Alderssyn?Vi vil ikke se alderen i øjnene - Magasinet Helse\nHer er du Viden om / Alderssyn?Vi vil ikke se alderen i øjnene\nVi skruer hellere ned for læsningen, op for belysningen, dropper hobbyer og lægger gør-det-selv projekterne på hylden. Mere end hver anden dansker over 40 år ændrer faktisk hellere daglige rutiner, end de får gjort noget ved deres nedsatte syn.\nUnder halvdelen af os ser alderssynet i øjnene og bestiller en tid hos optikeren eller øjenlægen, når synet begynder at svigte. Det viser en stor nordisk undersøgelse om alderssyn.\nNår vi fylder 40 år, føler vi os langt fra gamle. Faktum er dog, at vores øjne ældes hurtigere, end vi gør. Alderssyn rammer os nemlig allerede, når vi runder de 40 år, hvor øjets evne til at fokusere og stille skarpt er nedsat med omkring 68 pct.\nSelv om der er sket en rivende teknologisk og medicinsk udvikling med rigtig mange løsninger både inden for kontaktlinser, briller og synskirurgi, hvor mange helt kan smide både briller og kontaktlinser, så har vi det åbenbart mere end svært ved at acceptere, at synet helt naturligt bliver nedsat med alderen.\nUndersøgelsen om alderssyn er foretaget af Megafon i samarbejde med TargetPR på vegne af Alcon Nordic A/S og omfatter 5.195 medvirkende fra Danmark, Norge, Sverige og Finland.\nSelvom 85 pct. af de adspurgte danskere siger, at de døjer med nedsat evne til at stille skarpt og fokusere, så er der alligevel kun ni pct., der erkender, at deres øjne er ved at blive ældre. Når vi ikke vil se alderssynet i øjnene, handler det bl.a. om, at det får os til at føle os ældre. Og det kan være svært i en ungdomskultur.\nSå i stedet for at gøre noget ved det nedsatte syn, så lægger danskerne åbenbart hellere bogen på hylden, arbejder mindre, flytter rundt på tv og møbler og dropper fritidsaktiviteter i stedet for at få deres syn korrigeret.\nKostens betydning for alderssyn\nUndersøgelsen viser også, at der er forskel på, hvordan danskere og svenskere tackler nedsat syn pga. alder.\nSvenskerne forsøger nemlig at spise sig til et bedre syn. Hver fjerde, eller 26 pct., forsøger at komme synsproblemerne til livs ved at omlægge kosten. Og det er især de svenske kvinder, som vælger den løsning. Og de har tilsyneladende noget at have deres adfærd i, for efterhånden er der meget forskning, som dokumenterer, at kosten og specielt sammensatte kosttilskud har en gavnlig forebyggende indvirkning på forekomsten af øjensygdomme.\nIsær er det inden for AMD, aldersrelateret macula degeneration, at der er noget at hente, da flere undersøgelser viser, at kost med mange grønne grøntsager og særlige vitamin- og mineral-tilskud kan forbygge udviklingen af våd AMD, som er den hyppigste årsag til læseblindhed blandt ældre i de udviklede lande.\nVi ændrer rutiner pga. alderssyn\n56 pct. af danskere over 40 år ændrer rutiner og aktiviteter pga. alderssyn.\nDet gør vi for at kompensere for vores alderssyn:\nLæser mindre: 42 pct.\nÆndrer belysning i hjem/på job: 41 pct.\nSkærer ned på gør-det-selv-projekter: 13 pct.\nFlytter rundt på møbler: 11 pct.\nGår tidligere i seng: 11 pct.\nArbejder mindre: 10 pct.\nBruger smartphone mindre: 9 pct.\nKilde: Nordisk undersøgelse om alderssyn blandt 5.195 respondenter fra Norden – heriblandt 1.023 danskere over 40 år.\nHvad er alderssyn (presbyopi) ?\nAlderssyn er, ligesom rynker, et aldersbetinget fænomen, der både er naturligt og uundgåeligt.\nNår vi fylder 40 år, er vores fokuseringsevne gennemsnitligt nedsat med ca. 68 pct.\nTypiske symptomer på alderssyn:\nNår vi læser, skal bogen, magasinet eller vores smartphone gradvist længere og længere væk.\nVi oplever, at det er svært at fokusere i længere tid, hvilket for manges vedkommende ofte giver hovedpine.\nVi oplever svimmelhed, når vi skal skifte fokus fra noget tæt på til noget, der er længere væk – eksempelvis fra computerskærm og ud i lokalet eller fra instrumentbræt og ud i trafikken.\nKilde: Nordisk undersøgelse om alderssyn, Foreningen Værn om Synet.


Kampfly bliver på Bornholm\nDet kampfly der sikkerhedslandede på Bornholm Langfredag forlænger sit ophold her på øen. Et uvejr gør, at F-16-flyet ikke skal på vingerne før det klarer op.\nfr 26.04.2019, 10:14\nSiden Langfredag, har der side om side med ruteflyene, holdt et kampfly i Bornholms lufthavn. F-16-flyet skulle have fløjet fra øen her til formiddag, men det forhindrer et stort uvejr med tordenbyer. Det fortæller Louise Schierup, presseofficer, Fighter Wing Skrydstrup.\nI følge Louise Schierup kan flyet tidligst komme på vingerne, når det klarer op.\nDet er vejret over Skrydstrup, der udfordrer flyet. Man vil ikke risikere at flyet bliver ramt af et lyn.\nOg der ud over er der også bekymringer omkring landingen.\n- Det er ikke forsvarligt for personalet på landingsbanen at skulle modtage flyet i uvejret, fortæller Louise Schierup.\nSe flere billeder af F-16-flyet og læs mere om forløbet her.\n09. aug12:58Telia er ustabil i Rønne\nKilde: TV 2 Vejrcenter, Opd.: 22.aug 03:27


Otte velkendte producenter, som er etablerede på markedet for M12 stik – Phoenix Contact, Harting, Molex, Murrelektronik,Binder, Conec, Escha og Weidmüller – er gået sammen om at etablere en standard for push-pull låsemekanismen på M12 stik. Sammen jagter de målet om at sikre kompatibilitet på tværs af producent.\nDette fælles tiltag har resulteret i IEC 61076-2-010 – en standard, som beskriver både ekstern og intern låsning med anvendelse af push-pull låsemekanismen. Valget på Committee draft for vote CDV blev godkendt med hele 92,9% for. Det indikerer, at en endelig udgave af den nævnte IEC standard kan forventes i december 2020.\nMed denne standard har man både opnået en milepæl inden for automationsteknologi, som sparer installationstid og dermed omkostninger, samt etableret et sikkert, robust og bredt tilgængeligt låsesystem.\nLæs mere om M12 stik med Push-pull låsemekanisme


- Morten Henriksens hemmelige sider...\n2 kommentarer til Morten Henriksens hemmelige sider…\n← Et paradoks → Jarls Blog i USA\n2 kommentarer til “Morten Henriksens hemmelige sider…”\n27. oktober 2008 kl. 21:16\nHe he ja det lod jeg også mærke til. Men jeg vil da gerne tilslutte mig Morten Henriksens indledende betragtning.\n28. oktober 2008 kl. 10:41\nDet er i hvert fald godt at se, at Morten Henriksen har begreb om kildekritik 😉 Men det er en fortjent ros du modtager, Jarl.\nTil gengæld synes jeg nogle gange, at der for både politikere, aktive partiorganisationsfolk og medierne går lidt “vi leger USA” i den, når snakken falder på blogs. I USA har blogs jo en nyhedsSKABENDE funktion, og man kan bl.a. i New York Times læse nogle ganske interessante tanker fra de journalister, der følger kandidaterne i deres busser: De føler ikke de er med til valget, som i stigende grad “sker” på nettet. Virkeligheden er blevet virtuel, “the campaign trail” er bare en teaterscene man betræder for at kunne levere noget til den virtuelle verden.\nDet er slet, slet, slet ikke tilfældet i Danmark – og det er rigtig ærgerligt. Men vi er – som altid? – vel ti år bagud i forhold til amerikansk politik. Derfor er det også farligt, hvis danske journalister begynder at dække dansk politik som om den lignede amerikansk politik, og dermed tillæger de stadig få danske politiske blogs der findes alt for stor betydning.\nDen slags politiske blogs, som vi i Danmark virkelig savner, er dem der kan sætte dagsordenen, fx ved at afsløre politikere. I øjeblikket har vi nogle (ex)partisoldater, der ikke er helt tossede med deres parti, der analyserer som politiske kommentatorer, og så desuden en pæn mængde nationalliberale blogs, der er meget optagede af hvad de ser som trusler mod Danmarks eksistens.\nFor mig at se bliver det først rigtig spændende, når de politiske kommentatorer på nettet krydser over og laver indhold der mere minder om politisk journalistik. Det er vel egentlig dét Ole Birk Olesen med 180grader forsøger?


Dagbog fra Tunet, del to: Gulerodsfrø kan rykke integration - RUC Paper\n‘Dagbog fra Tunet, del to: Gulerodsfrø kan rykke integration’\nDagbog fra Tunet, del to: Gulerodsfrø kan rykke integration\nBofælleskabet Tunet tæt på RUC danner ramme om en række boliger for studerende og flygtninge. Håbet er at fremme både integrationen og studiemiljøet i Trekroner. Blandt de nye beboere er RUC-studerende Line Høvik Søby. I anden del af dagbogen fra nybygger-projektet bliver hun medlem af det nystiftede Buddy-udvalg og gør sig tanker om både høns og integration.\nHjulene begynder så småt at dreje herude i Tunet, og bofællesskabets fokus rykker millimeter for millimeter væk fra alle de ting, der er galt med byggeriet, og over til de mange spændende ting, som vi skal til at bygge op sammen. Måske er det på grund af solskinsvejret, måske er det fordi, vi bare gerne vil videre med vores liv i fællesskabet.\nDer har spredt sig en ”new year – new me”-følelse i Tunet, som måske udspringer af vores stiftende generalforsamling og grundlæggelsen af udvalgene i foreningen. Fire måneder inde i Tunets levetid kan vi endelig begynde at fokusere på de ting, vi sagde ja til: Marker, fællesskab og integration.\nEn del af Tunets koncept er, at der skal bo flygtninge herude sammen med os andre, så de kan integreres gennem vores bofællesskab. Jeg er vokset op på den Københavnske Vestegn, hvor man før i tiden ikke har tænkt på at blande indvandrere og etniske danskere i de almene boliger.\nUdvalgt til høns, livsråd og kompost\nI Tunet står fællesskabet i lejekontrakten, så det forventes, at man er med i minimum ét af de udvalg, som vi har herude. Der er næsten frit valg på alle hylder, når det kommer til hvilket udvalg, man vil være i, for de dækker alt fra ’Livsråd og Kaffe’-udvalget til Kompostudvalget.\nVi begynder snart vores arbejde i de udvalg, som vi har meldt os i. For mit vedkommende blev det ’Buddy’-udvalget; det udvalg, hvor vi skal sikre, at alle nye som gamle beboere har det godt, og desuden hjælpe til, så de flygtninge, som bor herude, falder godt til såvel i Tunet som i Danmark. Jeg endte op i det udvalg, men jeg er langt fra ensidig: Hønseudvalget trak også kraftigt i mig. Jeg ville (af ukendte semi-masochistiske årsager) åbenbart godt sætte en ekstra fed streg under, at jeg er flyttet på landet. Min kæreste påpegede dog, at jeg jo også skulle have tid og evner til at passe de høns, så med hans logik i hånden sprang jeg udenom hønseudvalget.\nDer er endnu ikke særligt høj puls på fællesaktiviteterne herude, men Dyrkningsudvalget har allerede afholdt et arrangement, hvor man kunne lære at plante ting. Det er uden tvivl noget, som jeg godt kunne trænge til at lære. Desværre havde jeg ikke set på løbesedlen, at der helt nede i bunden med lille hvid skrift stod, at man skulle tilmelde sig. Så nu må jeg i stedet fortsætte min kompetenceudvikling inden for planteriget med mine egne stakkels stueplanter, indtil Dyrkningsudvalget (forhåbentlig) stiller med en ny plante-workshop.\nTunets allerførste og stiftende generalforsamling fandt sted i Trekroners lokal-kulturelle Mekka, Trekroner Hallen, da vores rummelige drivhus trods alt ikke er stort nok til at huse omkring 130 mennesker. Ledsaget af den høje musik fra børnegymnastikken i rummet ved siden af blev vi mødt af kiks, kaffe og kage, hvilke vi kunne fortære, imens vi blev hevet igennem en slavisk gennemgang af organisationsstruktur – og ledelse. Det lyder smart, men i virkeligheden var det blot en eksplicit forklaring på, hvad en bestyrelse er og gør. Det var uden tvivl informativt for dem, der ikke er bekendt med det, men både min kæreste og jeg har været frivillige i mange år. Det ville ikke være løgn at sige, at chokoladekiksene fik markant mere af min opmærksomhed under det oplæg end oplægsholderen.\nAlles opmærksomhed blev til gengæld skærpet, da Tunets repræsentant i KAB kom på. De, som har læst det sidste indlæg i dagbogen, har måske fået en fornemmelse af, at byggeriet herude ikke er helt til UG. Siden sidst er endnu flere fejl i byggeriet kommet op til overfladen. Flere vægge er blandt andet revnet, og omtrent halvdelen af lejlighederne er kommet under belejring af nogle aggressive myrer. Hos os finder myrerne vej gennem det hul i gulvet på badeværelset, som er skåret for stort til toilettet. Det fiksede vi med myregift og gaffa-tape, for hvad kan gaffa-tape ikke klare?\nDet er dog ikke en holdbar løsning, og det har KAB heldigvis indset. De har også tjekket op på de mange andre ting, det er galt med, og det viser sig så, at vi skal flytte ud i tre dage, imens de river gulvet op i stuen og på badeværelset samt murer vores vægge gode igen. Jeg var alligevel også begyndt at savne at pakke mit liv ned i kasser og bo et fremmed sted.\nDen oprindelige plan for reparationerne var, at håndværkerne skulle komme om en uges tid. Så blev det til om seks uger. Nu regner de med, at lejlighederne bliver repareret i april. Godt, at vi har rigeligt med gaffa-tape.\nListe over udvalg:\nLivsråd – og Kaffeudvalg\nSports- og Legeudvalg\nJeg tror, at noget så simpelt som en samtale over en skovl og en pose gulerodsfrø kan rykke bjerge, når det kommer til integration.\nInklusion er lettere sagt end gjort\nEn del af Tunets koncept er, at der skal bo flygtninge herude sammen med os andre, så de kan integreres gennem vores bofællesskab. Jeg er vokset op på den Københavnske Vestegn, hvor man før i tiden ikke har tænkt på at blande indvandrere og etniske danskere i de almene boliger. Her har jeg set, hvordan det kan medføre nogle meget opdelte samfund. Derfor synes jeg, det er rigtig godt, at KAB tænker i nye baner og gør tunet til en bland-selv-slikpose af mennesker, som samles om vores fælles hjem. Under generalforsamlingen kom den første udfordring ved dette dog frem: Nemlig sprogbarriererne.\nDet lyder usandsynligt, men man lærer ikke dansk i skolen i så mange andre lande end Danmark. Derfor skal de beboere, som er flygtninge, naturligvis have en tolk med til vores møder. Problemet er bare, at der som resultat sad tre-fire tolke til vores generalforsamling og snakkede i munden på hinanden – og på dem som var på talerstolen –endda ganske højlydt. Det var ikke det store irritationsmoment for mig, da chokoladekiksene havde min primære opmærksomhed, men selv den blev brudt, da der begyndte sideløbende samtaler mellem tolkene og dem, som de oversatte for. Jeg var heldigvis ikke den eneste, som lagde mærke til det, for snart blev det foreslået, at vi snakkede engelsk i stedet. Det gjorde vi så i omkring 10 minutter, indtil tolkene alligevel måtte fortsætte deres arbejde med oversættelse af enkelte passager, for – tro det eller ej – engelsk står heller ikke højt på skoleskemaet andre steder end i den vestlige verden. Så samtalen faldt tilbage til dansk for denne gang, men det blev vedtaget, at alle møder i fremtiden skal afholdes på engelsk.\nSprogforskelle er dog en barriere, som vi nemt overkommer. Vores nydanske beboere er allerede i gang med danskundervisning, og når foråret rammer, og vi alle mødes på marken, vil vi snakke sammen i hverdagen. Jeg tror, at noget så simpelt som en samtale over en skovl og en pose gulerodsfrø kan rykke bjerge, når det kommer til integration.\nJeg er begyndt at få en fornemmelse for Tunet og for, hvor meget beboerne gerne vil vores fællesskab. Nu, hvor flyttekasserne er pakket ud, og generalforsamlingen er overstået, kan vi begynde at fokusere på noget af større vigtighed: Hinanden. Selvom vi selvfølgelig først skal have fikset gulvene, revnerne i væggene og lappet lejlighederne, så myrerne holdes udenfor.


Kan det tegnes, kan det produceres… | X-Klusiv\naf X-Klusiv | nov 22, 2018 | Bolig, Shopping | 0 Kommentarer\nEn skabslåge er ikke bare en skabslåge – og et køkken ikke bare et køkken. I hvert fald ikke for Carsten B. Andersen, der er den ene del af ejerskabet bag Hernings nye køkken butik, Hanstholm Køkken, som sidst i november slår dørene op på Søndergade 9\nDet hele handler om kærlighed. Om passion og om kvalitet.\nKærligheden til branchen. Passionen for faget og kravet om kvaliteten.\nFor Carsten B. Andersen fra Herning, er dé tre ingridienser en afgørende faktor for at det bliver en succes. I mere end 20 år har han arbejdet med og solgt køkkener – i en anden virksomhed og i de sidste 5 år i en anden del af verden, nemlig i Asien.\n– Her oplevede jeg, hvordan noget, vi her i norden synes var en slags stangvare, blev set på som et upper high end produkt. Den tanke kunne jeg godt lide. At gøre en ”hverdagsting” til noget unikt, ved at tilføre lidt mere design, en bedre kvalitet og en masse kærlighed, fortæller Carsten, som sammen med kammeraten Søren Overgaard har overtaget Hanstholm Køkken og lige om lidt åbner køkken butik nummer 16 på landsplan.\n– Jeg kom hjem fra Asien og vidste, at det der med passionen og kærligheden for håndværket, var noget jeg skulle arbejde videre med. Branchen var jeg aldrig i tvivl om, lyder det fra Carsten, som gik i gang med at undersøgt markedet.\n– Jeg fandt frem til Hanstholm Køkken i Vilsund – tæt på Cool Hawaii, Nationalpark Thy – et helt fantasisk sted, og sammen med min gode ven og makker gennem mange år, Søren Overgaard, valgte vi i begyndelsen af 2018 at byde på virksomheden. Den handel gik igennem og så var vi i gang. Og nu kommer vi til Herning, lyder det fra Carsten.\nHanstholm Køkken har i et halv århundrede produceret snedkerkøkkener i Danmark og det bliver de ved med.\n– Vi taler håndværk. Vi taler kvalitet og vi taler drømme køkken. Det personlige præg. Det er det vi kan. Her er der ikke noget standard – andet end målene, som jo skal passe med diverse hårde hvidevarer, men elementerne bliver som den enkelte husstand ønsker dem.\n– Vi vil have bedre vin. Vi laver bedre mad og vi vil have ordentlige produkter i vores hjem. Kvalitet. Vi er beviste om hvad der er godt. Det er det vi kan og det vi leverer, siger Carsten.\n– Om kunden kommer ind i butikken med hustegninger under armen og forklarer hvordan og hvorledes, eller om vi kommer hjem til kunden og tegner og fortæller, er helt op til kunden. Intet er for stort og intet er for småt. En drøm er en drøm og kan det tegnes, kan det produceres, lover Carsten.\n– Hvordan finder man frem til det køkken man gerne vil have? Det er jo vores fornemmeste opgave, at hjælpe med. At lade vores erfaring guide os i den rigtige retning, lyder det.\n– Udbudet er uendeligt og mange har en idé om, hvad de kunne tænke sig, men når de så ser mulighederne, bliver det hele måske vendt på hovedet og ændret – eller det man falder for i butikken, passer måske ikke sammen med det man har set på et billede…\n– Vi sælger køkkener hver dag. Det er det vi er gode til. Vi har erfarringen, så lad os hjælpe – uanset om det er den moderne vej, den klassiske eller nostaliske vej vi skal ned ad for at finde dit drømme køkken.\nCarsten er uddannet snedker og det at komme ind i butikken og mørke, røre og sætte elementerne sammen, mener han er afgørende.\n– De fleste mennesker køber ikke et nyt køkken mere end tre – fire gange i deres liv. De skal vide hvad de vil have, inden vi sætter gang i produktionen, så vi er sikre, lyder det. Køkkenet er husets hjerterum. Et samlested. Et vigtigt rum. Det skal både være funktionelt og passe ind i resten af huset. Om man er ene, et par eller en familie – der er forskellige behov – dem kender vi og guider gerne, lyder det.\nVi ved også at det er – eller kan føles som en jungle, at finde det rette, så med vores 3D tegninger af huset med det nye køkken, bad og garderobe, er det noget mere overskueligt – også at finde det man måske gerne lige vil kigge på én gang mere.\nEt køkken er jo ikke bare et køkken. Hanstholm Køkken producerer og leverer egen produkltion – efter dine ønsker, så et køkken ligger ikke lige på lager, men kan leveres på 6-7 uger.\nEn del af Herning\n– Vi glæder os så meget til at blive en del af Herning. Og i særdelshed Herning City. Vi er ikke i tvivl om, at når Søndergade bliver flot og færdig, så passer det by koncept Herning City har at byde på, perfekt til vores koncept. Det er et godt match med vores produkter.\n– Kig endelig indenfor og søg inspiration. Det behøver jo ikke være et helt køkken man køber – hver gang, lyder det.\n– Vi bliver en del af midtbyen – af den stemning og vi glæder os meget til at byde indenfor fra den 29. november, lyder det fra Carsten B. Andersen.


Ældrerådet håber på hjælp til ensomme ældre | Vejen | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Vejen - Ældrerådet håber på hjælp til ensomme ældre\nNogle ældre isolerer sig og blive ensomme. Et projekt i Vejen Kommune skal nu rette op på det, og Ældrerådet håber, der bevilges penge til projektet. Arkivfoto\nÆldrerådet håber på hjælp til ensomme ældre\nUdvalget Social & Ældre roses for at tage initiativet til at afvikle et projekt, der skal mindske ensomheden, særligt blandt ældre mænd.\nVEJEN KOMMUNE: Ældrerådet i Vejen Kommune støtter ideen om, at ensomme ældre skal have hjælp til at komme ud af deres ensomhed.\nKommunens udvalg Social & Ældre har søgt en pulje under Sundhedsstyrelsen om penge til projektet "Sammen i fællesskaber", der har som formål at mindske ensomheden, særligt blandt ældre mænd, og Ældrerådet er meget enig i, at det kræver en aktiv indsats for at komme i dialog med ældre, som trækker sig fra forskellige fællesskaber.\n- Vi vil meget gerne rose udvalgets initiativ, og vi håber, at Vejen Kommune får bevilget midlerne til dette fremragende projekt, siger rådets formand, Egon Nissen.\nDet er tanken, at kommunale medarbejdere og frivillige skal uddannes til at spotte ensomhed hos borgerne og til at tale om emnet.\nDer skal desuden afvikles flere events, der involverer nærmiljøet og civilsamfundet med hensyn til nytænkning af tilbud, henvendt målgruppen.\nHer tænkes der blandt andet på inspirationsforløb, fællesskabsuger og Men´s Week.\nVi vil meget gerne rose udvalgets initiativ, og vi håber, at Vejen Kommune får bevilget midlerne til dette fremragende projekt.\nÆldrerådet holdt sit juni-møde på plejecenter Lindecentret i Bække.\nHer viste centrets leder, Helle Bach Nielsen, rundt, og rådet fik et godt indblik i, hvordan centret - der to gange er kåret som årets arbejdsplads - fungerer, og hvordan frivillighed er en vigtig del af centrets dagligdag.\nÆldrerådet havde på sit møde besøg af plejehjemsleder Marianne Lübker fra friplejehjemmet i Filskov, der er en selvejende institution med en bestyrelse, valgt af borgerne i Filskov.\nPå den måde kunne rådet sammenligne et kommunalt drevet plejehjem med et, der drives af borgerne.\n- Forskellen mellem et kommunalt drevet plejecenter og et friplejehjem er ifølge leder Marianne Lübker, at der er kortere fra tanke til handling på et friplejehjem, og der er mulighed for, at beboere kan tilkøbe ekstra ydelser i forhold til det, der er indeholdt i det kommunale serviceniveau. Plejehjemmet er beboernes hjem, hvor selvbestemmelse vægtes højt, refererer Egon Nissen fra mødet i Bække.


Callistemon viminalis (Rose Opal Bottlebrush) 🏡 Da.MagicHerbGarden.com | 2019\nVigtigste › Planter›Callistemon viminalis (Rose Opal Bottlebrush)\nCallistemon viminalis (Rose Opal Bottlebrush)\n'Rose Opal' er meget mindre og mere kompakt end arter, der når op til seks meter i højden. Blomsterpigerne åbner i dyb crimson, men falder til en pinkere nuance. Forår til sommer blomster er terminal, axillær og crimson farvet. Plant i neutral til sur, moderat frugtbar jord i fuld sol. Denne plante er hård og gør og fremragende hæk. Regelmæssig snoet er ikke nødvendig. Hvis du beskærer, er det bedst efter blomstringen.\nkultivar: Rose Opal\nLuftforurening bliver et større problem hver dag. Forurenende stoffer i vores luftskader. Planterne er beskadiget ved at absorbere svovldioxid, ozon, peroxyacetylnitrat, ethylen og kvælstofdioxid gennem deres porer. Cellmembranskader kan resultere i bladdråbe, blettede eller brændte udseende blade eller ufarvet væv mellem vener. Køretøjer og industrielle processer er de vigtigste syndere og betingelser forværres på varme sommerdage. Selvom plantning kun forureningstolerante planter ikke er løsningen på dette problem, er det et visuelt båndhjælpemiddel.Din Cooperative Extension Service kan have en liste over planter, der er mere forurenende tolerante i dit område.\nCallistemon viminalis (Rose Opal Bottlebrush) - #2\nPhyllostachys aurea (Koi Golden Bamboo)\nRosa (duftende Delight Rose)\nCapsicum annuum (Chilaca Capsicum Pepper) - #2\nRhododendron (Pure Gold Exbury Azalea)\nBegonia Frilly Pink (Frilly Pink Begonia) - #2\nLycopersicon esculentum (Bonus (VFN) Tomat)


Ekstraregning: Regionen leder efter kuvøseløsning til Ærø | Ærø | fyens.dk\nPubliceret 20. januar 2016 kl. 06:01\nRegion Syddanmark arbejder på at finde en løsning, så kuvøsen på Ærø Sygehus atter kan transporteres i øens ambulance eventuelt til en ventende helikopter eller i en akut situation fra privathjem til sygehus, hvor barnet stabiliseres før overførsel med helikopter.\nRegion Syddanmarks præhospitalsudvalg arbejder nu på at finde en løsning, så Bios' ambulance på Ærø kan medtage kuvøse. Det kommer til at betyde en ekstraregning på omring 200.000, vurderer regionen.\nSiden Bios overtog ambulancekørslen på Ærø den 1. september, har det ikke været muligt at transportere en kuvøse med ambulance.\nDet vil Region Syddanmarks præhospitalsudvalg nu råde bod på, siger regionrådspolitiker og medlem af udvalget, Niels Erik Søndergaard (DF).\n- Vi har vedtaget under sidste udvalgsmøde, at ambulancen skal bygges om, så den kan medtage kuvøse. Den løsning har vi ikke haft bestilt hos Bios, så nu tilkøber vi den, siger Niels Erik Søndergaard og tilføjer, at prisen vil ligge på 200.000 kroner.\nSygehusforening på Ærø reagerer\nSamme svar har Niels Erik Søndergaard sendt i en mail til Sygehusforeningen på Ærø, efter at foreningen i lørdags skrev til alle medlemmer af regionsrådet for at gøre opmærksom på behovet for blandt andet at kunne transportere en kuvøse med ambulance på Ærø.\nAf referatet fra det sidste møde i præhospitalsudvalget fremgår det ligeledes, at kritiske artikler her i avisen har fået udvalget til at efterkomme et lokalt krav om netop at kunne transportere kuvøse i øens ambulance.\nSom bilag til mødet ligger et notat, der peger i samme retning, men det fremgår ikke, at udvalget reelt har truffet en beslutning.\nVil ikke have uro om sagen\nDet er der en forklaring på, siger Niels Erik Søndergaard:\n- Det skyldes, at vi ikke ville have for meget uro omkring det, siger han.\n- Det er vigtigt for ærøboerne. Hvorfor vil præhospitalsudvalget ikke have opmærksomhed om problemet?\n- Nu er du ude i noget, vi ikke er interesseret i. Sagen er behandlet, det er vedtaget, og sagen kører, siger Niels Erik Søndergaard.\nNotat spøger stadig\nSøndag den 17. januar understreger formand for regionens præhospitalsudvalg Thyge Nielsen (V) på Fyens.dk og i Fyns Amts Avis, at et forvaltningsnotat med forslag til løsninger ikke er vedtaget af udvalget.\nLigeledes udtaler udvalgsformanden, at der ikke har været taget højde for behovet, idet fødeafdelingen på Ærø Sygehus blev lukket i 2012.\nEt forslag i notatet - som altså ikke er vedtaget - er, man i akutte tilfælde kan transportere for tidligt fødte eller kritiske spædbørn på Ærø ved at pakke dem ind i tæpper og desuden lægge dem på moderens mave under transport i ambulance og helikopter.\nLæs notatet herunder.\nLæs mere på Mitfyn.dk og Fyns Amts Avis onsdag\nUps: Ingen plads til kuvøsebørn i Bios-ambulance\nFagforening: - Det ligner en panikløsning


Den politisk-historiske Udviklingstanke i de danske Forfatningsdrøftelser - e-tidsskrifter.dk\nDen politisk-historiske Udviklingstanke i de danske Forfatningsdrøftelser\nDer er — som udførligt dokumenteret i mit Værk om de\nraadgivende Stænderforsamlinger — ved Udgangspunktet\nfor den danske Forfatningsudvikling i det 19. Aarhundrede det\nejendommelige, at Anledningen egentlig ikke var givet ved\nFolkets egne Forhold, men kom udefra. Det afgørende blev\nDanmarks Forbindelse med Holsten. Da Holsten var en tysk\nForbundsstat, havde den danske Konge som holstensk Hertug\npaadraget sig Forpligtelsen til at give Landet en »landesståndische\nVerfassung« som den, der ved Forbundspagten af 1815\nskulde være tilsikret alle tyske Forbundslande. Længe tøvede\nhan med Løftets Opfyldelse, men efter Julirevolutionen 1830\nkom Forholdene endelig til at ligge saaledes, at Kravet syntes\nuomgængeligt, og saa fulgte fra 1831 den Række Beslutninger,\nder skaffede Danmark Ordningen med »raadgivende Provinsialstænder«,\ndet første store betydningsfulde Skridt i Retning af\nEnevældens Afskaffelse og Indførelse af en Konstitution.\nNaar ikke blot Holsten og det med Holsten administrativttætforbundne\nSlesvig, men ogsaa »Kongeriget« Danmark\nstraks toges med og fik Del i den nye Forfatning, skyldtes det\nForedrag holdt ved det nordiske Historikermøde i København i August 1939. Jfr. Bemærkninger i min Bog: De danske Stænderforsamlingers Historie 1830—1848, II (1934), S. 312ff., 447, 650.\nikke mindst den Betragtning, at hele Monarkiet udgjorde en Enhed, hvis forskellige Uele maatte ske ens Ret, politisk set; men af væsentlig Virkning var ogsaa den Opfattelse, at der var et bestemt Hensyn at tage til Tidsaanden: var der end ikke i Ojeblikket rejst forfatningspolitiske Fordringer indenfor den danske Befolkning, regnede man dog med, at det kunde ske; man tænkte sig, at der senere meget let vilde fremtræde OnskerogBevægelser i denne Retning, og for det Tilfælde vilde det være sikrest og bedst, at man paa Forhaand havde gjort visse Indrømmelser. Man mente altsaa, at der i selve Tidens almene Forhold laa en tvingende Nødvendighed, en vis almen Bevægelse, en ny »Aand«, som ogsaa Danmark maatte tage Hensyn til og i nogen Maade indrette sig efter. Julirevolutionen er med Klarhed blevet set af Frederik Vl's Raadgivere som et Vendepunkt for hele Europas politiske Liv. Otto Moltke, Slesvig- Holstenske Kancellis Præsident, der havde meget fremtrædende Indflydelse paa den danske Forfatningssag, gjorde 1832 den preussiske Gesandt opmærksom paa, at den danske Provinsialstænderordningikkekunde komme til at svare saa nøje til det preussiske Forbillede; man maatte tage Hensyn til, at »Tiden bevægede sig«. Det var en Opfattelse, der i Virkeligheden svarede til, hvad her er kaldt »den politisk-historiske Udviklingstanke«, Idéen om en almen uafvendelig Udvikling, baaret af Nødvendighedogderfor ogsaa bestemmende for de Foranstaltninger, der fra Tid til anden maatte blive krævet og gennemført. Men naar dette er sagt, maa det tilføjes, at det for Frederik Vl's Raadgivere endnu ikke stod som absolut givet, hvor varig den Bevægelse, der var fremme i Tiden, vilde blive, og til hvilket Endemaal den i det lange Løb skulde naa. Otto Moltke var ledende Mand i den Komité af Kancelliembedsmænd, som 1832 har indgivet Indstilling til Kongen om Forfatningssagen. Det fremhæves i Indstillingen, at man har vurderet Tidens Forholdmedto Muligheder for Oje: dels den, at — som man udtryktesig— den almindelige Frihedssvimmel vil lægge sig, dels den modsatte, at »Fremtiden skulde medføre den Ulykke, at det demokratiske Princip fik nogen Varighed«. Man mener at\nhave tilpasset sine Forslag til Stænderinstitutionen saaledes,\nat de kunde være passende overfor begge Muligheder1.\nEn meget stærk Overbevisning om, hvad Fremtiden vilde bringe, skulde komme til at præge den liberale Bevægelse, som opstod og bredte sig i nær Tilknytning til Stænderinstitutionen. Indenfor Liberalismen var det, der fæstnede sig en bestemt Tro paa, at der var en »Udvikling« i Gang, der nødvendigvis ogsaa i Danmark maatte føre til Enevældens Ophor og Indførelse af de konstitutionelle Former for Statslivet, og vi staar her overfor et meget vigtigt og centralt Træk i Datidens politiske Tænkemaade og almindelige Aandsindstilling. Atter og atter møder vi i den liberale Bevægelse Anvendelsen af Ordet »Udvikling« og en Henvisning til dette Begreb, der med tilsvarende Tendens næppe tidligere var set.\nDet var ikke nogen stærkt praktisk begrundet Misfornøjelse med Enevældens Samfundsforhold, der fremkaldte den liberale Bevægelse. Kritiken samlede sig i det væsentlige om Finansstyrelsen, som man fandt alt for ødsel og alt for kostbar efter Landets økonomiske Bæreevne. Der synes, naar man betragter Tredivernes Liberalisme, den, der særlig prægedes af Tage Algreen-Ussing, at have foreligget ligesom en Mulighed for, at Bevægelsen skulde stagnere som en Skatteborgerbevægelse, der vilde slaa sig til Taals med Reformer af rent administrativ og finansiel Karakter. Det laa tydeligt nok i den almindelige Paavirkning fra Tidens Forhold og i Følelsen af at være i Pagt med den fremadskridende Tidsaand, med »Udviklingen« kort sagt, naar man heller ikke i Danmark vilde lade sig nøje med mindre end en fri Forfatning, en Folkerepræsentation med skattebevilgende og lovgivende Myndighed. Det var derfor ikke tilfældigt, at den liberale Bevægelse i saa høj Grad lærte at samle sine herskende Tanker i Begreber som »Tidsaanden« og »Udviklingen«, og noget af det mest betegnende for den blev, at den søgte at bygge sit Forsvar og sine Angreb egentlig mindre paa en principiel end paa en Slags historisk Begrundelse.\n1 Se min Bog: De danske Stænderforsamlingers Historie 1830—1848, I (1931), særlig (for Citaterne) S. 239, 200.\nDet er jo en Egenskab, der heller ikke siden har forladt de\npolitiske Bevægelser, at de gerne indirekte bekræfter Historiens\nBetydning ved at hægte sig til visse historiske Synspunkter.\nDen danske liberale Bevægelse efter 1830 skabte sig hurtigt sit eget Syn paa Danmarks Historie, og det er det, vi finder udtrykt hos den Forfatter, der især blev Retningens Historiker, C. F. Allen, der 1840 udgav sin »Haandbog i Fædrelandets Historie«. Her er skildret, hvordan det i Tidens Løb lykkedes først Gejstligheden og siden Adelen at kvæle den Folkefrihed, der oprindelig havde raadet i Landet, og hvorledes det skulde lykkes den enevældige Kongemagt ved Hjælp af Borgerstanden at slaa Adelens Magt ned. Det var gennem de store Landboreformer, det sidste skete, og disse Reformer bliver set som den naturlige Indledning til de politiske Forholds Ændring ved Stænderinstitutionen. »Bondestandens Frigørelse 1788«, siger Allen i sin Bogs Slutning, »var et Kæmpeskridt til de borgerlige Forholds bedre Ordning og fulgtes af andre Foranstaltninger, hvorved en privilegeret Stands Forrettigheder, der var uforenelige med det Heles Vel, hævedes eller indskrænkedes. Efter at saaledes alle Stænder var bragt i det rette Forhold til hverandre, fik Danmark nu, da Tidens Fylde var kommet, Stænderinstitutionen, som giver Borger, Bonde og Adelsmand Sæde ved hinandens Side i Raadssalen med lige Stemme og lige Ret«.\nVi finder hos Allen den for Liberalismen saa karakteristiske Tro paa Borgerstanden og dens lige saa karakteristiske Interesse for Bondestanden, men tillige er hans hele Fremstilling præget af den Udviklingstanke, hvor hvert enkelt Led i de historiske Hændelsers Forløb bliver set som en Indledning til derefter nødvendigt følgende andre Led. Og derfor blev det ogsaa det allersidste Ord i den Efterskrift, hvori Bogens Indhold gøres op: »Stænderinstitutionen afslutter den ældre Udvikling og danner Begyndelsespunktet til en ny.« Dette er unægtelig at se de aktuelle politiske Forhold paa afgørende Maade under »Udviklingens Synsvinkel, og det er jo givet, at Allen ved den nye Udvikling, som Stænderinstitutionen skal danne Udgangspunkt for, tænker sig en rent konstitutionel, liberal Udvikling.\nVed paa den Maade og med den Tendens at skyde Begrebet »Udvikling« saa stærkt frem viser Allen sig som den ægte Historiker af sin Tid, en Repræsentant for den Aand, der blev det 19. Aarhundredes; der forelaa, naar vi skal forklare os denne Tænkemaades Forudsætninger, en Sammenhæng med baade Romantikens Tankegang og med Aarhundredets materielt betingede Samfundsforhold, hvori det var blevet lettere end før at iagttage bestandige Forskydninger, Fremskridt, der fulgte ligesom umiddelbart af en vis nødvendig Udvikling. I den samtidige franske Historieskrivning begrundedes det politiske Frihedskrav med en Henvisning til Frankrigs Historie, ja ses som en historisk nødvendig Følge af den hele hidtidige europæiske Kulturudvikling. Guizot udtrykker det saaledes, at »den politiske Frihed er et Behov, en højlydt eller skjult Stræben for den sociale Tilstand, som i 19 Aarhundreder, under Indflydelse af den kristne Religion og ved den moderne Civilisations hidtidige Forløb, har udviklet sig hos de europæiske Nationer. . ."1.\nDer er utvivlsomt et nært aandeligt Slægtskab mellem en dansk Historiker som C. F. Allen og de ledende Historikere i det samtidige Frankrig; ikke blot en Guizot, men Mænd som Thiers og Mignet saa Frankrigs Historie som en Kæde af skiftendeBegivenheder og Forhold, der med Nødvendighedens Magt førte Landet gennem den store Revolution frem til den oplyste Borgerklasses Herredømme2, —og det er egentlig en tilsvarende Betragtning, C. F. Allen anlægger for Danmarks Vedkommende. Det er jo ogsaa sandsynligt, at Allen har læst\n1 Guizot: Mémoires pour servir å l'histoire de mon temps, VIII (1867) S. 2.\n2 Jfr. Louis Halphen: L'Histoire en France dépuis cent ans (1914). Den store Svensker E. G. Geijer var som Historiker ogsaa behersket af en Udviklingstro, og det var hans historiske Livsanskuelse, der fik ham til 1838 at falde fra Konservatismen og blive liberal (se f. Eks. John Landquist: Erik Gustaf Geijer (1924) S. 473). I sine populære historiske Forelæsninger af 1838 forkyndte N. F. S. Grundtvig sin Overbevisning om en fremskridende historisk Udvikling (Mands Minde 1788—1838, af N. F. S. Gr. (1877), S. 557 f.).\nen Del fransk Historie; men paa den anden Side er det givet, at hvis vi i Almindelighed vil spørge, hvorledes denne lids danske Skribenter og Politikere er blevet paavirket ude fra Kuropa, maa vi regne med, at de mere har Indtryk fra tysk end fra fransk Litteratur. Det er imidlertid klart, naar vi ser paa det, hvorom her er Tale, at de ikke har kunnet høste deres Belæring hos den historiske og politiske Forfatter, hvis Skrifter vel nok fik størst Betydning for Udviklingen af tysk Liberalisme:Karl von Rotteck. Den hos Rotteck herskende Idé er ikke en Udviklingstanke, men Troen paa den abstrakte Fornuft.Et af hans Skrifter bærer den betegnende Titel: »Lehrbuchdes Vernunftrechts«, og hans bekendte »Weltgeschichte« er gammeldags pragmatisk Historieskrivning, der til Belæring for Samtiden vil vise Klogskab, Ret og Dyd i deres Kamp for at gøre sig gældende under forskellige, dog dybest set af den samme Menneskenatur bestemte Forhold. Rotteck var meget direkte en Lærling af det 18. Aarhundrede, og hans Tankegang havde ingen Forbindelse med det Syn paa Historien,der udbredtes gennem Hegels Virksomhed. Hegel var egentlig ogsaa Rationalist, fastholdt den høje Værdsættelse af Fornuften, men han skilte sig fra det 18. Aarhundredes Mænd ved at se mere paa den Virkelighed, der nu engang forelaa, ved at fremhæve den historiske Udvikling som det skabende og afgørende1. Det er af Halvdan Koht oplyst, at Rottecks Skrifter paavirkede en norsk Venstrepolitiker som Johan Sverdru p2, men der foreligger ikke noget Vidnesbyrd om hans Indflydelsepaa danske liberale. Derimod fremgaar det tydeligt af de historiske Kilder, at Hegelianismen har øvet en vidtrækkendeaandelig Indflydelse indenfor 1840'ernes Liberalisme i Danmark.\nPovl Bagge har i sin Bog »D.G.Monrads Statstanker«\n(1936) vist Sammenhængen mellem Monrads politiske Ideer og\nde Hegelske filosofiske Tanker. Monrad har hos Hegel lært at\n1 Jfr. Anton Thomsen: Hegel, Udviklingen af hans Filosofi indtil 1806 (1905).\n2 Halvdan Koht: Johan Sverdrup I (1918), S. 59 f., 160.\nse den moderne konstitutionelle Bevægelse ikke som et Brud med den historiske Udvikling, men som noget, der netop svarer til den øjeblikkelige Fase i Tankens Selvudfoldelse gennem Historien. Han har, med andre Ord, lært at sætte Udviklingsbegrebetforrest i sin historiske Idéverden! Friheden er for Monrad en Idé, født af historisk Nødvendighed og netop skabt til at blive virkeliggjort i den Nutid, han selv tilhører.\nImidlertid var Monrad jo kun en enkelt blandt de Mænd, der efter Christian VIII's Tronbestigelse 1840 aabenbart og dristigt fremtraadte med Forfatningskravet. Den egentlige Programskriverog Ordfører var Orla Lehmann, og der var utvivlsomtmindre Lærdom og Filosofi i ham end i D.G.Monrad; men Ordet »Udvikling« faldt ham lige saa let i Pennen og Munden.Det ses allerede, da han 4. December 1839 møder frem hos den nye Konge med Krav om »en Forfatning som den norske«. Begrundelsen er ikke en Henvisning til, at de bestaaende Statsforholdeller Samfundstilstande var utaalelige; der er derimod Tale om, hvad der maatte følge af »Udviklingen« og »Tiden«. — »Deres Majestæts Forgænger i Begeringen«, hedder det i den omhandlede Adresse, »har, ved faderligen at drage Omsorg for Folkets Dannelse og ved at indføre repræsentative Former, der vistnok var et betydningsfuldt Udviklingsled, ført Danmark Tidens Oplysning imøde. Det er den berømte norske ForfatningsSkaber, paa hvem Danmark, paa hvem hele den civiliseredeVerden henvender sit Oje med den forventningsfulde Tillid,at alt dette vil vorde fuldbyrdet til Ære og Glæde for Deres Majestæt, til Fordel og Velsignelse for Deres Folk«. I denne historiske Situation stod Orla Lehmann efter sine egne Tanker ikke blot som Ordfører for Akademikere og Talsmand for en Forfatningsændring, men først og fremmest som Bepræsentant for »Tiden« og »Udviklingen«. Heller ikke i sin politiske Agitation i den følgende Tid undlod Orla Lehmann at betjene sig af en tilsvarende Tankegang og Sprogbrug, at paaberaabe sig med saa meget Eftertryk som muligt de nævnte Magter. Det skete paa en særlig Maade, ved Vurderingen af noget fortidigt,da han 1841 ved et Møde i Nykøbing F. stod overfor\nfalsterske Bonder, der troskyldigt spurgte, hvorvidt Folket og navnlig Bondestanden kunde være tjent med en Forandring i Forfatningen. Lehmann forklarede i sit Svar, at vel havde tilsyneladendeden enevældige Kongemagt frigjort Bondestanden, men i Virkeligheden var det »Tidsaanden«, der havde været afgørende, og uden Enevælden vilde »den hele Udvikling« være blevet stadigere fortsat. Paa en vis Maade vilde den logiske Slutning have været, at egentlig hetod Forfatningsformer saa temmelig lidt i Sammenligning med »Tidsaand« og almen »Udvikling«, men saa megen Logik var ikke ventelig hos en Politiker, der netop var ude at agitere for en Forfatningsændring !1\nEt Hovedpunkt ved Vurderingen af, hvad den politiskhistoriske Udviklingstanke betød i den Tids Forfatningsdrøftelser, maa dog blive det Forhold, at den tydeligt nok ikke blot gav Dristighed til Opstilling af politiske Krav, men ogsaa inspirerede en vis Taalmodighed, naar det ikke viste sig muligt at faa Kravene opfyldt saa hurtigt, som man gerne ønskede det.\nChristian VIII svigtede den Forventning, man havde haft til ham som en frisindet Konge, der hastigt vilde efterkomme klart udtalte Ønsker om en Forfatningsændring. Han stillede sig afvisende overfor de straks efter Tronbestigelsen fremkomne Adresser, og han reagerede ikke, da Stænderforsamlingerne derefter henvendte sig til ham for — med det betegnende Udtryk — at bevidne Folkets Trang til »en friere Udvikling af Samfundsforholdene«2.\n»Fædrelandet« for 1. Jan. 1841 minder i en Nytaarsartikel om den Skuffelse, man hidtil har lidt under Forventningerne til den nye Konge, men Artiklens Grundtone er dog tillidsfuld Optimisme overfor Fremtiden, den Fremtid, der — som det udtrykkes — skal »bringe Danmarks Udvikling i Samklang med Tidens«. Det er, skriver Bladet, ikke alene Folkene selv, der skaber deres Lykke: »der er En, som raader for Individernes\n1 Min Bog: De danske Stænderforsamlingers Historie 1830—1848, 11, S. 221, 305 ff.\n2 Smstds. S. 257.\nog Folkenes Skæbne, det er Ham, hvis Vilje bevirker, at Verdenshistorienej frembyder en Sammenhoben af tomme Tilfældigheder,men en bestandig fremadskridende Fornuftudvikling.Aarene kommer, og Aarene gaar, og alt synes at være undergivet Forgængelighed, men ud af denne Forgængelighed fremtræder Fornuftudviklingen som Personlighedens Herre og Begivenhedernes Herre. Denne evige Udvikling har grebet det danske Folk; Folket har ej forhærdet sit Hjerte mod Tidsaanden,men det har optaget den i sig, og det uddanner sig til et bestandig kraftigere og sundere Organ«. Derfor — hedder det videre — vil ikke nogen Lovløshed komme til at besmitte Frihedens hellige Sag i Danmark, og »ej hos os skal Nationen splittes i to Partier, hvoraf det ene kæmper for Friheden og det andet for den borgerlige Orden; thi Kærlighed til Frihed og Agtelse for Lovene er i det danske Folk sammensmeltet til een Følelse«. Artiklens Forfatter slutter med de Ord, at maaske vil der en føje Tid være Mistillid og Forstemning hos Folket, men naar det med bestandig større Klarhed og Indsigt stræber at løse den Opgave, der er sat det, »da vil Han, der sidder paa Danmarks Trone, forstaa sit Folk, vil i sit Bryst sammenfatte hele Folkets Ønske og føle sig lykkelig ved at grundlægge Danmarks Lykke for de kommende Aarhundreder«.\nDet kan ikke bestemt oplyses, hvem der er Artiklens Forfatter; der sad i »Fædrelandet«s Redaktion en Række af liberale Politikere, der hver for sig skrev anonymt i Bladet; men man kan dog gætte paa, at Skribenten i dette Tilfælde har heddet Monrad. Betragtningerne stemmer jo helt med hans af Hegel paavirkede Tankegang, hvorefter »Fornuften«, Livets egentlige Mening, bestandig var under Udfoldelse og Udvikling gennem alle Historiens Hændelser, og det var jo rigtig i Monrads teologiske Aand at fremhæve Gud selv som Leder af denne Udvikling.\nPraktisk-politisk betød Artiklen en Formaning til de liberale Læsere om ikke at være for utaalmodige, men i Ro og Orden at afvente Begivenhedernes nødvendige Udvikling. Der skulde nok af sig selv ske noget — det var egentlig den Tanke, der\nblev udtrykt, og naar den i den givne politiske Situation ikke var saa forkert, hang det sammen med, at hele denne Tro paa »Udviklingen« ikke alene fandtes hos de liberale, men ogsaa hos deres Modstandere indenfor Regeringens Kres og ikke mindst hos selve Kongen.\nMed største Begejstring har A. D. Jørgensen i »Danmarks Riges Historie« (Via S. 260f.) skildrct Christian VIII som den betydelige Statsmand, han efter hans Skøn var, »paa een Gang en konservativ og en rastløs fremadskridende Natur«, og det netop fordi han var saa fyldt af Tanken om »Udvikling«. »Som Goethe,« siger Jørgensen, »hadede de plutoniske Teorier i JordensTilblivelseshistorie og holdt paa de neptunske, den jævne organiske Udvikling, saaledes vil den modne og gennemdannedeMand altid finde sig mest tiltalt af de Fremskridt, der knytter sig til det givne. I sin Ungdom havde Kongen været en utaalmodig, higende Natur. Alderen havde lært ham, at varige Fremskridt maatte have deres Tid.« Det er at rose ChristianVIII lidt stærkt for en Anskuelse, han i saa høj Grad delte med mange i sin Samtid, men rigtigt nok er det, at hans Yndlingstankevar den, at Forholdene i Verden skulde skride frem ved en gradvis Udvikling, og netop derfor holdt den mere absolute Konservatisme, han havde forkyndt straks efter sin Tronbestigelse, heiier ikke Stand læiigeie, end til Stændervalgene1841 var overstaaet. Saa bøjede han allerede af for den »Udvikling«, der syntes at være ved at fuldbyrdes i Folkestemningen,og fandt det ikke raadeligt at byde Tiden absolut Trods. Derfor kunde Regeringen 1842 forelægge Stænderforsamlingerne dels et Udkast til en Ordning med fælles »Komitéer« for alle Monarkiets fire Stænderforsamlinger, dels en Opfordring til ligefremKritik af Statsfinanserne, Stændernes Yndlingsemne lige fra deres første Begyndelse. Hvis det alene havde været den danske Regering og den danske Opposition, der stod overfor hinanden, vilde det ganske sikkert allerede nu være kommet til en »Udvikling« hen mod virkelig konstitutionelle Former, frem over Stænderinstitutionens Stadium. Det, der nærmede Modsætningerne til hinanden, var just den fælles Udviklingsidé\nog Udviklingstro; det gik, som det altid er gaaet, naar tilsvarendeTanker fik Magt over Sindene: det bliver paa den ene Side umuligt at indrette sig for reaktionært, og paa den anden Side dæmpes den fremstormende Radikalisme.1\n1842 var imidlertid ikke alt ordnet hermed. De nationale Forhold meldte sig som den uovervindelige Hindring. Hertugdømmernes Stænderforsamlinger vilde ikke gaa med ind i et Fællesskab med Kongeriget, og allerede samme Aar kom det til det Sammenstød i Slesvigs Stænder, hvorunder P. Hiort Lorenzen »blev ved at tale Dansk«; den nationale Konflikt var hermed ret pludselig blevet en Kendsgerning, som der maatte tages Hensyn til; af den Grund maatte den forfatningspolitiske Bestræbelse, der var indledet, foreløbig opgives, men det var dog saaledes, at hverken Regeringen eller den liberale Opposition forstod Konfliktens fulde Rækkevidde, derfor kunde de haabe paa dens Overvindelse eller Bilæggelse, og deter ikke mindst interessant at se D. G. Monrads Skøn over Tingene.\nI en politisk Pjece fra 1840 har Monrad forkyndt sin Tro paa, at Frihedsudviklingen skulde evne at bygge Bro mellem de nationale Modsætninger indenfor den dansk-tyske Stat: »Lad een Stændersal omslutte Holstens, Slesvigs, Jyllands og Østifternes folkekaarne Mænd! Sandelig, de vil inden stakket Tid lære at forstaa ej alene hverandres Ord, men ogsaa hverandresSind .. .«2. Hurtigt skulde det vise sig, at een Stændersalikke engang var rummelig nok til at omslutte i Harmoni baade Nordslesvigere og Sydslesvigere; det nationale havde vist sig som et revolutionært Element, der ligesom vilde sprænge den almene politiske Udvikling og trodse al Fornuft, og ud fra dette Synspunkt skrev derfor Monrad i »Dansk Folkeblad« for 30. Juni 1843 om »nationale Bevægelser«. »I Nationalitetens Bevægelser«, skriver han her, »er der noget elementagtigt, dens Magt fremtræder som en Naturmagt; for saa vidt den søger at gøre sig gældende lige overfor Staten, der er Aandens Produkt,\n1 Jfr. om den hele Situation og de politiske Begivenheder i 1842 min sidst anførte Bog S. 293—362.\n2 Flyvende politiske Blade Xr. 2 af D. G. Monrad S. 62.\nfor saa vidt den fordrer Oplosninger i selve Staten og Tilknytningertil hidtil fremmede Bestanddele, synes den at træde ind i Kamp mod Civilisationen, en Kamp, hvis Udfald ej kan være tvivlsomt, da Fornuften vel vil vide at sikre Civilisationen Sejren«. Monrad nævner dog en uomgængelig Forudsætning for, at dette kan ske, nemlig at der sker »en hojere Udvikling af Staten, hvorved denne kommer til at staa under folkelig Indflydelseog derigennem bringes til at give Nationalitetens Fordringerderes fulde Ret«. Vi staar her overfor Betragtninger, der synes i høj Grad betegnende for D. G. Monrad som Politiker. Han er med til at føre den nationale Tanke frem indenfor dansk Liberalisme, men fastholder Troen paa, at det nationale MomentsBetydning dog til sidst lader sig betvinge og begrænse — af Fornuft og »Udvikling«.\nDet var, ved et Paradoks, den nationale Liberalismes Begrænsning,at den ikke evnede paa Forhaand at se, hvilken revolutionær og al rolig Udvikling forstyrrende Kraft der laa i den nationale Følelse og de nationale Bevægelser. Man var selv med til at tænde en Ild, hvis Heftighed og Styrke man ikke fuldt kunde vurdere. Allerede 1848 skulde indtræde det Sammenbrud, hvorved den nationale Dynamik paa een Gang tilintetgjorde alle Udsigter for en mere rolig og gradvis forfatningspoiitisk»Uuvikling«. Vi fik gennem Junigrundloven af 1849 en saa radikal Forfatning, som ingen vilde have tænkt sig mulig i Christian VIII's Tid. Men naar A. D. Jørgensen i den Anledning (i »Danmarks Riges Historie« Via, se særlig S. 384 f.) har bebrejdet de nationalliberale, at de ikke respekteredeTraditionen og den fornødne Sammenhæng med Fortiden, da er det egentlig at underkende, hvad Forholdenes Magt kom til at betyde paa Trods af en Tankegang, der oprindelig var indstillet paa at slaa sig til Taals med en betydeligt mindre voldsom Forandring, blot Forandringen kunde opfattes som et virkeligt Trin fremad i den »Udvikling«, der blev set som Tidens store Krav og Nødvendighed. Mod Griffenfeld retter A. D. Jørgensen i sin store Biografi en tilsvarende Bebrejdelse, og han\nvar naturligvis paa visse Maader de nationalliberales aandsbeslægtede,men kunde jo i hvert Fald ikke, da han skrev Kongeloven, være bestemt af en Tanke, der tilhører det 19. AarhundredesVerdensanskuelse og historiske Aand. Mændene fra 1848 var, som det klart ses ved at betragte de foregaaende Aars Forfatningsdrøftelser, stærkt præget og ledet af det moderne Begreb, der kaldes »historisk Udvikling«, og det vilde i langt højere Grad være kommet til at præge deres praktiske Indsats,hvis det havde været muligt at føre de nationale, dybest set irrationelle Kræfter ind i »Udviklingen«. Men 1848 skete der en Omvæltning ud fra Forudsætninger, man blot faa Aar i Forvejen slet ikke havde ment det nødvendigt at regne med1.\n1848 var et Brud og et Sammenbrud, netop ikke det, man rigtig kan forstaa ved »Udvikling«; men det betød jo ikke, at det omkring 1840 saa kraftigt fremdukkende Udviklingsbegreb atter forsvandt fra dansk politisk Liv og historisk Opfattelse. Det hører sammen med det 19. Aarhundredes hele Karakter og Mentalitet. Det gjorde sig, m. H. t. alle Vurderinger, stærkt gældende i hele den senere danske Historieskrivning og ikke blot hos A. D. Jørgensen. Det betød indenfor Samfundslivet en Styrkelse for Retninger, der kunde antages at være imod Stilstand.Da J. C. Christensen (i sit Blad »Tiden« 9. Januar 1914) skrev Nekrolog over sin Forgænger som den centrale danske Statsmand, J. B. S. Estrup, fældede han i utvivlsom Overensstemmelsemed almindelig Opfattelse Dom over ham som den Mand, der havde staaet »Udviklingen« imod. »En Statsmand,«skrev Venstreføreren, »bør gøre sig til Talsmand for Udviklingslinjen i sit Folk og ikke til dens Modstander.« Kort Tid i Forvejen har iøvrig J. C. Christensen (i »Tiden« 19. Dec.\n1 Naar A. D. Jørgensen saa stærkt beklager de alt for bratte Overgange, der har været i Danmarks politiske Historie ved Enevældens Indførelse og ved dens Afskaffelse, og kritiserer den derunder udfoldede Doktrinarisme, bliver han egentlig et Sidestykke til Hippolyte Taine i dennes Kritik over den store Revolution som det skæbnesvangre Brud i Frankrigs Historie.\n1913) bekendt sin stærke Tro paa, at den permanente Verdensfredsnart var noget fuldstændigt sikret, altsaa den optimistiske Tro paa en almen Fredsudvikling, der var saa typisk for danske Politikere og Historikere lige til Verdenskrigens Udbrud 1914 — og allerede (som paavist i mit Værk om Stænderforsamlingerne)var fremtrædende hos den Generation, der kom til at opleve 1848.


København får Danmarks første IMAX biograf - Tweak.dk\nKøbenhavn får Danmarks første IMAX biograf\nHidtil er danskerne blevet snydt for IMAX biografer, der er et helt særligt biografkoncept, hvor der stilles nogle særdeles høje krav til den pågældende sal, som filmen skal opleves i. Men det vil biografen CinemaxX nu lave om på.\nDe tre mest fordelagtige kriterier er et særdeles højt og buet lærred, en speciel IMAX-projektor, som kan levere det høje billede og slutteligt et specielt IMAX Sound lydsystem. Skyfall fra 2012 er den første film, som er blevet skabt i 100% ægte IMAX-kvalitet, der gav hele 26% større overflade til billedoplevelsen. I fremtiden vil man i København kunne opleve flere og flere af de populære IMAX-film.\n“IMAX leverer en samlet patenteret løsning, der opfylder deres meget høje kvalitetskriterier, gående fra det særligt høje og buede lærred, de særlige IMAX-projektorer og den specialdesignede IMAX-sound. Endvidere skal salen ombygges med nye akustiske overflader, ligesom der installeres store luksusstole på alle pladser. Ombygningen af den tidligere Sal 1 tager to måneder, og er allerede startet,” fortæller CinemaxX om projektet.\nIMAX-salen er netop nu i gang med at blive gjort klar i CinemaxX i København, hvor salen har premiere den 23. april med Nordens allerstørste biograflærred. På premiere dagen vil der blive vist "Avengers: Age of Ultron". Desuden kan vi også se frem til Star Wars: The Force Awakens, Jurassic World og Mission: Impossible 5.\nSkrevet af Michael den 11. Mar 2015. Nyheden er læst 1252 gang(e).


Syv tyske kasser: Bayern knuser Shakhtars 10 mand – Ekstra Bladet\nOnsdag d. 11. mar. 2015 - kl. 22:48\nShakhtar Donetsk var en mand i undertal i stort set hele kampen mod Bayern Münchens klassemandskab.\nBayern knuste deres ukrainske modstandere. (Foto: AP)\nBayern München fik let spil på vejen mod kvartfinalerne i Champions League.\nEn tidlig udvisning til Shakhtar Donetsk blev udslagsgivende, da det tyske storhold onsdag vandt 7-0 hjemme på Allianz Arena.\nDet første opgør var endt 0-0, og derfor var der et vist pres på Josep Guardiolas stjernebesatte mandskab før returkampen i München.\nAllerede efter to minutter begik Shakhtars Oleksandr Kucher straffespark på Mario Götze og blev udvist. Thomas Müller scorede sikkert til 1-0 fra straffesparkpletten, og så var opgaven næsten umulig at løse for ukrainerne.\nChampions League Legende revser Zlatan-udvisning: Gult kort!\nFør pausen øgede Jerome Boateng til 2-0 for værterne, da forsvarsspilleren var trukket med fremad banen. Efter en stribe mislykkede Bayern-forsøg, så lå bolden pludselig foran Boateng, der nemt kunne score.\nSelv om spændingen stort set var forduftet, så fortsatte de arbejdsomme tyskere i anden halvleg.\nDerfor endte opgøret i en sand målfest, da Franck Ribery, Thomas Müller, Holger Badstuber, Robert Lewandowski og Mario Götze scorede i de sidste 45 minutter.\nDet eneste minus for Bayern-træner Josep Guardiola var, at han midtvejs i første halvleg måtte udskifte sin hollandske stjerne, Arjen Robben, på grund af en skade.


Center for Landmilitære Operationer er instituttets videnscenter inden for landoperationer.\nFoto: Jóna Astrid Lautrup Lambastein\nCenter for Landmilitære Operationer (CLO) består af omkring 30 erfarne officerer, der arbejder i fire elementer, som dækker taktikuddannelsen fra underafdeling op til korpsniveauet samt studie- og udviklingsarbejde inden for det landmilitære domæne.\nCenter for Landmilitære Operationer tilbyder uddannelser med et højt indhold af faglighed og fokus på praksisnær anvendelighed.\nVi er den største bidragyder til udvikling, planlægning og gennemførelse af Officersgrunduddannelsen (diplomuddannelsen). Herudover er centret ansvarlig for Føringskursus, der dækker både bataljons- og brigadeniveau, samt Føringskursus for reserven på henholdsvis bataljons- og brigadeniveau. Slutteligt gennemfører vi også kurset Advanced Land Operations (divisions- og korpsniveau), der sammen med Component Campaign Planning udgør Operations- og Føringsuddannelsen.\nForsknings- og udviklingselementet i Center for Landmilitære Operationer bidrager med den nyeste og opdaterede viden til de fire uddannelser. Herudover er centret en aktiv deltager i flere nationale og internationale arbejdsgrupper, med det formål at kunne bidrage positivt til udviklingen af doktrin inden for det landmilitære felt.\nCenter for Landmilitære Operationer har et tæt samarbejde med Hæren omkring dele af doktringrundlaget for taktiske landoperationer. Medarbejdere fra centret indgår i udvalgte hærenheder med designeringsfunktioner, ligesom CLO deltager i evaluerings- og kontrolvirksomheden i Hæren.\nI Forsvarets Forskningsdatabase finder du publikationer, aktiviteter, presseklip og forskningsprojekter fra Center for Landmilitære Operationer.\nTelefon: +45 72 81 74 10\nSidst opdateret 5. juni, 2020 - Kl. 10.36


VESTEN KAN IKKE STOLE PÅ DE "MODERATE" KRÆFTER I SYRIEN - NewSpeek.info\nVESTEN KAN IKKE STOLE PÅ DE "MODERATE" KRÆFTER I SYRIEN\n"Jeg har lært at bedømme krokodilletårer", skriver Dansk Folkepartis næstformand Søren Espersen i denne beretning om egne erfaringer med såkaldte "moderate" politikere fra den arabiske verden, som i den grad taler med to tunger, når de møder Vestens politikere og journalister. Espersen frygter, at danske medier og danske politikere bliver taget ved næsen, når de støtter de syriske oprørsgrupper, som for langtstørstedelens vedkommende har en helt anden og meget mere uhyggelig dagsorden, end den de giver udtryk for udadtil.\nJeg har lært at bedømme krokodilletårer!\nDen anden dag sad jeg lige og rodede efter en oversigt over, hvor mange forskellige armeer og militsgrupper, som er aktive i borgerkrigen i Syrien og hvad disse grupper vil.\nDet var ret vildt at konstatere, at de stritter i alle retninger, og at der mindst er 60-70 stykker af slagsen – for skal man tro danske medier og flertallet af danske politikere er der kun to grupper, som slås: På den ene side Syrien og Rusland og på den anden side ”oprørsgrupperne” og den arme syriske befolkning. Og man må forstå, at disse oprørsgrupper i dén grad beskytter den syriske befolkning mod Al-Assads væmmelige hær, hvorfor det jo er akut påkrævet at sende våben og hjælp af sted til disse humanistiske og uselviske oprørsgrupper.\nNu er det jo alment anerkendt, at i en krig er sandheden det første offer. Og lur mig, om det ikke også er tilfældet i den syriske borgerkrig. Og lur mig, om ikke den danske presse og de danske politikere igen-igen bliver taget ved næsen, når de støtter en række af disse oprørsgrupper.\nJeg vil skrue tiden nogle år tilbage – lige omkring det tidspunkt, hvor præsident Ghadaffi varslede et altødelæggende angreb på Benghazi i Libyen. Ghadaffi havde forsikret verden om, at alle indbyggerne – 700.000 af slagsen – var dødsdømte. I den situation vedtog vi i Folketinget enstemmigt med vore F16-fly at forhindre dette massedrab.\nEt par uger efter blev jeg og et par andre politikere af den daværende udenrigsminister, Lene Espersen, inviteret med til Benghazi, sådan at vi kunne besigtige situationen samt – vigtigst – få et møde med det nationale råd, som – til kamp mod Ghadaffi - var sammensat af ”moderate og demokratiske kræfter”.\nVi havde et fortræffeligt møde! Og vi gik opstemte fra mødet, som havde varet i knapt tre timer, og hvor vi havde rig mulighed for at snakke tingene igennem med de moderate og demokratiske kræfter – der var vel 15-20 stykker af slagsen – hver af dem veluddannede og artikulerede. Mange af dem med baggrund i uddannelser fra de fineste universiteter, Europa og USA kunne levere. Alle havde de i årrækker levet i den vestlige verden, ligesom de alle viste stor viden om denne verden – om dens institutioner og dens demokratiske tilstand.\nJeg, som ved gud ikke var faldet på maven for Det Arabiske Forår, blev efterfølgende interviewet til såvel TV2 som til DR, og gav, med mødet i baghovedet, udtryk for optimisme med hensyn til Libyens fremtid som en moderat og demokratisk partner i den arabiske verden, som vi gerne ville støtte økonomisk og militært. For de prægtige mennesker, vi havde drøftet tingene med – og i hvis selskab vi yderligere havde nydt en hyggelig frokost – var folk, som i den grad ville kunne løfte Libyen.\nProblemet var bare, at det ved fintællingen viste sig, at hele gruppen af ”moderate og demokratiske kræfter” var en flok løgnhalse….\nDet dæmrede for mig, da jeg i ugerne og månederne derefter i TV begyndte at genkende så den ene, så den anden af dem, jeg havde mødt, som de i særklasse mest modbydelige islamister. Selve talsmanden for gruppen stod pludselig på CNN og holdt en flammetale om, hvordan Sharia-Loven nu skulle være selve Libyens forfatning – hvordan det hele nu var jihad, og hvordan alle de, der afveg fra den islamiske vej, sandsynligvis ikke ville leve særligt længe…\nEndnu en stærkt rystende opvågnen for mig, som jo er opvokset i en kultur, hvor man i det mindste gør sig umage for ikke at komme til at lyve. Og i en kultur, hvor det i det mindste anses for upassende at lyve, og hvor man dagligt forsøger at se det bedste i mennesker og give andre ”the benefit of the doubt”.\nMen ikke blandt de ”moderate og demokratiske kræfter” i Libyen. Dér løj hver og en af dem, så de stod ud af mund, næse og ører. Og de virkede end ikke flove over det…\nFra Libyen til Syrien er der – afstanden til trods - ikke langt. Kulturen og religionen har de tilfælles. Men også i disse dage og uger er der danske politikere, som i dén grad er faldet på maven for ”de moderate og demokratiske” kræfter i Syrien, som jo menneskekærligt og uselvisk slås dag og nat for at beskytte og hjælpe den syriske befolkning.\nSådan fortæller de i hvert fald, når de bliver interviewet af vestlige medier. Og deres beretning krydres altid med demokratiske hensigter, og vesten jubler over dem – og støtter dem økonomisk og militært.\nJeg var blandt dem, som i Libyen brændte fingrene slemt. Og da brændt barn jo som bekendt skyr ilden, så efter Libyen kommer jeg ikke længere pr. automatik ”moderate og demokratiske kræfter” i møde. Derimod har jeg lært at bedømme krokodilletårer som det, de er…\nViser 15 reaktioner\n2017-01-10 22:06:13 +0100\nJeg tror at Danmark, Storbritanien og USA begik en kæmpe brøler da de gik ind i Mellemøsten. Jeg er overbevist om at hvis, det ikke var sket ville det som vi oplever i dag med terror have været undgået.\nBegrundelse: Ved at man fjernede både Saddam Hussein og Moammar Gadaffi åbnede man vejen for at de militser, som, på det tidspunkt, kæmpede om magten fik frit spil, til at skalte og valte overalt hvor de ville. Disse diktatorer lagde, trods alt en vis dæmper på dem.\nDet skal oplyses at jeg, absolut, INGEN sympati, på noget tidspunkt, har næret for hverken Gadaffi eller Hussein, men så længe de “sad” havde de en vis afdæmpende virkning på militsernes aktiviteter.\nDet burde Anders Fogh Rasmussen, George W. Bush og Tony Blair have indset.\n2016-12-25 21:52:14 +0100\nJeg kan ikke forstå hvordan danske toppolitikere stadig kan blive taget ved næsen.\nDels står det jo i Koranen, at en muslim må lyve, hvis det tjener Islams og muslimens sag, og dels har vi jo selv haft Abu Laban, som til dansk TV sagde, at han ville opfordre den arabiske verden til at stoppe boykotten af danske produkter under Muhammed-krisen, hvorefter han vendte sig om og udtalte det stik modsatte til de arabiske medier. Stor ståhej og overraskelse, som egentlig burde være forudseelig.\nSå længe vi har så naive, godtroende og uvidende politikere, så vil det bare fortsætte, fx er der Jihadister på vej over grænsen i dette øjeblik, som jo vil fortælle, at de kun vil os det godt.\nVilli John Petersen commented\n2016-12-23 20:50:49 +0100\nNej, det var ikke en alvorlig fejl at vælte Saddam, uanset hvad det irakiske folk måtte mene. Saddam var en trussel mod oliekilderne i Kuwait og Saudi Arabien (hvis rigdomme er en væsentlig nøgle til magten i denne verden). Man kunne ikke hegne ham ind til evig tid med amerikanske hærstyrker på “hellig” arabisk jord ved Irans grænser. Amerikanernes tilstedeværelsen var årsagen til Al Quedas verdensomspændende terror med bl.a. angrebet på World Trade Center. Situationen efter 1. Irak-krig var uholdbar, fordi Saddam Hussein fortsatte med at “spille sit eget (magt)-spil.”\nDet var en alvorlig fejl, at man nedlagde den irakiske hær og troede, at man kunne indføre demokrati.\n2016-12-23 20:41:19 +0100\nJa, der er mange løgne i forbindelse med krig; men det er ikke en løgn, at Saddam Hussein besatte Kuweit – og oliekilderne – og det er det eneste, der magtpolitisk betyder noget.\n2016-12-23 17:30:30 +0100\nUanset hvad der gik forud, viser historien med al uhyggekig tydelighed, at det var en alvorlig fejl at vælte Saddam, uanset hvor øretæveindbydende han var. Han nød idioternes respekt, så de holdt sig i ro. Hvis man løsner grebet om disse vilde, går de straks amok, uanset hvor dresserede de end måtte opfattes. Det vidste du og jeg ikke inden krigsstarten, og det vidste politikerne åbenbart heller ikke.\nDer hvor det helt store kvajeri opstår, er der, hvor ingen, ud over en særlig som jeg, kan aflæse situationen. JEG så det straks, da Schwartzkoffs styrker drog igennem landet, med kun fjendtlige reaktioner fra befolkningen. DE ville sgu ikke have noget med demokrati og menneskerettigheder at gøre, de elskede Saddam uanset, hvad de sagde og gjorde. Vi skulle have holdt snotten ved os selv, og da vi ikke gjorde det, skulle vi have haft lært lektien og ikke have fortsat korstoget mod de andre rottereder. Det allerdummeste var dog at støtte det sindssyge “arabiske forår” og de senere felttog.\nMuhammedanere kan kun holdes i kort snor og helst i fangenskab, ellers aner de ikke hvor åndssvagt de vil opføre sig. Det er ikke mennesker i almindelig forstand, men snarere en flok vilde dyr, selv om vilde dyr sjældent opfører sig så tåbeligt som muhamedanere.\n2016-12-23 15:41:01 +0100\nVilli, du skal ikke tro, hvad løgnmedierne hidser folk op til.\nHer er et indblik i Irak-krigsløgnen: Den kuwaitiske ambassadørs datter i NY, blev instrueret i at spille et skuespil i rollen som et kronvidne til uhyggelige irakiske forbrydelser. Det hele opdigtet, frit opfundne løgne. Løgne, som DR’s mediepapagøger gentog og hidsede de godtroende fjernsynsseere op mod den onde Saddam:\n2016-12-23 10:35:56 +0100\nKun en tåbe fæstner lid til noget, der kommer fra muslimsk side.\nDe taler altid med to tunger – én overfor “vantro” og en anden overfor andre muslimer.\nEnhver støtte til muslimer er en hjælp til vor egen undergang.\n2016-12-21 13:48:38 +0100\nJeg er enig med Søren Espersen og forstår godt hans følelse af “brændte fingre” i forbindelse med forhandlingerne i Libyen. Begivenhederne i forbindelse med “Det arabiske forår” var i begyndelsen ikke helt så let gennemskuelige, som mange gerne vil gøre dem til i dag. Jeg kan huske, at jeg selv manglede en hel del tvivl i mediernes tilsyneladende tillid til ”de moderate og demokratiske kræfter” i Egypten og andre steder, al den stund, det jo var en muslimsk befolkning med tilhørende kultur. Men jeg gav dem også “the benefit of the doubt”, som Søren Espersen nævner. Nu ved vi efterhånden med sikkerhed, at de ”moderate og demokratiske kræfter” er i fortvivlende mindretal i alle de islamiske befolkninger. Jeg vil derimod gerne anholde Knud Madsens beskrivelse af Irak-krig 2. Den kan ikke forstås uden at tage udgangspunkt i Irak-krig 1, der udløstes af Saddam Husseins besættelse af Kuwait. Krigen endte med befrielsen af Kuwait; men uden at Saddam Hussein var nedkæmpet. Han var der stadig og var med sin hær og sine våben stadig en trussel. Derfor måtte USA til stadighed have store landbaserede hærstyrker placeret i Kuweit og Saudi Arabien. FN vedtog efterfølgende en verdensomspændende handelsembago mod Irak og krævede endvidere, at Saddam Hussein skulle ophøre med at producere masseødelæggelsesvåben, som dem han i 1988 havde brugt mod den kurdiske befolkning. Men embagoen ramte den irakiske befolkning – ikke Saddams magt. Saddam gik med til, at FN sendte våbeninspektører; som han siden legede kispus med. Våbeninspektørerne fandt aldrig noget. Men så sent som i marts 2003 efter mange års efterforskning måtte Hans Blix i sin rapport indrømme, at missionen var slået fejl. Alligevel bad våbeninspektørerne om yderligere et par måneder til fornyet eftersøgning! Det ville jo være meningsløst, hvis ikke selv Hans Blix på det tidspunkt mente, at Saddam Hussein kunne have masseødelæggelsesvåben. Men ingen i denne verden kunne vide noget med sikkerhed. Situationen var imidlertid ud fra et hvert synspunkt uholdbar: den irakiske befolkningens lidelser kunne ikke fortsætte uendeligt; amerikanske soldaters stationering på “hellig” arabisk jord var årsagen til, at Osama bin Laden havde skabt Al Queda og dens verdensomfattende terrorvirksomhed. Den militære “indhegning” af Saddam kunne ganske enkelt ikke fortsætte i det uendelige. Man kunne selvsagt heller ikke bare lade ham være, for hvis han i næste forsøg fik fat på Kuwaits og måske Saudi Arabiens oliefelter kunne det være lige meget, om han havde masseødelæggelsesvåben eller ej. Han ville let kunne anskaffe dem – og meget mere – i kraft af den økonomiske magt, han så tilfælde med ville besidde.\nDen 2. irakiske krig var uundgåelig. Fejlen var, at man troede, at man kunne indføre demokrati.\n2016-12-21 12:55:43 +0100\nEt er hensigten, enighed herfra, men virkelig glædeligt er det at læse Søren Espersen gå til bekendelse. Hvor ville meget være bedre, hvis flere politikkere kunne erkende fejltrin og ændre kurs.\nIslam er som sagt fredens religion, ellers er I alle ekstremister…\n2016-12-21 09:55:19 +0100\nSom jeg nævnte i går (se min post nedenfor): “Taler folk som Søren Espersen om den virkelige virkelighed, bliver de ikke populære” :-)\nLars Aslan @lars_aslan\nDen danske ekstremist og hadprædikant slår til igen #dkpolhttps://twitter.com/espersendf/status/811166256040701952 …\n2016-12-20 22:40:29 +0100\nDet er gode informationer du kommer med Knud Madsen!\nSøren Espersen erkender jo nu det samme, men mangler nok at undskylde for fortidens fejl, i og med at der jo allerede dengang, som du skriver, var kritiske røster fremme. Og så mangler Søren Espersen vist også markere standpunkt i DF;\ndels om Islams lovpålagte, nederdrægtige, løgne og dermed det helt store og aldeles vigtige skridt for Danmark:\nStop for AL spontan asyl, forbyd omgående Islam I Danmark\nog repatrier omgående enhver, der pga. egen tro/kultur/lov ikke kan/vil indpasse sig i dansk kultur, lov og orden, som det skrevet står i Grundloven.\nHvordan i alverden kan vore politikere give “asyl” til kulturfjerne lykkeriddere, som er pålagt at udrydde hele den almene danske befolkning snarest muligt?:\n2016-12-20 21:25:13 +0100\nDet er bare trist, at folk som Søren Espersen ikke tog ved lære af alle de forudgående krige, vi har været med til at tosse med rundt i.\nJEG lærte det, som SE lærte, allerede ifm Iraqkrigen. Vi havde fået stribevis af gyselige beretninger fra såkaldte “flygtninge”, som gik og solede sig i Vesten i medlidenhed. De var rigtigt alles kæleperkere, fordi det var så synd, så synd for dem. Det var nogle grove historier de kunne om Saddams gyselige handlinger. Og mange af dem var jo nogle rigtig fine folk, studerte og selvstændige forretningsfolk osv.\nJeg husker specielt en af de beretninger, der gjorde et vist indtryk på mig. Den gik ud på, at Saddam havde en helvedesmaskine i form af en stor kvashugger, hvor han stoppede folk ind i med fødderne først, så de fik mest muligt ud af torturen eller henrettelsen, inden deres hoveder nåede ned til knuseriet. Jeg synes da også, at det lød dog ganske græsseligt, og derfor var der al mulig god grund til at hjælpe de stakkels irakere, og da så jeg så Colin Powell på TV i FN stå og vise lysbilledshow med “beviserne” for Saddams Weapon of MD, ja så kunne det kun gå for langsomt med at komme ned ørkenen og skyde muhamedanere. Der var godt nok en gammel tosset svensker, der sagde, at det hele blot var pure opspin, men ham skulle vi slet ikke stole på.\nDa vi så så de første billeder efter Schwartskopff var trillet ind i Iraq, var der næppe en eneste muhammedaner, der faldt Vestens soldater om halsen i grådkvalt taknemmelighed? NÅ, hvad var nu det? Man fandt ikke skyggen af Powells W of MD? I diverse meget omtalte paladser, var der ikke en skid overhovedet af interesse? Og irakerne var blot vildt fjendtlige over for besættelsen?\nDet viste sig som værende een stor limpind Vesten var lokket ud på af nogle få men dygtige antisaddam folk med en hel anden dagsorden, end at ville sørge for demokrati og menneskerettigheder til irakerne. De ville blot selv gribe magten i landet, når de havde fået hjælp til at smide den gode Saddam ud vha de gennemført tåbelige vestlige styrker.\nVi så i Ægypten, at der ville befolkningen sgu ikke vide af demokrati og menneskerettigheder. De ville sgu slås indbyrdes og voldtage kvinder, som de i mange år ikke havde fået lov til af den kloge Mubarak. Heldigvis tog deres eget militær over igen og satte lortet delvist på plads, før vi tåbelige vesterlændinge igen fik kvajet os med intervention.\nSå skulle den gode Gadaffi pludselig have tæsk. ALLE Vestens krigsliderlige politikere, herunder “mine egne” DFere, som jeg selv stemte på, kunne kunne ikke hurtigt nok komme i krig. Jeg har i perioden op til vores tåbelige milliardindsats skrevet hundredvis af indlæg, primært på B.dk men også i alle mulige andre publikationer, imod denne vanvittige krigsliderlighed, og jeg forudså lige præcis det lort, som der jo også kom ud af det.\nSå det er lidt bittersødt at læse Espersens historie her i dag.\nMan kan slet ikke stole på en muhamedaner. Det står jo ligefrem i deres djævelske lærebog at de bare skal lyve alt det de kan for at fremme egen sag. Havde Espersen den gang blot læst mine skriblerier, som vel stadig er at finde, kunne vi have sparet mange penge og lidelser for millioner.\nLigeledes har jeg tordnet imod indblanding i Syriens mangefacettede stammekrige især ifm Khaders hidsige opfordringer til indblanding. Om det er mine advarsler, eller det skyldes, at Espersen m.fl. er ved at lære af fortidens fejltagelser, at vi ikke fik sat danske unge mennesker ind på Syrisk jord, vil jeg ikke kloge i. Det er mere end rigeligt tragisk, at vi fik fremmet ISIS’ og de sindssyge oprøreres sag ved vore bombninger. GUDSKELOV tog den kloge Putin over, og fik reddet Assat så han kan fortsætte med at holde lidt styr på de mest vanvittige af oprørerne.\nDet er ganske forfærdeligt, at der stadig er en måned til at Mr. Trump endelig kan sætte sig på USA’ trone, idet jeg er ræd for, at den gale neger i USA sammen med den fordrukne Junker endnu kan nå at ødelægge hele situationen i Syrien og forsøge at bringe ISIS til magten, så han kan skaffe os endnu et Libyen og Iraq på halsen.\n2016-12-20 20:28:27 +0100\n2016-12-20 20:22:39 +0100\nDe smukke drømmere vågner nok aldrig. Taler folk som Søren Espersen om den virkelige virkelighed, bliver de ikke populære. Slet ikke i statens dominerede drømmemedier, DR og TV2 med deres mikrofonholdende drømmejournalister.\nHer er hvad den af danske medier – og efter hvad de samme medier fortæller også af de fleste danskere – meget frygtede kommende amerikanske præsident, tweetede om gårsdagens begivenheder:\nOg han udtalte dette:\nDen slags udtalelser giver drømmerne mere mareridt end de islamiske terror mord.\n2016-12-20 18:55:24 +0100


Som landets første kommune har Frederiksberg meldt sig ind i Dansk Initiativ for Etisk Handel.\nBaggrunden er et ønske om at sikre, at kommunen overholder helt grundlæggende retningslinjer for etisk handel. Det gælder typisk ved køb af varer og ydelser fra udviklingslandene, hvor DIEH som medlemsorganisation har sit fokus på at skabe bedre arbejds- og miljøforhold hos både producenter og leverandører.\n"Borgerne skal vide, at etikken er tænkt med, når kommunen køber ind. Vi går gerne forrest, men vi håber, at andre kommuner følger trop", udtaler Frederiksbergs borgmester, Jørgen Glenthøj.\nDIEH er meget positive over tendensen med skærpet fokus på offentlige indkøb, som også tydeligt ses i andre lande. Da den offentlige sektor er landets største forbruger af varer og tjenesteydelser, er det særligt vigtigt at offentlige virksomheder og instanser sætter fokus på en etisk forsvarlig indkøbspolitik og fremmer samfundsansvaret i deres leverandørkæde.\nMedlemskabet af DIEH kan bibringe viden og indsigt i forholdene i udviklingslandene og de nye vækstøkonomier samt give konkrete værktøjer, som kan anvendes i forbindelse med etisk forsvarlige indkøb. DIEH arbejder proaktivt med udarbejdelse af forskellige værktøjer og metoder forbundet med etisk handel, og kan på baggrund af den brede ressourcestærke medlemsskare bistå med et grundigt indblik i menneske- og arbejdstagerrettigheder i leverandørlandene.\nDIEH ser frem til at kunne byde flere offentlige virksomheder og instanser velkomne og bistå med vejledning og ressourcer til implementering af forbedrede arbejds- og miljøforhold i leverandørkæden.\nLæs artikel "Etisk handel er også et offentligt anliggende"på csr.dk\nLæs presseomtale Læs kort om DIEH medlemskab og "Samfundsansvar i Offentlige Indkøb"


Anatolian Kitchen, Bethlehem - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Bethlehem Restauranter i nærheden af Anatolian Kitchen\nAlle aktiviteter i Bethlehem Aktiviteter i nærheden af Anatolian Kitchen\nUSA Pennsylvania (PA) Bethlehem Restauranter i Bethlehem Anatolian Kitchen\nNr. 48 af 270 Restauranter i Bethlehem $$ - $$$\nFra middelhavsområdet, Tyrkisk, Mellemøstlig 3016 Linden St, Bethlehem, PA 18017-3236+1 610-419-8204Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 62 anmeldelserFremragende60 %Rigtig god33 %Gennemsnitlig3 %Dårlig3 %Frygtelig1 %Lukket nusø - lø11:00 - 22:00Alle åbningstider KØKKENER Fra middelhavsområdet, Tyrkisk, Mellemøstlig, Vegetarvenlig PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 3016 Linden St, Bethlehem, PA 18017-3236Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr dette en græsk restaurant? Ja Nej Ved ikke Er der gode glutenfri retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Specialiserer denne restaurant sig i halal-mad? Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant egnet for børn?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Er priserne på denne restaurant i mellemklassen?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (62)Medlemsvurdering Fremragende23Rigtig god9Gennemsnitlig1Dårlig0Frygtelig1Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (34)Engelsk (61)Fransk (1)Sprog Dansk (34)Engelsk (61)Fransk (1)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 34 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejyesil70Fort Lauderdale, Florida113Anmeldt 30 april 2017 fra mobile enheder Lille og tilfredsHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRett OBethlehem, Pennsylvania85Anmeldt 29 januar 2017 Bedste Mellemøstlig mad i byenMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSue M101Anmeldt 22 december 2016 fra mobile enheder Tyrkisk blandingHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNej50StateTravelerUSANashua, New Hampshire4210Anmeldt 30 november 2016 Gør dette sted virkelig eksisterer?MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejjuanpa71Puebla, Mexico105Anmeldt 18 september 2016 fra mobile enheder Meget god Middelhavs-TyrkiskHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejlittleDerbNorthwest Ohio152Anmeldt 13 september 2016 Altid gerne prøve nye ting.Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejM PHarrisonburg, Virginia393111Anmeldt 26 juli 2016 fra mobile enheder Fantastisk gyro platterMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKristy SEffort, Pennsylvania10Anmeldt 26 juli 2016 fra mobile enheder Fremragende autentisk madMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejTom WNazareth, Pennsylvania5118Anmeldt 31 maj 2016 Fremragende Afslappet 24Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejTravelerwithbudget49Atlanta, Georgien10579Anmeldt 24 maj 2016 Fremragende tyrkisk restaurant!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nForrigeNæste1234Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenOne Third40 anmeldelser 0,04 km væk Stefano's Restaurant82 anmeldelser 0,1 km væk Menchie's Taylor Court12 anmeldelser 0 km væk Seværdigheder i nærhedenSands Casino1.174 anmeldelser 4,66 km væk Historic Bethlehem Visitor Center97 anmeldelser 4,62 km væk Burnside Plantation51 anmeldelser 4,06 km væk Illick's Mill park28 anmeldelser 3,04 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Anatolian Kitchen.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\n3016 Linden St, Bethlehem, PA 18017-3236 Placering:


Undgå vand- og fugtskader med ny vådrumsanvisning – Danske Byggecentre\nHome/Nyhedsarkiv/Undgå vand- og fugtskader med ny vådrumsanvisning\nUndgå vand- og fugtskader med ny vådrumsanvisning\nVådrum hører til de mest kritiske rum i en bygning på grund af den direkte vandpåvirkning og den høje luftfugtighed, som rummene bliver udsat for.\nDen nye SBi-anvisning 252 om vådrum beskriver, hvordan gulve, vægge og installationer kan udføres, så kravene i bygningsreglementet er overholdt, og der opnås størst sikkerhed mod vand- og fugtskader.\nVådrumsanvisningen er blevet opdateret og udvidet med flere illustrationer og nye emner, bl.a. om lydforhold, tilgængelighed for handicappede, ældre konstruktioners opbygning og krav til elinstallationer samt et helt nyt afsnit om løsninger med lette dobbeltgulve.\nLæs pressemeddelelsen ’Ny forbedret udgave af populær SBi-anvisning om vådrum’ her.\nSBi-anvisning 252, ’Vådrum’ kan købes på her eller hos Byggecentrum Boghandel, telefon 7012 0600.


Gammel Sex Mænd I Dametrusser / Sex Og Mænd\n/08/20 - Er jeg mindre tolerant, end jeg tror, fordi jeg ikke har lyst til en mand, som jeg deler undertøj med? - Men kunne du ikke bare have mødtes med ham og se, om ikke han var en rigtig sød fyr, inden du afviste ham? Sådan lød min ældstes, Sebastians, reaktion, da jeg fortalte om en mand, jeg havde skrevet meget kort med for et stykke tid siden over et dating-site. - Jamen, jeg er slet ikke i tvivl om, at han er vildt sød. Men jeg må jo også erkende, hvem jeg selv er, og det. Find dit sexede lingeri hos Hunkemöller. Perfekt til dig der vil forføre din partner, på en legende og elegant måde. Shop alt fra sexede bh'er til frække trusser. /10/16 - Maria og Amalie sælger deres beskidte trusser på nettet. kroner. Så meget tjente årige Maria fra Aalborg sidste måned på at sælge sine uvaskede trusser. Hun sælger så mange af sine trusser, at hun næsten ikke vasker undertøj. Bildstrecke im Grossformat». 1| Mod betaling kan Maria også vedlægge en seddel, hvor hun dikterer, hvad manden skal gøre med trusserne - Jeg skriver eksempelvis, at de skal binde trusserne om deres pik eller gå med dem...\nMig på knæ i korset og min kone med spredte ben i stolen gispende efter orgasmen. Min første reaktion var, at det var vildt modigt, at han turde fortælle mig noget så personligt, når vi havde skrevet så utroligt lidt og hverken havde mødtes eller bare talt sammen på telefonen. Jeg skrev jo egentlig for at få et svar og jeg er faktisk ikke interesseret i om andre mennesker synes det er dybt uanstændigt eller ret frækt. Her er hullerne i ubådssagen. Store korsetter med indbygget bh, indsnøringskorsetter, store trusser og masser af stømper.\n/08/20 - Er jeg mindre tolerant, end jeg tror, fordi jeg ikke har lyst til en mand, som jeg deler undertøj med? - Men kunne du ikke bare have mødtes med ham og se, om ikke han var en rigtig sød fyr, inden du afviste ham? Sådan lød min ældstes, Sebastians, reaktion, da jeg fortalte om en mand, jeg havde skrevet meget kort med for et stykke tid siden over et dating-site. - Jamen, jeg er slet ikke i tvivl om, at han er vildt sød. Men jeg må jo også erkende, hvem jeg selv er, og det. Find dit sexede lingeri hos Hunkemöller. Perfekt til dig der vil forføre din partner, på en legende og elegant måde. Shop alt fra sexede bh'er til frække trusser. /02/27 - Og i Japan har man sågar kunnet trække brugte trusser i automater - regeringen har dog advaret mod det, ikke fordi det er klamt, men fordi man risikerer, at det er en mand, der har gået med dem. Der findes desuden sider med tips og tricks til, hvordan man bedst pakker sine trusser, så de så at sige Emma blev anklaget for at sælge sex på Facebook: Familie fik et chok, da hun blev fundet på hotelværelse . To teenagere anholdt for drab på seks uger gammel baby..\nMen ikke i Netto xD Så ville jeg nok være blevet fyret. Hjerneskadet efter alvorlige ulykker. Måske værd at overveje en ekstra gang? Familiens hunde er alene hjemme: Så her en escort ålborg erotisk massage odense D] Var det sandt ville pigen nok nok vente med at vippe måsen i vejret,indtil den rette viste sig[; ][: Det kan ikke være voksne, der gør det. Det strammede godt over maven og brystet og det var liderligt. Selvfølgelig er det et fake indlæg[: Sexlegetøj til kvinder Dildo'er, vibrator, Lelo - bækkendbundskugler. Flot, flot Hilsen Lo johnohjohn ofir. Hun trak sine flotte sorte trusser til side og hviskede, slik mig din luder!\nSådan kan det skjules. Så fortæl endelig hvilken Netto butik og tidpunkt og jeg er klar[: Jeg tror, hun skal have et med indbygget bh, og strømpeholder, som kan sidde stramt og give en flot holdning.


4. februar 2013 22:58 | Af: Berlingske Nyhedsbureau\nI årtier har kernen i kommunernes beskæftigelsespolitik været denne: Få så mange som muligt i job og helst så hurtigt, de melder sig på jobcentret, som overhovedet muligt.\nDe sidste skal blive de første, og de første de sidste, kan man sige. Det skriver Berlingske tirsdag.\n– I stedet for at fokusere indsatsen på at få dem, som kommer hurtigt ind, hurtigt ud, skal vores jobcentre nu vente på, at de ledige kommer ned bagest i køen. Men når først folk er blevet langtidsledige, kan vi jo ikke gøre meget andet end at sætte et akutjobopslag op, siger han.\n– Ressourcerne er meget bedre brugt på en hurtig håndholdt indsats over for dem, som lige er blevet ledige, som vi ved virker. I stedet risikerer vi, at endnu flere bliver langtidsledige i mellemtiden, og hvad gør vi så til august, når der ikke er flere penge i akutpakken? Så er vi jo lige vidt, siger han og påpeger, at selve designet af ordningen strider mod beskæftigelsessystemets logik.\nOg det er ellers ikke, fordi kommunerne ikke gør deres for at hjælpe de langtidsledige på vej. I Holbæk har man sågar ansat to ekstra medarbejdere ud over de af regeringen bevilgede konsulenter, fortæller arbejdsmarkedschef i kommunen Kasper Kyed.\n– Hvis vi kun havde haft de to ekstra ansatte, som vi har fået med regeringens akutpakke, var vi nok blevet nødt til at nedprioritere dem, der ikke har været ledige særligt længe, men som jo stadig skal i arbejde så hurtigt som muligt, siger han.\n– Men det er selvfølgelig et problem, hvis indsatsen for de langtidsledige går for meget ud over den normale aktivitet. I en eller anden forstand fremtvinger man jo en situation, hvor flere når et punkt, hvor de så skal have et akutjob, siger Torben M. Andersen, der er professor i økonomi på Aarhus Universitet.\n– Den måde, vi gør det på i dag, handler sådan set bare om at røre rundt i gryden. Vi får de langtidsledige ud på arbejdsmarkedet, men til gengæld bliver de korttidsledige ledige i længere tid. Vi fordeler så at sige ledigheden mellem grupperne.\n– Arbejdsgiverne vil gå efter dem, der passer bedst til jobbet, og det er jo ikke en kvalifikation i sig selv at være langtidsledig.