen flere stede. Tre institutioner, nemlig Risø, Forskningsstyrelsen og Hshøjskolen i Århus har direkte arbejdet med at indarbejde et kønsperspektiv i forhold til sagsområder/borgere. Som et eksempel kan nævnes Risø, som har inddraget mainstreamtingsaspektet i deres kommunikationsundersøgelse. Undersøgelsen har ikke vist en slagside i den eksterne kommunikation i forhold til køn, og der er derfor ikke fundet anledning til radikale ændringer i kommunikationsformerne 3. Andre er også godt på vej til at påbegynde arbejdet med mainstreaming. F.eks. har Københavns Universitet igangsat en analyse af, på hvilke områder og hvor mainstreamtingsinitiativer kan igangsættes. 5. Sammenfatning Alt i alt ser det ud til at arbejdet med ligestilling er ved af finde fodfæste. Der arbejdes aktivt med at skabe en rummelig og fleksibel arbejdsplads. Fremtidens udfordring må blandt andet være at skabe grobund for at flere institutioner kommer i gang med at indarbejde ligestilling i de faglige opgaver. Her kan erfaringerne fra blandt andet Risø, samt erfaringerne fra andre ministerområder være frugtbare. Det er Videnskabsministeriets forhåbning, at ligestillingsredegørelserne 2003 kan være medvirkende til at sætte fokus på de gode historier i arbejdet med ligestilling. 2 DTU er ikke med i tabel 4, da det kun er de 15 institutioner der har en decideret personalepolitik, som har besvaret spørgsmålet. 3 De nøjagtige resultater af undersøgelsen kan læses i rapporten Undersøgelse af Forskningscenter Risøs eksterne kommunikation oktober 2002 af Ulla Plesner. 6