IBM s Smarter Cities Challenge. København Rapport - PDF\nIBM s Smarter Cities Challenge. København Rapport\nDownload "IBM s Smarter Cities Challenge. København Rapport"\n1 IBM s Smarter Cities Challenge Rapport\n3 Indholdsfortegnelse 3 1. Ledelsesreferat 5 2. Indledning 5 A. Smarter Cities Challenge udfordringen om intelligente byer 7 B. Udfordringen 8 3. Resultater, kontekst og køreplan for anbefalinger 8 A. Resultater og kontekst 10 B. Køreplan for anbefalinger Anbefalinger 21 Anbefaling 1: Etablér et Open Value-netværk for 31 Anbefaling 2: Opret en integreret slutpunkt til slutpunkt-energimodel 39 Anbefaling 3: Udvid transport- og bygningsinitiativer 45 Anbefaling 4: Opret et styringsorgan Konklusion Bilag 53 A. Kildehenvisninger 58 B. Teambiografier 61 C. Referencer 2\n4 1. Ledelsesreferat Indledning er en af de 31 byer, der i 2013 er udvalgt som modtager af legatet Smarter Cities Challenge som del af IBM s CSR-initiativer, der går ud på at opbygge en mere intelligent verden A Smarter Planet. I løbet af tre uger i maj 2013 interviewede et team bestående af fem IBM-eksperter 197 interessenter med henblik på at levere anbefalinger til en hovedudfordring, der er identificeret af overborgmester Frank Jensen og hans team af ledende medarbejdere: Hvordan kan styring af data hjælpe med at nå sit mål om at blive CO 2 -neutral i 2025? s Kommune vedtog KBH 2025 Klimaplan i august 2012 og forpligtede sig formelt til målet via en køreplan for de vigtigste målområder og initiativer. Planen omfatter en registrering af energiforbruget, hvor varmeforbruget skal forsøges reduceret med 20 %, erhvervslivets elektricitetsforbrug med 20 % og elektricitetsforbruget i private husholdninger med 10 %. Udfordringen har siden initiativet blev formuleret, gjort markante fremskridt mod at erstatte kraftværker drevet af fossile brændsler med vedvarende kilder som vind- og solenergi og kommunalt affald. Disse foranstaltninger har allerede mindsket byens CO 2 -udledninger med 40 %. arbejder fortsat engageret mod at opnå de resterende reduktioner inden 2025, selvom det er en betydelig udfordring at nå så vidt. s Kommune har besluttet at bruge data som et middel til at reducere energiforbruget og som platform til udvikling af nye løsninger, der skal medvirke til ændringer i adfærd i forbindelse med energiforbrug. s Kommune vil gerne nå sine mål om CO 2 -neutralitet og samtidig fremme vækst inden for økonomi og beskæftigelse. Det anerkendes, at data kan informere beslutningstagere, som igen får gennemført de innovationer, som byen ved, der er behov for, hvis kløften mellem udledninger nu og i 2025 skal lukkes. s Kommune fastslår, at der er behov for en bedre strategi for brugen af tilgængelige data, hvis byen skal nå sit mål. Desuden er der behov for en analyse af hvilke data og hvilken digital infrastruktur der skal til for til at understøtte målet om bedre energi effektivitet. Der blev stillet mange forskellige spørgsmål fra kommunens side til IBM s Smarter Cities Challenge-team for at beskrive udfordringen. Blandt disse var: Hvordan kan byen anvende tilgængelige data til at optimere energiforbruget både i dens forskellige sektorer og i erhvervslivet og private hjem? Hvordan bør data stilles til rådighed for interessenter, og hvordan kan byen få deres støtte? Hvordan kan brug af energidata forøge livskvaliteten i byen? Resultater og anbefalinger Smarter Cities Challenge-teamet inddelte nøgleresultaterne i fem temaer: 2025-målene skal fremme innovative idéer til nye virksomhedsmuligheder og uddannelse Nøgleinteressenter er fragmenteret på tværs af siloer Der mangler standardiserede data blandt dem, der producerer og forbruger data Elektricitetsforbruget i bygninger og biltrafikken er væsentlige kilder til CO 2 -udledning Der er behov for en struktureret fremgangsmåde til at sætte skub i initiativet og engagere offentligheden 3\n5 Teamet anbefaler, at byen tænker stort ved at hæve diskussionsniveauet fra data til værdirealisering. Teamet har følgende fire anbefalinger: 1. Etablér et Open Value-netværk for Stimulér udviklingen af et levende økosystem for energisektoren, der justerer data og innovationsinitiativer med et Open Value-netværk. Netværket er en nøglekomponent i et program til økostimulering. Netværkets infrastruktur fra det 21. århundrede forbinder effektivt private og offentlige dataejere, dataforbrugere og innovatorer, så der skabes nye fordele via udveksling af data på en struktureret, åben og standardiseret måde. 2. Opret en integreret slutpunkt til slutpunkt-energimodel Udnyt eksisterende intelligensressourcer. Etablér et partnerskab, der skal fremme oprettelse af en eller flere integrerede modeller til styring af hele s energiforbrug og udledninger for at optimere ressourceudnyttelse og samtidig søge at minimere CO 2 -udledninger. Kommunen bør i samarbejde med universiteter og forskningsinstitutter føre an i udviklingen af modellen. Open Value-netværket bør være vært for modellen og understøtte crowdsourcing af kalibreringsoplysninger med henblik på at øge nøjagtigheden af hver komponent i værdikæden. 3. Udvid transport- og bygningsinitiativer Gå forrest ved at demonstrere bæredygtig adfærd inden for s Kommunes egen bygge- og trafikinfrastruktur. Da Kommunen ikke har en tilsynsmyndighed, der bemyndiger energireduktion, kan kommunen lade handling følge ord med foranstaltninger som f.eks. påvisning af fordele ved teknisk renovering af bygninger ved at reducere energibruget og ved at fortsætte sit planlægningsinitiativ til intelligente lyssignaler. Efterhånden som Open Value-netværket udvikles, vil s data gøre forbrugerne i stand til at træffe bedre funderede beslutninger, som har indvirkning på deres energiforbrug, ved at have adgang til data om energiforbruget i realtid. 4. Opret et styringsorgan Opret en styrings- og innovationsstruktur, der skal fremme strategi, udførelse af matrixledelse og systemydelse. Den nye enhed, som skal omfatte repræsentanter fra myndigheder, erhvervsliv og borgere, bør arbejde i henhold til et klart defineret charter. Enheden skal oprette et system, der kan registrere og rapportere status for arbejdet mod opnåelse af målene om CO 2 -neutralitet i Konklusion Kommune har lagt et solidt fundament, hvorfra der kan udvikles nye innovative funktioner. Men for at nå målene i KBH 2025 Klimaplan skal s Kommune sætte mere aktivt ind ved at udvise lederskab inden for indbyrdes forbundne områder som klimaforandringer, energiforbrug og transportkapacitet. Fokuspunkter Hæv diskussionen fra at omhandle data til at omhandle værdirealisering Fremskynd innovation for at lukke emissionskløften Udarbejd en struktureret fremgangsmåde for at fremme innovation, fjerne siloer og engagere støtte fra interessenter Før an som det gode eksempel, så interessenter kan se fordelene ved bæredygtig adfærd 4\n6 2. Indledning A. Smarter Cities Challenge udfordringen om intelligente byer I 2050 vil byerne huse mere end to tredjedele af verdens befolkning. De har mere økonomisk styrke og adgang til flere avancerede, teknologiske funktioner end nogensinde før. Samtidig kæmper byerne med en lang række udfordringer og trusler mod bæredygtighed inden for deres kernekompetencer- og styringssystemer, herunder transport, vand, energi, kommunikation, sundhedsvæsen og sociale ydelser. I mellemtiden producerer billioner af digitale enheder, der er forbundet via internettet, en enorm mængde data. Alle disse oplysninger lige fra markedsflow til samfundsimpulser kan omdannes til viden, fordi vi nu har den beregningsmæssige styrke og avancerede analyser til at få noget forståeligt ud af dem. Med denne viden kan byer reducere omkostninger, skære ned på spild og forbedre effektivitet, produktivitet og livskvalitet for deres borgere. Stående over for gigantiske udfordringer i form af økonomisk krise og øget efterspørgsel efter serviceydelser er der rigelige muligheder for udvikling af nytænkende løsninger. I november 2008 startede IBM en diskussion om, hvordan verden bliver mere intelligent. Med det menes der, at intelligens tilføres systemer og processer, der holder verden i gang ting, som ingen tænker på som computere: biler, apparater, kørebaner, elnet, tøj og endda naturlige systemer som landbrug og vandveje. Via generering af mere instrumenterede, indbyrdes forbundne og intelligente systemer kan borgere og beslutningstagere udlede nye tendenser og få indblik via data og på den måde skabe et fundament for mere velinformerede beslutninger. En intelligent by bruger teknologi til at transformere sine kernesystemer og optimere begrænsede ressourcer. Eftersom byer dagligt kæmper med interaktionen mellem vand, transport, energi, offentlig sikkerhed og mange andre systemer, er IBM meget engageret i en vision om mere intelligente byer Smarter Cities som en vital del af opbygningen af en mere intelligent verden. På de mest udviklede niveauer er en intelligent by et videnbaseret system, der giver interessenter indblik i realtid og sætter beslutningstagere i stand til at styre byens undersystemer proaktivt. Effektiv informationsstyring er kernen i denne funktionalitet, og integration og analyse er de centrale formidlere til at nå det. 5\n7 Intelligens tilføres den måde, verden fungerer på. Efterhånden som IBM justerer sine CSR-initiativer efter målet om opbygning af en mere intelligent verden, står det klart, at ledere verden over står over for stigende økonomiske og samfundsmæssige pres. I lyset af det stigende krav om serviceydelser, må byerne levere nye løsninger stadig hurtigere. Derfor har IBM s CSR-afdeling iværksat Smarter Cities Challenge, der i en treårig periode skal hjælpe 100 byer fordelt over hele verden med at blive mere intelligente via tildeling af IBM-ressourcer. blev udvalgt via en konkurrenceorienteret proces som en af 31 byer, der skal tildeles et Smarter Cities Challenge-legat i I løbet af en tre-ugers periode i maj 2013 har et team bestående af fem IBM-eksperter arbejdet i for at give anbefalinger om centrale problemstillinger til overborgmester Frank Jensen og s Kommune. Instrumenteret Vi kan måle, fornemme og se tilstanden for praktisk talt alt. Figur 1: Instrumenteret, indbyrdes forbundet, intelligent Indbyrdes forbundet Personer, systemer og objekter kan kommunikere og interagere på helt nye måder. Intelligent Vi kan analysere og opnå indsigt ud fra store og mangeartede informationskilder og dermed bedre forudse og reagere på forandringer. 6\n8 B. Udfordringen Den centrale udfordring, der blev identificeret af overborgmester Frank Jensen og hans team af ledende medarbejdere, var følgende: Hvordan kan styring af data hjælpe med at nå sit mål om at blive CO 2 -neutral i 2025? s Kommune har et stærkt fokus på handlinger, der kan give resultater for byen, dens borgere og erhvervsliv. Baseret på de prioriteringer, der er angivet nedenfor, er kommunen interesseret i en åben datakøreplan med realistiske mål og milepæle og en kort tidsskala: Hvordan kan byen bruge tilgængelige data til at optimere energiforbruget for de forskellige sektorer? Hvilke trin skal byen tage, og hvilke data kan interessenter forvente fra det for at stimulere deres interesse i energieffektivitet og på den måde aktivt støtte et mere fleksibelt energiforbrug? Hvilke muligheder og udfordringer er der i den eksisterende moderne by og i den foreslåede mere intelligente by? Hvilken måde er den bedste for byen at bruge energi på for at opmuntre til reduktion i forbruget af varme og elektricitet? Hvilke er de mindste datasæt, der er behov for i en mere specifik model? Hvilke datasæt findes allerede? Hvordan kan energidata bruges som incitament til energibesparelse fra borgernes og erhvervslivets side? Hvilke fordele findes der for dem, som deler data, herunder enkeltpersoner, grupper og samfund? Hvordan stilles data bedst til rådighed for udviklere og borgere, og hvordan kan disse interessenter blive engageret i aktivt at anvende tilgængelige data? Hvordan bør styringsstrukturen til generering, indsamling, administration og brug af data se ud? Hvilken rolle skal kommunen spille i forhold til private enheder? Hvilke forretningsmodeller kan interessenter gøre brug af? Er der eksterne faktorer (praktiske, juridiske), der forhindrer brug af energidata? Hvis det er tilfældet, hvordan administreres disse begrænsninger så andre steder? Hvad får borgerne ud af det? Hvordan øger brugen af energidata deres livskvalitet? Hvilket eller hvilke etablerede og skalérbare pilotprojekter kan anvende ud fra eksisterende data? 7\n9 3. Resultater, kontekst og køreplan for anbefalinger A. Resultater og kontekst Nøgleresultater Berørte interessenter Konklusioner Data er nøglen til at nå målene for 2025: Manglende datastandarder blandt mange forskellige producenter og forbrugere af data Eksisterende data er fragmenterede, ikke-standard, har uklare kommunikationsprotokoller, er løst strukturerede, svære at opdage og ufuldstændige Datatilgængelighed vil fremme innovation, men det er vanskeligt at skelne databehovene fra virksomhedernes problemer Dataøer datahubber er på vej frem, men der er ingen effektiv måde at matche dataejere med dataforbrugere på Tid/hastighed er en vigtig faktor: Rettidighed af data er nøglen til slutbrugernes mulighed for at træffe beslutninger Der synes at være begrænset data om trafik, som er en af de store kilder til CO 2 -udledninger: Manglende data og manglende adgang til overvågning af strømmen af fodgængere, trafiktrængsel, trafikprognose og vejrets indflydelse Nogle leverandører har begrænsede data og er villige til at dele dem med kommunen s Kommune Borgere Byudviklere Energiudbydere Leverandører af teknisk infrastruktur Energiforbrugere Meningsdannere Virksomheder s Kommune Borgere Energiudbydere Leverandører af teknisk infrastruktur Energiforbrugere Virksomheder s Kommune Borgere Byudviklere Leverandører af teknisk infrastruktur Meningsdannere Virksomheder Den største udfordring er at forbinde alle data fra alle interessenter og bruge dem til at oprette nye anvendelsesmåder af data og serviceydelser Behov for kvalitetsdata, der er tillid til der skal være en proces til styring og administration af datainfrastruktur Data er et konkurrencepræget område for virksomheder, hvilket forklarer deres modvilje mod at dele data Behov for åbne data og mulighed for at sikre private data Brugsdata på energiregninger fås kun kvartalsvist Der kræves data i realtid, f.eks. fra trafikken, for at foretage ændringer i energiforbruget Virksomheder og borgere kan ikke bruge data, fordi de enten ikke er tilgængelige, eller fordi de præsenteres i et ikke-brugbart format (som ikke kan læses eller analyseres af en maskine) Bemyndiges borgere og besøgende via adgang til data, vil de finde alternative måder at komme gennem byen på Krav til bedre og billigere transport, f.eks. et bedre billetsystem, bedre dækning og tilgængelighed samt reparationsplanlægning, der er bedre koordineret 8\n10 Nøgleresultater Berørte interessenter Konklusioner Manglende incitamenter for virksomheder og borgere: Forbrugere er særdeles vigtige interessenter, og brugervenlighed vil øge sandsynligheden for at få dem til at engagere sig i at nå målene for % af københavnere bruger cyklen som et økonomisk transportmiddel samt på grund af miljømæssige hensyn Borgere: Livskvalitet, sundhedsmæssige fordele, brugervenlighed, reducering af omkostninger, generering af job, ejerstruktur i boligfinansiering udgør ikke et værdiforslag for den enkelte ejer i matrixen (f.eks. bygningsejer, vedligeholdelse, renovationsstrategi ejet af kommunen) Virksomheder: Økonomiske overbevisninger, konkurrencemæssige hensyn de fleste forstår forholdet mellem energivalg, omkostninger og effekten af CO 2 Renovering af eksisterende bygninger og boliger i byen er dyrt, og bygninger af historisk og arkitektonisk interesse skal vedligeholdes: Bygningsejere får ikke incitament til at foretage energimæssige forbedringer, fordi de ikke betaler for energi Infrastrukturvirksomheder vil ikke dele data (f.eks. kloakeringsfirmaer) Andelsbestyrelser har øje på pengene og er modvillige til at bruge dem på forbedringer Behov for en udpeget leder til at repræsentere overborgmesteren, fordi nøgleinteressenter er fragmenteret på tværs af siloer Hvordan klarer sig sammenlignet med andre storbyer i verden? 2025-målene skal fremme innovative idéer til nye virksomhedsmuligheder og uddannelse Skal være bæredygtig i alle tre dimensioner s Kommune Borgere Leverandører af teknisk infrastruktur Energiforbrugere Meningsdannere Virksomheder s Kommune Borgere Byudviklere Energiudbydere Energiforbrugere Virksomheder s Kommune s Kommune Ændringer i adfærd tager tid Mangel på automatiserede produkter, der aktiveres/deaktiveres af sig selv på bestemte tidspunkter om dagen/natten for at udnytte tidspunkter, hvor der ikke er overbelastning Eksempel på elektrisk bil (undtaget for afgift, afgiftsstruktur) Der kræves en robust kommunikationsplan med klart definerede fordele for både borgere og virksomheder, og som sammenkæder fordelene med jobskabelse og økonomisk vækst på globalt niveau Bevarelse af bygninger af historisk interesse er en udfordring i forbindelse med renoveringsmål s Kommune ejer bygninger, men de er ikke optimalt designet til brug For at hjælpe individuelle bygningsejere med at prioritere tekniske renoveringer, bør der fremlægges en køreplan baseret på specifikke data (udviklet fra et relevant datasæt) Fragmenterede indsatser vil medføre suboptimering 2025 Klimaplan er en fantastisk chance for byen til at demonstrere dens globale lederskab Tabel 1: Resultater 9\n11 B. Køreplan for anbefalinger Baseret på teamets resultater og test af de første designindfaldsvinkler (eller hypoteser) anbefaler teamet, at byen tænker stort: Hæv diskussionsniveauet fra at være om data til at være om værdirealisering generering af fordele, hvori data er en nødvendig, men utilstrækkelig komponent til alene at kunne nå målene i 2025 Klimaplan. Ud fra resultaterne er der et klart behov for at etablere rammestrukturer for realisering af værdi og demonstration af, hvorledes data kan bidrage til dette. Derudover synliggøres et behov for en tilknyttet ansvarsstruktur til opfyldelse af teamets fire anbefalinger. Anbefalingerne er samlet set nødvendige for at skabe en vellykket vej fra mulighed for reduktion af energi og/eller udledninger til en fuldt ud implementeret løsning. En vigtig prioritering i teamets anbefalinger er de fordele, byen får ud af sine investeringer. Resultatet er, at anbefalingerne bevæger ud over den grundlæggende infrastruktur og omfatter forvaltning og rettidig generering af fordele. De fire anbefalinger kan og bør igangsættes samlet. Det anbefalede Open Value-netværk afhænger af den integrerede slutpunkt til slutpunkt-energimodel, som sætter netværket i stand til at modellere og visualisere data. Det afhænger også af de anbefalede transport- og byggeinitiativer for at få et mål for generering af fordele i udviklingsfasen. Endelig er Open Value-netværket afhængigt af, at styringsorganet får støtte fra interessenterne omkring netværket. Netværket bør få høj prioritet, da det er den tekniske katalysator for alle andre anbefalinger. Den anbefalede, integrerede slutpunkt til slutpunktenergimodel har ingen andre afhængigheder. Teamet mener, at denne anbefaling vil være tilrådelig, selv hvis Open Valuenetværket ikke indføres. Modellen bør også prioriteres som et effektivt og virkningsfuldt netværk, der håndterer byens udfordringer, hvilket ikke ville være muligt uden god modellering. Datamodellering muliggør klar forbindelse eller kobling mellem spørgsmål/problemer og dataene. Og modellen konverterer data til informationer og muliggør på den måde klar kommunikation til ejere og forbrugere af data. Den anbefalede udvidelse af initiativer omkring bygninger og trafik afhænger af styringsorganet og Open Value-netværket. Sammenlignet med de andre anbefalinger afhænger den af en lang række andre aktiviteter og initiativer samt en række tekniske katalysatorer, som følger: Mediekampagner om ændringer i adfærd. Som minimum eksterne aflæsningsmålere til bygninger og pr. enhed. Jo mere findelte dataene er, des bedre, eksempelvis efter etage/lokale i en erhvervsbygning eller pr. energiforbrugende enhed (f.eks. varmepumpe eller elektrisk biloplader). Trafiksensorer til måling af elementer, f.eks. transportmiddel, hastighed, antal, type. 10\n12 Infrastruktur til dataindsamling i realtid fra sensorer. Passende datainfrastruktur, der opfylder løbende behov og ad hoc-behov baseret på mulige resultater fra løbende analyse af registreringer. Dashboards til forbrug i realtid i boliger og på lommecomputere (PDA er) og smartphones. Eksterne/mobilt styrede husholdningsapparater. Bygningsdata, både offentlige og private, og ejerskab til bygninger (som bebos af ejerne eller udlejes). Data om energiforbrug i realtid for større bygninger fra udbydere. Energiprofil af bygningen med behov for teknisk renovering, planer, estimater og tidsplaner. Innovative funktioner, f.eks. bevægelsesdetektorer på gadelys. Udvidelsen af tidligere planlagte initiativer bør prioriteres, fordi energireduktion fra bygninger og trafik potentielt kan generere betydelige besparelser for alle interessenter. Det er imidlertid vigtigt at starte i det små og være struktureret og senere udvide initiativer baseret på erfaringer. Det anbefalede styringsorgan afhænger af effektiv administration af interessenter. Det kræver, at der opnås den accept og støtte, der er nødvendig for at implementere vedvarende ændringer. Afklaring af roller og ansvarsområder er meget vigtigt og bør altid kunne føres tilbage til strategien, visionen og missionen. En tidlig aftale om finansiering af medarbejderstillinger og initiativer er tilsvarende vigtig. Medmindre medlemmer af styringsorganet arbejder sammen på tværs i matrixmiljøet, vil enheden ikke nå målene om CO 2 -neutralitet i 2025 og andre mål. Kritiske succesfaktorer for styringsorganet omfatter sponsorering fra overborgmester Frank Jensen og en klar forståelse af kritiske afhængigheder, koblinger til opstrøms-/ nedstrømsprocesser og andre initiativer, problemer og risici. Det er vigtigt, at den forretningsmæssige fordel klart defineres fra starten af, f.eks. lønsomhed, og at positive resultater klart defineres af interessentgruppen. Endelig er det vigtigt, at der installeres et klart defineret administrationssystem og en kommunikationsplan for offentlige embedsmænd og interessenter. 11\n13 Til hver anbefaling har teamet udviklet omfattende milepælsplaner, som det mener kan give de første konkrete og gentagne resultater for inden for 25 uger. Best practices Smarter Cities Challenge-teamet har identificeret forskellige best practices for energisektoren i bred forstand, som kan justeres under fire overskrifter, som vist herunder. Det har desuden skitseret en vision for fremtidige emner. 1. Tilgængeliggørelse af data Vedtag en fælles datamodel, der understøtter forskellige datatyper Justér data efter anerkendte standarder Saml data fra flere kilder Foreskriv transformation af PDF-format til manualer, og levér datastrukturer der kan læses og analyseres af computere Aktivér onlineafsendelse af manuelle datafeeds Aktivér fremlæggelse af datalager ved hjælp af relevante Web 2.0-teknikker 2. Deling af data Indfør en automatisk proces til at dele data med interessenter og andre Sørg for, at rimelig sikkerhed og politikker til beskyttelse af personoplysninger er inkorporeret i datadeling Implementér en fremgangsmåde til styring af digitale rettigheder (DRM) for at sikre, at dataejeres aktiviteter/ brugspolitikker følges 3. Analyse af data Aktivér nem onlineadgang til og virtualisering af vigtige energi/bygningsdata for beboere på flere måder Etablér en mere intelligent infrastruktur til energikontrol, der understøtter nye applikationer og tilbyder fordele for kunder Sørg for analyser til at uddrage, transformere og indlæse energidata for at bekræfte nøjagtigheden af samlede, målte sensordata Angiv estimater for CO 2 -udledning baseret på analyser af energidata Angiv visualisering for at få vist data, der er genereret af de forskellige typer dataanalyse 4. Fremtidig vision Opret en omfattende infrastruktur for et Smarter Cityenergi-/bygningssystem, der indsamler data fra flere kilder Opret en struktur, der inkorporerer bygningstal for kommune, private firmaer og borgere med forskellige energidatatal Brug flere datakilder til at validere og krydstjekke andre datakilder for at sikre kvaliteten af dataene Opret en arkitektur og langsigtet køreplan for gradvist at etablere hele infrastrukturen med avancerede teknologier til netværk, servere, sensorer og intelligente målere 12\n14 4. Anbefalinger Anbefaling 1: Etablér et Open Value-netværk for Adgang til data er essentielt for s infrastruktur i det 21. århundrede for at muliggøre forbindelsen mellem personer, data og værktøjer, på samme måde som vejene i det 20. århundrede muliggjorde forsendelse af varer, transport af personer og aktivering af kommercielle transaktioner. Åbne data 1 i åbne lagre er dog ikke i sig selv tilstrækkeligt. Det åbne data-paradigme blev opfundet for at låse op for myndigheders data og skabe gennemsigtighed og forudsætninger for mulige nye forretningsmuligheder, men har behov for mere end det for at nå målet for klimaplanen og udvikle innovation og vækst. Et Open Value-netværk er en infrastruktur og et kompetencecenter, der forbinder private og offentlige dataejere, dataforbrugere og innovatorer med henblik på at skabe nye fordele via udveksling af data på en struktureret, åben, standardbaseret måde. Open Value-netværket skaber fordele ved at tage ansvar for datakvalitetsvurdering, datamodellering, datavisualisering, datadeling, dataintegration, åbne standarder, fælles vilkår og betingelser, fakturering, IT-infrastruktur og IT-drift med høj tilgængelighed, som ikke nødvendigvis er kernekompetencer for dataejere, dataforbrugere og innovatorer. 13\n15 1. Opret et Open Value-netværk 2. Opret en integreret slutpunkt til slutpunkt-energimodel 3. Udvid transport- og bygningsinitiativer 4. Opret et styringsog innovationsorgan ved at igangsætte et program til stimulering af økosystemer ved at udnytte eksisterende intelligensressourcer ved at få transportfaciliteter og bygninger til at være til gavn for indbyggerne for at lede matrixen TÆNK STORT start i det små Figur 2: Anbefalinger 14\n16 Licensmodeller Udvikling test og udvikling Styrk innovationsaktiviteter og samføring af udviklere og ejere Analyse Visualisering Applikationer Udvikling prøv og køb Udførelse fortløbende betaling Udførelse ubegrænset Henvisning belønning Katalogisering af app gebyrstruktur Betaling gebyr Betalinger Dataejer Rådata Værditilvækst Dataindsamling Organiserede data Værditilvækst via appudvikler Kan begynde som almennyttig katalysator, der understøtter kommerciel udveksling af data Figur 3: Open Value-netværk 15\n17 Deltagere i Open Value-netværket og programmet til økostimulering vil se følgende fordele: Mulighed for dataejere for at stille deres data til rådighed og muligvis blive betalt for det efter behov Mulighed for dataforbrugere og innovatorer for at søge efter, finde, visualisere, analysere, forstå, forbruge, abonnere på og betale for data efter behov Adgang til sikkerhed og beskyttelse af personoplysninger, så netværket kan bruges til udveksling af data, der er dækket af lovgivning om beskyttelse af personoplysninger og data Adgang til afidentificering og anonyme serviceydelser for datasæt i forbindelse med større analyser for at sikre beskyttelse af personoplysninger og overensstemmelse med nødvendigt samtykke og lovgivning Flere indtægts- og gebyrstrukturer, så der kan bruges forskellige kommercielle modeller, herunder dem til udviklings-, abonnements- og engangsbrug I det følgende kan du læse mere om Open Value-netværkets karakteristika inden for en række områder. Etabler et styringsorgan og opret en slutpunkt til slutpunkt-energimodel Baseret på retningslinjerne og målene, som fastlægges af styringsorganet (anbefaling 4), vil Open Value-netværket agere taktisk og sætte udveksling af data mellem dataejere, dataforbrugere og innovatorer i værk med det formål at oprette nye funktionaliteter, f.eks. applikationer, der skal hjælpe, erhvervslivet og borgerne med at nå de taktiske og strategiske mål i klimaplanen. Open Value-netværket skal sætte den integrerede slutpunkt til slutpunkt-energimodel i gang og opbygge ekspertise og erfaringer med hensyn til, hvordan data fra dataejere mest effektivt kan modelleres, visualiseres, adgangstyret og stillet til rådighed for dataforbrugere, som sikrer data. For at stimulere væksten i efterspørgslen efter data fra Open Value-netværket vil styringsorganet fremme innovation, fremstå som rollemodel og promovere de værdirealiserende resultater. Open Valuenetværket vil omfatte en integreret, kvalificeret supplerende applikation og vil også give slutbrugere, f.eks. borgere og erhvervslivet, en integreret oplevelse af data og applikationer. 16\n18 Vigtige funktionsmuligheder i Open Value-netværket Open Value-netværket har en række vigtige funktionsmuligheder, som er vist nedenfor: Levere forskellige typer data, herunder data i realtid, historiske data og referencedata Gemme datasæt på eget lager for at fjerne arbejdet med integration og drift fra dataejeren og for at fungere som et katalog med datakilder, som der så er adgang til på én til én-basis mellem kunden og ejeren Integrere værktøjer for at søge efter, finde, visualisere, analysere, forstå, integrere, forbruge og abonnere på data for at gøre det nemmere for en dataforbruger eller innovator at opbygge applikationer Rumme data om data (metadata) i kataloget for at tydeliggøre over for dataforbrugere og innovatorer, hvor ofte data opdateres, hvem der ejer dataene, hvilke enheder der bruges, og hvilke begrænsninger der pålægges Beskytte og sikre data, så Open Value-netværket kan bruges til udveksling af data, der er omfattet af lovgivning om beskyttelse af personoplysninger og data Afidentificere data og samle dem i klynger til statistiske formål, aktiveret via nødvendige samtykker og i overensstemmelse med lovgivningen Program til økostimulering: Vær proaktiv med hensyn til at bringe ejere af klimaplanmålene og dataejere sammen Nøglen til Open Value-netværkets succes er dets proaktive funktioner, der hjælper ejerne af klimaplanens mål med at få en forståelse af, hvordan et bestemt mål kan modelleres i overensstemmelse med den integrerede slutpunkt til slutpunktmodel, forstå den rolle, data har, specificere de præcise databehov og være med til at finde et relevant og tilgængeligt datasæt og/eller en relevant dataejer. Open Value-netværket vil være proaktivt med hensyn til at fremme samføring, der bringer dataejere og ejere af klimaplanens mål sammen, for at etablere denne udveksling. Det vil foregå på mange måder, f.eks. via konferencer, workshops, individuelle konsultationer og gennemgange af dataområder. Open Value-netværket skal være selektivt med hensyn til de data, der kvalificeres til deling og udveksling, for at sikre, at der investeres tid og ressourcer i data, hvortil der findes et anerkendt brugssituationscenarie og forventet positivt resultat. Teamet anerkender, at der kan udvikles nye ideer, hvis data blot frigives, men de mener generelt, at en mere målrettet og struktureret indfaldsvinkel er at foretrække i de tidlige faser. Det er ikke hensigten med Open Value-netværket, at det skal fungere som teknisk understøttelse af driftsmæssig, lynhurtig dataudveksling af stærkt tekniske data for at opnå realtidsoptimeringer og afbalancering i et intelligent net eller til trafikstyring i realtid. 17\n19 Open Value-netværket skal være et socialt virksomhedsværktøj, der anvender teknologier for at sætte personer i forbindelse med hinanden og få dem til at kommunikere og dele informationer. Det vil forudsige dataejernes og dataforbrugernes præferencer og skabe fortalere inden for sociale netværk, som vil engagere enkeltpersoner og fællesskaber. Netværket skal forbinde dataejere, dataforbrugere, deres transaktioner og sociale data, så der opnås et bedre kendskab til dem, og så der derefter kan ageres med dem på nye måder. Der er mere inspiration til, hvordan netværket kan skabe innovation, i rapporten om Smarter Cities Challenge i Helsinki i Finland 2, hvor der blev fokuseret på at skabe fordele ud fra det allerede etablerede Helsinki Region InfoShare 3. Open Value-netværket vil rapportere effekten ved at dokumentere relevante nøgletal for de fordele, netværket har betydet, og dets bidrag til iværksættelsen af klimaplanen samt afledte gevinster. Program til økostimulering: Tænk stort, start i det små, og skab resultater, viden og standardisering efterhånden som programmet vokser Open Value-netværket vil have en dynamisk indfaldsvinkel til generering af fordele. Via iterativ og trinvis stigende udvikling og med brug af SCRUM-metoden 4 med fordele, der skaber sprint som et eksempel, skal det være fokuseret på at have generering af fordele som topprioritet og agere hurtigt. For at sikre at netværket fortsat forbedrer forståelse, indblik, erfaringer og best practices, skal det være en læringsorganisation og et kompetencecenter, som løbende indsamler best practices. Desuden skal netværket definere og vælge de nødvendige standarder på alle niveauer, herunder inden for IT, juridiske og erhvervsmæssige forhold. Det skal ikke være et erklæret mål, at netværket etablerer omfattende standarder tidligt i forløbet, før deling og udveksling af data pågår. Derudover skal netværket samarbejde og dele med andre nationale og internationale initiativer med åbne data og virksomhedsarkitekturer, hver gang disse kan være med til at få netværket til at nå sine mål. Den vigtigste forventede fordel ved netværket er dets rolle som bæredygtig værdiskabende enhed, der etablerer de nødvendige bestanddele, som muliggør udveksling og vedligeholdelse af relevante og aktuelle data for at føre målene for byens klimaplan frem til at blive en målbar succes. Fra et driftsmæssigt perspektiv skal netværket have klart fokus på at drive værdiskabelse gennem de udformede aktiviteter og tilbud samt deres planlagte indvirkning. Hen over tid vil indfaldsvinklen blive mere fast forankret, og der vil blive udviklet best practices, som omdannes til standarder. Efterhånden som programmet vokser, vil det påtage sig initiativer i større skala som skitseret i teamets anbefalinger. Der vil blive anvendt en lukket sløjfeproces for at sikre, at initiativerne lykkes. Udgangspunktet for netværket vil være enkle konstellationer med dataejer, dataforbruger og innovatorer med klare initiativer, der fordrer enkle modeller og målbare resultater af klimaplanen. Dataforbrugere vil anvende offentliggjorte datasæt via selvbetjening uden støtte eller indgriben fra netværket. 18\n20 En kombineret og kommerciel model på tværs af den offentlige og den private sektor Der er brug for data fra private dataejere for at løse nogle af udfordringerne ved at nå målene i klimaplanen. Det ligger inden for Open Value-netværkets aktivitetsområde at have en forretningsmodel, der er baseret på betaling for dataadgang. I lighed med andre åbne dataudvekslinger vil Open Valuenetværket dække scenarier med tværministerielle forbindelser (G2G), forbindelser mellem offentlige myndigheder og virksomheder (G2B) og understøtte virksomhedernes handel med offentlige myndigheder (B2G) og virksomhed til virksomhed (B2B). Finansiering og ejerskab: Kommercielle modeller til udvikling og permanent tilstand Dataejere, dataforbrugere og opfindere vil kunne etablere kommercielle relationer, der er understøttet og muliggjort af Open Value-netværket. Denne relation er rettet mod den observerede usikkerhed omkring fordelen ved åbne data ved at levere licens- og betalingsmodeller, der understøtter udviklingsstadiet for nye aktiviteter, ligesom den understøtter fasen med produktion i større målestok. Licens- og betalingsmodeller, der understøtter udvikling, kan være prisbillig adgang til forsinkede og/eller begrænsede kvoter af datasæt til test og udvikling. En anden mulighed ville være modeller baseret på principperne prøv og køb, ifølge hvilke en dataforbruger eller innovator kan få fuld adgang i realtid til data i en begrænset periode og til en pris, som helt eller delvist godtgøres, hvis den forretningsmæssige relation ikke fortsættes, fordi der ikke er genereret fordele. Licens- og betalingsmodeller, der understøtter produktion i større målestok, kan være baseret på principperne om fortløbende betaling, som vil give fleksibilitet, efterhånden som dataene kræver builds. En sådan model kan blive til en model med fast betaling for at give budgetmæssig sikkerhed. Netværket vil levere konsulentydelser i disse situationer og kan interagere med dataforbrugere og innovatorer via en fuldmagt fra en dataejer som kommitteret, når det er praktisk. Netværket vil ikke begrænse en dataejers kontrol over vedkommendes data eller ejerens juridiske rettigheder. Det kan i visse situationer være nødvendigt for en dataejer og en forbruger at udveksle data direkte, f.eks. når der er behov for meget hurtige opdateringer i realtid. Netværket vil så ikke spille en rolle i driftsfasen. I denne type scenarier vil netværket fungere som en præ-udvekslingsformidler, der fører dataejere sammen med dataforbrugere. Modellering, visualisering og katalogisering bør gøres tilgængeligt og være omfattet af servicegebyrer til omkostningsdækning eller belønning, marketingprogramgebyrer og mæglergebyrer. I de tidligere stadier skal netværket ses som en almennyttig organisation i en udvidelse af s Kommunes rolle som leverandør af infrastruktur og ikke med det samme starte som en overskudssøgende, kommerciel interessent. Der var en vis tøven og usikkerhed blandt nogle af nøgleinteressenterne vedrørende risiko, udbytte og fordele ved netværket. Teamet anser imidlertid denne bekymring for at være ubegrundet. Det anfægter, at det ville holde dem tilbage fra at deltage i oprettelsen af netværket, hvis det første mål var rentabilitet. s Kommune kan sørge for finansiering, lån, garantier og andre typer sikkerhedsnet i udviklingsfasen, men efterhånden vil netværket være selvfinansierende og måske endda i stand til at generere overskud. s Kommune skal f.eks. beslutte sig for en finansieringsmodel til et omkostningsdækkende datatrafikgebyr, der er justeret efter de licensmodeller, der er skitseret ovenfor, eller et afgiftsfrit stykke af byens infrastruktur. 19


Slacker Satellite: Melanie C koncert i ODEON (featuring Lisa Pallisgaard Nielsen)\nMelanie C koncert i ODEON (featuring Lisa Pallisgaard Nielsen)\nLørdag d. 29. april var Lisa, Stinna og jeg inviteret til Melanie C koncert i ODEON. Melanie C er muligvis ikke lige den første kunstner, som jeg ville råbe dibs efter, hvis der var frit valg på koncerthylden... Okay, for at være ærlig, så eksisterer Melanie C slet ikke i mit personlige artist arkiv, men jeg bor 5 minutter fra ODEON og jeg siger sjældent nej til nye oplevelser, så afsted tog vi.\nMed 7 udgivne soloalbums er Melanie C klart den ex Spice Girl med mest succes, men Spice Girl identiteten spøger dog stadig så meget, at det endnu kan bruges som et salgsargument. Det siger muligvis mere om solokarrieren, end noget andet. Har sgu da aldrig hørt Justin Timberlake love et NSYNC nummer og et par boyband dansetrin til hans koncerter. Selvom det ville være freaking awesome.\nMelanie C påpegede selv under koncerten, at hendes nye album slet ikke er blevet promoveret i Danmark, så det var en lidt speciel (og modig) booking. Man fristes til at tro, at der sidder en hardcore Spice Girls fan derude med førertrøjen på, der lige fik trumfet denne beslutning igennem. Okay, hvis I absolut skal lave ulogiske bookinger, må jeg så lige foreslå Busted til næste arrangement? Year 3000 i den Store Sal, fuck ja!\nMen hvordan gik Melanie C koncerten så? Lisa og jeg kommer med vores fuldstændige nuancerede og professionelle vurderinger af koncerten. Og vi er altså hverken påvirket af, at Lisa er kæmpe Spice Girls fan og jeg havde drukket 3 drinks relativt hurtigt, så aftenens største woohooer kom fra mig.\nLisa: Det var at opleve Kristine lave mad. Jeg har kendt Kristine siden 2012 og har først nu spist hjemme ved hende, hvor vi ikke har købt mad. Det var ret vildt. Og godt… Det var nemlig noget med ost… og fløde… og bacon… Jeg er sulten igen!\nKristine: At Lisa og Stinna roste min madlavning. Altså jeg trak 2 hår (forhåbentlig mine egne) ud af min portion og jeg så da også Stinna spytte et eller andet ud i sin serviet på et tidspunkt, så det må næsten være en succes historie, at ingen skreg “FY FOR FANDEN!”.\nLisa: Vi fik lov til at sidde overraskende tæt på scenen, ingen balkoner til os!\nAnyways, der var for vildt 90’er musik kørende i salen inden koncerten, så man rigtig kunne komme i god stemning (men hey, der var ingen Spice Girls numre i blandingen, WTF). Melanie C gik på scenen og jeg indrømmer gerne, at det lige gav et sug i maven at se sin yndlings Spice Girl (WOOO) i levende live. Suget varede dog ikke længe, for så blev det lidt akavet.\nHun sang og sang og jeg sad og tænkte ”okay, men efter den her sang må hun da lige præsentere sig selv”, men nej… Hun var altså for længe om det. MEN da hun så endelig begyndte at snakke, forsvandt akavetheden ret hurtigt, for så snakkede hun meget. Hun dansede og opfordrede os andre til også at rejse os op og danse (og det gjorde vi!) og det hele var fryd og gammen, som de unge siger.\nJeg havde heldigvis hørt hendes nye album, Version of Me (2016), hele ugen igennem, som forberedelse til koncerten, for der var altså meget fra den – det er jo klart, når det er hendes Version of Me tour, d’oh. Men jeg var glad for, at jeg havde forberedt mig så godt, især også fordi det har vist sig, at jeg er virkelig vild med det album! Der var selvfølgelig også nogle af de gamle sange; en enkelt Spice Girls sang, et par stykker fra Northern Star (1999), som jo også er viiiiildt god, og en enkelt fra The Sea (2011).\nKristine: Som noget nyt var vi ikke parkeret på 2. balkon, men på gulvet, så det var fint også at prøve at sidde forholdsvis tæt på scenen. Og ind kom selveste Sporty Spice, med trænede arme og 90’er tatoveringer for alle pengene. Ja ja, sikke en fest.\nFor at være ærlig, så er en Melanie C koncert ikke nødvendigvis stedet, hvor der virkelig er behov for at sidde tæt på. Hendes sceneshow er røvkedeligt, da det hovedsageligt består af hende (surprise) og nogle meget tvivlsomme dansetrin. I forhold til dansen, havde det måske været bedre for os alle sammen at sidde lidt længere væk. Som hun rigtig nok synger i Anymore "I hear the music but I can't dance". Ja, det lod vi alle sammen godt mærke til, så tag nu en pause fra alt det der vrideri, Sensuella C.\nLisa: Der var bare virkelig god stemning! Kristine var fuld og det løftede stemningen lidt, men synes også bare Melanie var ret god til at få alle med og få os til at danse selvom det er siddepladser. Selvfølgelig løftede stemningen sig også helt vildt, når hun sang de gamle sange, men generelt var det også bare fedt med de nye sange.\nDet er også rart at vide, at selvom hun er kendt, rig og fucking buff, så er hun en ligeså dårlig danser som mig.\nKristine: Hun prøvede sgu virkelig, hende Mel C. Med super posh accent forsøgte hun at få os til at danse ligeså åndssvagt, som hende og vi gjorde det sgu. Men hvis det ikke var for de der drinks, havde jeg sgu nok ikke orket at rejse korpus op fra stolen, for dét.\nOg lyden var virkelig god, med en meget tydelig vokal. Hvilket ofte er problemet til koncerter, hvor man simpelthen ikke kan høre, hvad der bliver sunget - men det var ikke tilfældet her.\nFik da lidt koncert-chills, når hun sang noget man kendte, som fx Northern Star, men hun sang altså ikke lige den der:\nI'll tell you what HWGYRHFHGKSMSJFIGTBRSBDHF"\nLisa: De første 5-10 minutter. De var simpelthen så akavede, fordi hun ikke sagde noget!\nJeg blev også en smule nederen over min egen krop, da jeg så de der guns*, holy fuck de er vilde!\nKristine: Sceneshowet var altså kedeligt. Af alle de koncerter jeg har været til i år (og det er et par gode håndfulde), så er det her altså en af de kedeligste. Der var et helt tydeligt peak omkring de sidste 3 sange, hvor det var ret fedt, men en koncert skal altså ikke kun peake til sidst. Så får man følelsen af, at folk glæder sig til det er overstået.\nOg hvorfor slæbe et band med, når de skal stå i baggrunden i dunkel belysning? Hvorfor have en awesome guitarsolo, når guitaristen står hengemt i mørket og det eneste man kan se er Melanie C derpe rundt på scenen?\nHVOR FANDEN VAR SURPRISE SPICE GIRLS REUNION?!\nSynes godt de kunne have fløjet de andre 4 ind, med ekspres landing på ODEONS tag. Sad længe og skulede til døren, i håb om at de andre ville vælte ind. I ved, den der rødhåret Spice, lyshåret Spice, afro Spice og gift-med-Beckham Spice. Ja, jeg har helt styr på mine Spice Girls.\n*Lisa refererer til Melanie C’s stærke arme. Ingen guns var medbragt i ODEON. Af hvad jeg ved af, i hvert fald.\nLisa: Min konklusion er bare, at det var så fedt. Jeg er så glad for at have været med til den her koncert, både fordi jeg har elsket Melanie C lige siden jeg hørte om Spice Girls og fordi det også var ret god musik (så god, at jeg har hørt Version of Me albummet flere gange efter koncerten også).\nEfter koncerten snakkede vi om, om hun levede lidt for højt på sine Spice Girls dage, men efter at have tænkt over det, så synes jeg faktisk ikke hun gjorde det. Hun spillede én Spice Girls sang, hun sagde ikke en gang ”Spice Girls”. Hun snakkede faktisk om Mø i stedet for, i forbindelse med Say You’ll Be There. Hun levede nok højere på sine egne gamle sange, men altså, hvilken artist spiller ikke sine gamle numre til koncerter?\nKristine: Melanie C kan helt klart synge, ingen tvivl der. Danse, not so much. Og lyden i ODEON er fuldstændig sublim. Men for fanden, det var altså en lidt kedelig udførelse - og ikke mindst mærkelig og ikke på en awesome Kellermensch måde, mere på en måde, hvor jeg hverken er blevet mere eller mindre fan af Melanie C efter denne oplevelse. Hun ryger direkte tilbage i skuffen med artister, som jeg muligvis aldrig nogensinde kommer til tænke på igen.\nIndsendt af Kristine Frandsen kl. 12.20\nEtiketter: Event, Gæsteindlæg, Koncert, Melanie C, Odense\nRikke Simonsen 12. maj 2017 kl. 14.53\nNå nå nå. Rikke var ikke med hva'? *smiley der himler med øjnene* ;)\nKristine Frandsen 12. maj 2017 kl. 16.45\nJo, Rikke var herre meget med. Har faktisk en video fra senere på aftenen, der viser helt præcist hvor meget Rikke faktisk var med.


Forside > Korrektionsbriller > Dolce & Gabbana > DG1335 (1277)\nProductId 1294253, 1294254\nDG1335/1277 Designer briller\nAt brillerne er med til at fuldende stilen ved du naturligvis som kunde hos Edel-Optics. Med dette smykke er du altid stilet når du er undervejs og overbeviser på kontoret såvel som i fritiden. DG1335 kan du bestille i størrelserne 50 mm, 52 mm i vores onlineshop. Hvis du ikke er sikker på den rette størrelse, kan du sagtens prøve brillerne derhjemme i ro og mag. Med vores gratis returforsendelse kan du nemlig nemt sende briller tilbage som ikke passer i størrelsen. Findes der en anden farve der ville matche bedre med dit foretrukne outfit, så tjek også de andre styles af DG1335 i vores sortiment fra 2020, og 2021 fra Dolce & Gabbana.\nUdformningen af stellet her er rettet decideret til til mænd. De kompromisløse linier sørger for et maskulint touch. Ved de fuldt indfattede stel er glassene helt omsluttede i rammen. For de som er garvede brillebærere kommer der kun sjældent andre modeller på tale. Panto stellet er en klassiker. Siden opfindelsen af stellet i 20'erne har det kunnet fejre comebacks flere gange. I dag kombinerer stellet vintage stil med nye modetrends oger prikken over i'et til ethvert outfit. Phantos optik passer, på grund af deres rundt afskårne glas, næsten til ethvert ansigt. Det særlige ved dem er placeringen af næsestykket og stængerne som er placeret højereend på andre briller. Disse egenskaber gør at ansigt og øjne virker større. Metal stellet er særligt let og derigennem meget komfortabelt at have på. Dertil er detogså både robust og klassisk. Et par sorte briller er et must-have. De kan kombineres med alt og forfiner enhver stil. Ligegyldigt om det er ved dit skrivebord, på club eller til Fashion Week - sorte passer altid.\nDen næste forsendelse er allerede på vej, så vi har også snart dine Dolce & Gabbana briller pålager igen. Vi håber at den utroligt lave pris kan være en trøst mens du venter. I vores onlineshop har vi konsekvent lave priser. Så billigt kan du ikke engang finde DG1335 på udsalg.


Foldestilladser – Jumbo foldstillads & tilbehør på TILBUD | BygXtra\nFoldestilladser er mobile og praktiske stilladser, som kan bruges til en lang række opgaver på arbejdspladsen og i hjemmet. De er smarte og meget holdbare til de opgaver, der skal gøres i højden. Hos BygXtra har vi et godt udvalg af foldestilladser fra det anerkendte mærke Jumbo.\nEt foldestillads er nem at opstille og nem at transportere, i form af, at det er foldbart og kan skilles ad i mange dele. Der findes løsninger, hvor både rammer og bundsektioner er foldbare og dermed nemme at håndtere.\nFoldestilladser har hjul på lige vis som rullestilladser og bliver ofte benævnt i én stor pærevending. Men den hovedsagelige forskel er normalvis størrelsen på platformen og platformshøjden. Dette gør også at delelementer i et rullestillads bliver sværere at håndtere og ikke er så foldbare og fleksible som i et foldestillads.\nPris 18 DKK 44557 DKK\nJumbo Proff foldestillads på hjul - 3,55 m\n2.357,60 DKK 2.800,00 DKK\nJumbo Udbygning 1 meter ekstra i højden\nJumbo Udbygning 2 meter ekstra i højden\n3.149,00 DKK 3.390,00 DKK\nJumbo Gelændersæt til foldestilladser model SK\nJumbo Platformssæt med gelænder 178x74 cm\n2.199,00 DKK 2.400,00 DKK\nJumbo Støtteben 200 cm\n819,00 DKK 895,00 DKK\nJumbo Støtteben 300 cm\n909,00 DKK 995,00 DKK\nJumbo sæt a 2 stk. håndlister (gelænderrør) 178 cm\nJumbo stillads tilbehør 9 mm snapbolt\n18,99 DKK 25,00 DKK\nWibe Håndværkerstillads foldbart FT 750 Tilbygningspakke - 817500\n8.170,00 DKK 10.212,50 DKK\nWibe Håndværkerstillads foldbart FT 750 Gelænderpakke - 817501\n6.888,00 DKK 8.610,00 DKK\nWibe Håndværkerstillads foldbart FT 750 Basispakke - 817517\n8.458,00 DKK 10.572,50 DKK\nWibe Håndværkerstillads foldbart FT 750 inkl. gelænderpakke - 817518\n18.980,00 DKK 23.725,00 DKK\nWibe Håndværkerstillads foldbart FT 750 3,8m - 817537\n27.148,00 DKK 33.936,25 DKK\nWibe Håndværkerstillads foldbart FT 750 5,8m - 817557\n35.644,00 DKK 44.556,25 DKK


6-stikdåse med jord, EDB, hvid\nStikdåse med 6 EDB udtag og jordtilslutning. EDB udtag passer til EDB stikpropper og bruges som regel i kontor installationer hvor IT strøm kører på sin egen strømgruppe. God og pålidelig stikdåse i en fornuftig kvalitet. Vælg ledningslængde og stikprop i skemaet til højre.\nPris 137,77 kr.\nPris 28,57 kr.\n5-stikdåse med jord, EDB, HVID\nStikdåse med 5 danske EDB udtag og jordtilslutning. Denne stikdåse er i et stilrent og minimalistisk design og passer derfor ind mange steder. Jordtilslutningen gør at du er beskyttet i tilfælde af overgang. EDB udtag passer til EDB stikpropper og bruges som regel i kontor installationer hvor IT strøm kører på sin egen strømgruppe. Der er huller til...\nPris 30,64 kr.


Kandu.dk - Skimmelsvampeniveau ok?\n2 3773 23806\n5 ans 14397\n8 transor 11378\n9 katekismus 10649\nFra : palle22 Vist : 127 gange\nDato : 26-09-16 16:47\nVi har haft en vandskade, som har trukket ud meget længe. Håndværkerne har ikke villet gøre "for meget", fordi det er en forsikringssag. Senest har de, efter lang tids tovtrækkeri, fjernet dele af nogle gipsplader, som havde fået misfarvninger, og det har fjernet den mislugt der har været i rummet.\nVi har stadig en mistanke om skimmelsvamp, og de har nu lavet både Mycometer- og aftrykspladetest. Førstnævnte havde kun 3, hvilket jo er fint, men sidstnævnte havde 22 CFU - og det var vel at mærke i et rum, som var rengjort og desinficeret grundigt af test-frimaet dagen før, og som var helt lukket indtil efter testen var taget. Der er tale om 12 Cladosporium, 9 Penicillium og en enkelt Syncephalastrum.\nHåndværkerne siger at huset nu er rent, og at de vil lukke loftet snarest. Men kigger jeg her: http://www.byggeteknik.com/uploads/docs/BMT_datablade/Skimmelpr%C3%B8ver.pdf ser det ikke helt så fint ud - slet ikke taget i betragtning, at rummet var helt rent. Der kan altså ikke være tale om støvophobning. Hvad tænker I herinde?\nDato : 26-09-16 20:14\nJeg tænker, at hvis forsikringen ikke vil bytte alt angrebet ud, ville det næstbedste være at få sprøjtet hele hytten med en opløsning i vand af borax og borsyre. Stofferne er ellers fyfy hertillands men virker fortræffeligt mod de fleste svampe. Stofferne er iøvrigt ufarlige i overskuelige mængder og genfindes i svampedræbende midler til træbehandling, men visse EU-politikere lytter åbenbart mere til lobbyister fra den dyrere kemiindustri. Borax og borsyre er ret billige stoffer, som nogle steder i verden kan skovles op i næsten ren form.\nDato : 27-09-16 11:09\nJa, det ville nok være godt.\nLige nu vil jeg dog gerne vide om niveauerne er tilfredsstillende, eller om jeg skal kræve yderligere undersøgelser.\nSpørgsmål : 175169\nIndlæg : 6393576\nBrugere : 218448