Danske Inkassoadvokater Dansk Inkasso Brancheforening. De samfundsøkonomiske effekter af privat lønindeholdelse Endelig rapport - PDF\nDanske Inkassoadvokater Dansk Inkasso Brancheforening. De samfundsøkonomiske effekter af privat lønindeholdelse Endelig rapport\nDownload "Danske Inkassoadvokater Dansk Inkasso Brancheforening. De samfundsøkonomiske effekter af privat lønindeholdelse Endelig rapport"\n1 Danske Inkassoadvokater Dansk Inkasso Brancheforening De samfundsøkonomiske effekter af privat lønindeholdelse Endelig rapport 11. april 2006\n2 Indholdsfortegnelse FORORD... 3 SAMMENFATNING... 4 KAPITEL 1 HVORDAN PRIVAT LØNINDEHOLDELSE VIRKER DÅRLIGERE BETALERE GIVER HØJERE PRIS LØNINDEHOLDELSE VIL ØGE DEN ØKONOMISKE AKTIVITET LØNINDEHOLDELSE HAR OGSÅ ANDRE KONSEKVENSER... 8 KAPITEL 2 BEREGNING AF SAMFUNDSØKONOMISKE EFFEKTER HVORDAN VIRKSOMHEDENS TAB OPSTÅR PRISEFFEKTER OG BEHANDLING AF USIKKERHED DEN ØKONOMISKE SIMULATIONSMODEL REFERENCER BILAG A: TEKNISK DOKUMENTATION AF CETM (ENGELSK) TECHNICAL DOCUMENTATION OF THE CETM THE THEORETICAL FOUNDATIONS OF THE CETM THE EMPIRICAL IMPLEMENTATION OF THE CETM REFERENCES BILAG B: DETALJEREDE RESULTATER FRA CETM HOVEDSCENARIUM KONSERVATIVT SCENARIUM AGGRESSIVT SCENARIUM FØLSOMHEDSANALYSE Side 2 af 33\n3 Forord Foreningen af Danske Inkassoadvokater og Dansk Inkasso Brancheforening har bedt Copenhagen Economics undersøge effekterne af privat lønindeholdelse på samfundsøkonomien, herunder på BNP, beskæftigelse og offentlige indtægter. Denne rapport 1 er blevet udfærdiget af seniorøkonom Christian Jervelund, seniorøkonom Henrik Ballebye Olsen, økonom Jonna Olsson og økonom Eske Stig Hansen. 1 Rapporten er redigeret efter retningslinierne i Copenhagen Economics skrivepolitik. Vi følger Dansk Sprognævns anbefalinger og benytter de nye kommaregler som er beskrevet i Retskrivningsordbogens Side 3 af 33\n4 Sammenfatning Mange varer bliver i dag leveret til forbrugeren før han eller hun har betalt for dem. Og nogle gange modtager forbrugeren varen, men undlader helt at betale. Det undergraver kreditsystemet. Hvert år udebliver betalinger for mia. kr. i Danmark. Foreningen af Danske Inkassoadvokater og Dansk Inkasso Brancheforening har bedt Copenhagen Economics undersøge de samfundsøkonomiske konsekvenser af et forslag som skal forbedre kreditsystemet. Med forslaget kan private kreditorer gå til skyldnerens arbejdsgiver og få udlæg i en del af lønnen indtil gælden er betalt. Den mulighed har den offentlige sektor allerede i dag, jf. lovbekendtgørelse nr. 601 af 19. august Vi viser at forslaget om privates adgang til lønindeholdelse vil føre til store samfundsøkonomiske gevinster. Bruttonationalproduktet vil stige med næsten 9 mia., forbrugsmulighederne med 1,6 mia. og statens skatteindtægter med 5 mia. kr. Forslaget vil skabe 7500 nye jobs. Vores beregninger er baseret på at Danmark vil komme til at ligne Norge med hensyn til betalinger og gældsinddrivelse. Den eneste væsentlige forskel mellem det danske og det norske inkassosystem i dag er at private har adgang til lønindeholdelse i Norge. De samfundsøkonomiske effekter opstår fordi virksomhederne i dag er nødt til at dække tab fra folk der ikke betaler. Det gør de ved at hæve priserne på deres produkter. Højere priser betyder at forbrugerne køber mindre. Derudover vil en meget høj prisstigning i én sektor og en lavere prisstigning i en anden sektor betyde en skævvridning af økonomien. Fx er telekommunikation og elektricitet meget hårdt ramt af dårlige betalere, så netop disse sektorer vil hæve prisen mest. Vi finder også prisstigninger i handels- og finanssektoren. Men priserne kan sænkes ved at indføre lønindeholdelse fordi det giver inkassobranchen et langt stærkere middel til at inddrive gæld. I Norge lykkes det at hente mere end 85 procent af gælden hjem. I Danmark er tallet kun 40 procent. Desuden betyder truslen om at hente gælden hjem via lønnen, at nordmændene er bedre betalere end danskerne. Hver gang en dansker skylder 2 kr. i inkasso, så skylder nordmanden kun 1 kr. i inkasso. Privat lønindeholdelse vil naturligvis give ekstra administration i de virksomheder som beskæftiger dårlige betalere. Vores undersøgelse viser dog at der er tale om små omkostninger som er langt mindre end besparelserne i de afdelinger i virksomhederne der beskæftiger sig med regninger og rykkere. Desuden vil virksomhedernes administrationsomkostninger blive dækket af en ekstraregning til de dårlige betalere. Vores beregninger er udført på en specielt tilpasset økonomisk simulationsmodel af den danske økonomi, Copenhagen Economics Trade Model, der også har været brugt i store økonomiske analyser for EU-Kommissionen, Verdensbanken, den danske regering og andre internationale institutioner. Side 4 af 33\n5 Kapitel 1 Hvordan privat lønindeholdelse virker I dette kapitel ser vi på effekterne af lønindeholdelse. Til dette formål skal vi sætte en (økonomisk) ramme op der vil give os mulighed for at analysere effekterne. Dette gør vi i sektion 1.1. I sektion 1.2 vil vi se på resultaterne fra den økonomiske model. Vi vil også se på andre afledte effekter hvilket er temaet i sektion Dårligere betalere giver højere pris I dette afsnit beskriver vi hvordan lønindeholdelse påvirker virksomheder, forbrugere og lønmodtagere. Dette giver os en relevant samfundsøkonomisk ramme til at beregne hvor store de faktiske effekter af lønindeholdelse er. Vi starter derfor med at spørge: Hvem bliver påvirket af lønindeholdelse, og hvordan bliver de påvirket? Det første, vigtigste og mest ligefremme svar er at de der beskæftiger sig med inkassosager bliver bedre til at inddrive gæld. Det giver flere penge til virksomhederne, mens de forbrugere der ikke betaler deres regninger får færre penge mellem hænderne. Denne umiddelbare tolkning fører til en lang række afledte effekter som vi nedenfor vil behandle nærmere. Derudover er der også andre direkte effekter af lønindeholdelse, fx på administrative omkostninger og sociale forhold som vi beskriver i sektion 1.3. Sammenhængen vi vil fokusere mest på, handler altså om at virksomheder vil blive bedre til at opnå betalinger for produkterne de leverer. Samtidig vil enkelte forbrugere ikke længere kunne købe flere varer end hvad de egentlig har tænkt sig at (eller kan) betale for. Vi skal derfor se på et normalt kredsløb af varer og penge mellem virksomheder og forbrugere, jf. Figur 1.1. Som det første sender virksomheden sine produkter ud på markedet. Disse produkter har en brugsværdi for forbrugeren, og hvis prisen er mindre end denne værdi, vil han købe og få produktet. Betingelsen er selvfølgelig at forbrugeren skal betale den angivne pris. Men når selve betalingen forekommer efter levering af varen, er der altid en risiko for at betalingen udebliver. Manglende betaling vil betyde at der forsvinder penge ud af kredsløbet. Kredsløbet er med andre ord ikke i ligevægt. Forbrugeren har fået mere end hvad han har betalt for, og det overskud modsvares af et underskud hos virksomhederne. Den naturlige konsekvens bliver at virksomhederne reagerer ved at hæve prisen. Så kan alle de der faktisk betaler for produktet få lov til at dække virksomhedens underskud. Nogle forbrugere vil til den nye højere pris ikke længere købe varen, eftersom prisen nu er højere end brugsværdien. Desuden kunne man også forestille sig at virksomhederne vil sanktionere bestemte forbrugergrupper som de ikke vil sælge til, fx gennem kreditvurdering. Resultatet er derfor at der sælges færre varer til en højere pris. Systemet er til gengæld kommet i ligevægt. Side 5 af 33\n6 Figur 1.1 Kredsløb af varer og penge Telecom A/S Inkasso A/S Kilde: Copenhagen Economics Man skal hæfte sig ved én ting i dette argument. Og det er at tingene skal være i ligevægt. Lad os for eksemplets skyld forestille os to familier der hver køber to mobiltelefoner. Vi forestiller os endvidere at den ene af familierne er dårlig betaler hvilket betyder at virksomheden må forlange dobbelt pris. Kun denne regel kan skabe ligevægt i deres regnskab. Godt nok modtager virksomhederne ingen betaling for to mobiltelefoner, men til gengæld får de dobbelt betaling for de resterende to telefoner. Vi antager i første omgang at familierne ikke tilpasser deres efterspørgsel til de højere priser (selv om dette selvfølgelig ikke passer). Økonomer ville i et sådant tilfælde tale om at der kun er fordelingsmæssige konsekvenser. Det vil sige at der bliver taget fra de gode betalere og givet til de dårlige uden at det har indflydelse på økonomien. Den reale økonomiske effekt opstår fordi familierne rent faktisk ikke længere vil købe samme mængde til den højere pris. Den betalende familie efterspørger fx kun én mobiltelefon. 2 Virksomheden har hverken underskud eller overskud da den stadig får dobbelt pris af den betalende familie, men nu sælges der kun halvt så mange produkter. Beskæftigelsen er lavere, og statens indtægter er lavere. Familierne får også kun halvt så mange produkter og deres velfærd er derfor faldet. Dette er det egentlige samfundsøkonomiske problem. Det er i denne ramme vi skal se inkassobureauer og -advokater og deres virkemidler, fx lønindeholdelse. Jo bedre det lykkes inkassovirksomhederne at få inddrevet virksomhedernes fordringer, desto lavere pris kan virksomhederne sælge til og desto flere varer kommer der på markedet. Med andre ord er inkassovirksomhedernes rolle at genoprette den oprindelige (og samfundsøkonomisk optimale) ligevægt i markedet. 3 2 Man kan argumentere for at det kun bør være de gode betalere der nedjusterer efterspørgslen. De dårlige betalere kan egentlig være ligeglade, hvis de ved at de aldrig kommer til at betale. Den matematiske løsning bliver lidt anderledes, end hvis vi antager at alle forbrugere reagerer ens på prisstigningen. Det økonomiske indhold er uforandret. 3 Det ligger uden for rammerne af denne rapport at vise, at den oprindelige ligevægt er optimal. Interesserede læsere kan henvises til Jehle og Reny (2001) eller Varian (1992) for en mikroøkonomisk begrundelse. Det Side 6 af 33\n7 Lønindeholdelse fører ikke kun til bedre betalinger gennem mere effektiv gældsinddrivelse hos inkassovirksomhederne. Lønindeholdelse får også forbrugerne til at tage inkassosager mere alvorligt. Både fordi der på kort sigt vil blive skabt debat om gæld og inkasso, og på lang sigt fordi de fleste vil undgå lønindeholdelse. Der er jo ikke mange der vil vise deres arbejdsgivere at de ikke betaler regninger. Og hvis sagen går hele vejen gennem inkassosystemet skal man ikke kun betale varens pris, men også inkassoomkostningerne. Med andre ord må man forvente at betalingerne vil stige blandt danskerne, hvilket i sig selv er med til at genoprette den optimale markedstilstand. Når graden af ubetalte regninger falder, vil vi tale om forbedret betalingsmoral. Vores samfundsøkonomiske analyse vil blive bygget op om denne samfundsøkonomiske ramme. Vi vil nemlig sammenligne to tilstande: Én hvor virksomhederne er nødt til at tage en høj pris, og en anden tilstand hvor betalingerne er bedre, og hvor virksomhederne kan tage en lavere pris. Vi vil bruge faktiske tal der kan udskille effekten fra lønindeholdelse til at foretage denne kvantitative analyse Lønindeholdelse vil øge den økonomiske aktivitet Vores økonomiske ramme viser at inkassobranchen hjælper til med at opretholde de bedste forudsætninger for en stærk økonomi. Og vi har også forstået at jo bedre midler til inddrivelse af gæld, desto nærmere kan vi komme denne stærke økonomi. 4 Forbrugerne vil købe flere varer til lavere priser, og priserne afspejler de reelle produktionsomkostninger ikke andre folks manglende betalinger. Men hvor meget vil den økonomiske aktivitet stige? Er omfanget af ubetalte regninger ikke så lille at det ikke betyder noget i det samlede billede? Svaret er nej. Inkassobranchen administrerer hvert år adskillige milliarder i ubetalte regninger. Og megen gæld bliver ikke en gang sendt til inkasso. Det samlede tab for danske virksomheder er på godt 0,4 % af den samlede omsætning hvilket svarer til små 10 mia. kr. Der er altså ikke tale om små beløb. Til sammenligning er tallet kun ca. en sjettedel i Norge hvor den eneste forskel netop er muligheden for at benytte privat lønindeholdelse. Vi finder at der vil være store gevinster for Danmark ved at indføre lønindeholdelse. Bruttonationalproduktet vil stige med 0,6 procent eller ca. 8,6 mia. kr., jf. Tabel 1. På lignende vis vil beskæftigelsen stige med godt personer. Også staten vil forbedre sine indtægter fordi der kommer flere i arbejde. Hvis man antager at de personer kommer fra gruppen af ledige, vil der derudover være gevinster i form af mindre arbejdsløsheds-understøttelse (ikke inkluderet). Tabel 1 Effekter på samfundsøkonomien Ændring i procent Ændring i absolutte tal Bruttonationalprodukt (BNP) 0,6 8,6 mia. kr. Beskæftigelse 0, personer Statens indtægter 0,3 5,6 mia. kr. Velfærd 0,2 1,6 mia. kr. Løn 0,4 - Kilde: Copenhagen Economics centrale i argumentet er at prisen der betales af forbrugerne er præcis lig virksomhedens marginale omkostninger. Det er som angivet ikke tilfældet når virksomhederne tager en merpris pga. manglende betalinger. 4 Det betyder ikke at alle virkemidler er velfærdsforbedrende. Fx vil vold måske nok være effektivt, men have så mange andre negative effekter, at det aldrig vil øge velfærden i den danske befolkning. Side 7 af 33\n8 Alt i alt må vi konkludere at der vil være store gevinster forbundet med at indføre lønindeholdelse. Specielt er det vigtigt at bemærke at velfærden også stiger betragteligt, så der er ikke kun tale om en overførsel fra dårlige til gode betalere. Disse effekter opstår ikke kun som følge af øget efterspørgsel på produkter med lavere priser, men også på grund af de afledte effekter på andre brancher der får billigere inputs og derved også selv kan producere billigere. Samtidig har vi i beregningerne taget højde for at produktionen af de varer, der aldrig bliver betalt for, er indeholdt i den økonomiske model. Effekterne er ikke ens for alle brancher. Telekommunikation er hårdt ramt af dårlige betalere og bliver den helt store vinder; de kan øge produktionen og beskæftigelsen med 9-10 %. Også elektricitet og finanssektoren vil opleve pæne fremgange. Derimod vil andre sektorer, fx fremstillingsvirksomheder, kun opleve beskedne ændringer. Faktisk vil nogle af disse være leverandører af arbejdstagere til de sektorer med de største gevinster de oplever altså en svag tilbagegang i beskæftigelsen. Vi viser de sektorfordelte resultater i bilag B. Vi har beregnet de samfundsøkonomiske konsekvenser af at indføre et sådant prisfald ved hjælp af en simulationsmodel for den danske økonomi. Sammen med dette prisfald har vi også taget højde for at de dårlige betalere nu får færre penge mellem hænderne og kan købe mindre. Modellen er bygget på op omkring tal fra den anerkendte GTAP-database, 5 og vi beregner prisstigninger ud fra inkassobranchens tal i Danmark og Norge. Der er naturligvis en vis usikkerhed i vores resultater. Derfor har vi gennemført en følsomhedsanalyse Det har vi gjort ved at sætte flere scenarier op hvor vi skruer på de bagvedliggende tal. Vi laver et scenarium der er meget konservativt og hvor fx inddrivelsesprocenten kun forbedres lidt. Tilsvarende laver vi et mere aggressivt scenarium hvor inddrivelsesprocenten bliver meget bedre. Ingen af tallene er dog sat urealistisk højt eller lavt. På denne måde har vi skabt et interval for de økonomiske effekter. Den nedre grænse på bruttonationalproduktet lader til at gå ved 0,2 procent mens den øvre ligger helt oppe ved 1,2 procent (oprindelig effekt var på 0,6 procent). På beskæftigelsen er de tilsvarende tal personer og personer. Flere resultater fra de to scenarier kan findes i bilag B. I samme bilag findes også den systematiske følsomhedsanalyse Lønindeholdelse har også andre konsekvenser Vi har i det ovenstående set hvordan dårlige betalere giver højere priser og lavere velfærd. I dette afsnit vil vi se på andre effekter af lønindeholdelse. Det er også effekter som kan have indflydelse på samfundsøkonomien, men som er sekundære i forhold til priseffekten. Nedenfor viser vi at de samfundsøkonomiske effekter er små og samlet set positive. Hvis disse var blevet inkluderet i modelberegningerne ovenfor, havde vi fået endnu større effekter. Vi starter med at beskrive effekten på virksomhedernes administrative omkostninger for derefter at se på sociale aspekter og arbejdsudbud. Administrative omkostninger Lønindeholdelse giver færre omkostninger til regningsopkrævning og inkasso, såvel som større administrative omkostninger hos de virksomheder som skal foretage lønindeholdelse. Omkostningerne til regningsopkrævning og udskrivning af rykkere bliver mindre fordi betalingsmoralen bliver bedre når folk ser en risiko for lønindeholdelse. Danskerne bliver med andre ord bedre og hurtigere til at betale deres regninger. Effekten kommer ikke kun gennem 5 Se Dimaranan og McDougall (2005) Side 8 af 33\n9 risikoen for definitivt at tage pengene, men også gennem bedre oplysning og moral hos danskerne. Når kunderne får bedre betalingsmoral, vil virksomhederne blive lettet for en byrde: Administration af ubetalte regninger. Mange virksomheder har egne afdelinger der står for at indsamle ubetalte regninger, udsende rykkere og videresende sager til egentlige inkassovirksomheder. Selv om nogle af omkostningerne kommer ind via rykkergebyrer, er det dog langt fra alle. Det kan vi se netop fordi ikke alle rykkere bliver betalt. Og set fra et samfundsøkonomisk perspektiv er disse aktiviteter ikke i sig selv værdi- og velfærdsskabende uanset hvem der måtte bære omkostningerne. Så hvis danskerne blev bedre til at betale til tiden, ville afdelingerne for rykkere kunne bruges til mere produktivt arbejde. Vores beregninger viser at effekten på betalingsmoralen er meget vigtig, jf. Kapitel 2. Derfor kan vi også forvente at der gennem denne vej vil være en signifikant reduktion i de administrative omkostninger. Arbejdsgivernes omkostninger stiger når de skal administrere lønindeholdelse. De virksomheder der har dårlige betalere ansat skal bruge tid på at fordele løn ud på forskellige konti. Det har af Dansk Industri og Dansk Handel & Service været anført at disse administrative byrder er meget uønskede. 6 Man skal dog huske på at hvis man pålægger administrationsafgift (ligesom med rykkergebyrerne), er det i hvert fald ikke virksomhederne der mister noget på ordningen. Det er derimod den dårlige betaler selv der skal bære omkostningerne. Desuden kan man forestille sig forskellige praktiske løsninger der reducerer de administrative omkostninger. Fx kan det styres gennem trækprocenten, og så er det Told & Skat der skal sørge for den videre fordeling af pengene. Men ligesom administration af ubetalte regninger ikke er værdiskabende arbejde (for forbrugerne), vil der også her altid være tale om en samfundsmæssig belastning. Vi anslår at der skal benyttes væsentlig mindre tid på at fordele lønnen ud, end man i dag bruger på administration af ubetalte regninger. Så når man sammenligner de to effekter på administrative omkostninger, kan man være ret sikker på at nettoeffekten er en reduktion. Hvem er de dårlige betalere Lønindeholdelse vil selvfølgelig ramme dem der ikke betaler deres regninger. Men hvem er disse personer? Inkassovirksomheden Lindorff A/S i Norge udfører løbende statistiske analyser der bl.a. beskriver de socio-demografiske forhold omkring dårligere betalere, og disse tal vil vi se nærmere på. Inkassobranchen i Danmark har bekræftet at statistikkerne fra Norge er sammenlignelige med Danmark. 7 Vi ser på de seneste tal fra Lindorff-analysen 2005 med fokus på tre aspekter hos de dårligere betalere: alder, køn og indtægter. På den måde kan vi trække nogle kendetegn ved den typiske dårlige betaler frem. Lindorff-analysen viste at unge er dårligere betalere end ældre, jf. Figur 1.2.a., og at mænd er dårligere end kvinder, jf. Figur 1.2.b. Analysen viste også at indtægtsniveauet ikke betyder ret meget for betalingsmoralen. Ca. 4 % af alle personer med en nettoindkomst på NKR 6 Se fx Børsen, torsdag d Bemærk dog at vi senere vil vise at der er markante forskelle i mængden af sager. Her er der kun tale om at beskrive befolkningsgruppen mht. alder og indtægt, og i disse statistikker er Danmark og Norge som sagt meget ens. Side 9 af 33\n10 har ikke betalt deres regninger. I modsætning ligger de dårligst socialt stillede på 6 %, jf. Figur 1.2.c. Der er selvfølgelig forskel, men den er ikke så stor som man kunne have forventet. Figur 1.2 Socio-demografiske kendetegn ved dårlige betalere a. Aldersfordeling b. Kønsfordeling 30.0 % 70.0 % 25.0 % 60.0 % 20.0 % 50.0 % 15.0 % 40.0 % 10.0 % 30.0 % 5.0 % 0.0 % Umyndig Over % 10.0 % 0.0 % Mand Kvinde c. Indkomstfordeling (netto) 7.0 % 6.0 % 5.0 % 4.0 % 3.0 % 2.0 % 1.0 % 0.0 % Under Over tusinde kroner Kilde: Lindorffanalysen og Copenhagen Economics Note: Aldersfordelingen og kønsfordelingen er beregnet i forhold til antal sager sammenholdt med alle sager. Indkomstfordelingen er beregnet som antal personer med gæld i en given indkomstgruppe i forhold til det samlede antal personer i denne gruppe. Der er tale om nettoindkomster. Konklusionen er at den dårlige betaler findes blandt arbejdsdygtige mænd og kvinder i alle indkomstlag. Det er altså ikke kun de svagest socialt stillede vi finder i statistikkerne. Det er personer med en god mulighed for at betale regningerne. Men hvorfor gør de det så ikke? Vi vil prøve at give et par svar. Én god forklaring kunne være at inkassosager er noget der rammer alle pga. almindeligt rod. Man glemmer det simpelthen. Men det er også klart at hele forklaringen ikke kan ligge her. Som regel får man flere rykkerbreve udsendt før sagen går til inkasso og skulle den yngre del af befolkningen virkelig være mere glemsom end den gamle? Der ligger måske mere forklaringskraft i at inddele skyldnerne i to grupper: Én gruppe der har svært ved at styre privatøkonomien, og en anden gruppe der prøver at udnytte kreditkøb til sin egen fordel. Den første gruppe har moralen i orden, men de er dårlige til at gennemskue smarte forretningsmetoder, har svært ved at lave budgetter og er måske også dårlige til det praktiske omkring betalinger. Denne gruppe vil sandsynligvis være overrepræsenteret blandt de socialt dårligst stillede. Den anden gruppe er den direkte modsætning. De ved hvad de gør, de kender alle regler omkring inkasso, men er ikke tynget af moral. Denne gruppe vil nok være Side 10 af 33\n11 jævnere spredt ud over indtægtsgrupperne. Tilsammen forklarer disse to grupper altså også, hvorfor der er lidt flere dårligt stillede personer blandt skyldnerne. Hvor den første gruppe primært har brug for hjælp og struktur, har den anden gruppe brug for påtryk. Lønindeholdelse kan med de rette understøttende love være et effektivt middel til at løse begge problemer. Lønindeholdelse giver i sig selv struktur og påtryk. Og hvis der dertil kommer tilbud om hjælp til budgetplanlægning hos de identificerede skyldnere kan man komme meget langt. Arbejdsudbud Økonomisk teori siger at lønnen påvirker arbejdsudbuddet. Er lønnen høj, vil flere søge i arbejde, og de som er i job vil måske også tage overarbejde. 8 Omvendt burde en lønreduktion føre til et mindre arbejdsudbud. Og lønindeholdelse er jo netop en tvungen lønreduktion i en given periode. For at argumentet skal have empirisk betydning skal der dog være tale om en signifikant lønreduktion. Beslutningen om at opsige sit arbejde for at overgå til understøttelse skal være meget godt begrundet. Fx er det svært at forestille sig at en arbejdstager der mister en del af månedslønnen vil holde op med at arbejde og dermed miste lønnen mange gange i fremtiden arbejdet er jo ikke kun sagt op for en måned! Lindorffs analyse viser at langt de fleste fordringer ikke overstiger kr. Og kun ca. 1,4 % af sagerne er større end kr. Dertil skal man så lægge inkassoomkostninger, men disse overstiger meget sjældent kr. Selv med summen af disse beløb ( kr.) må det anses for at være en nedre grænse for, hvornår arbejdstagerne begynder at overveje opsigelse. Det vil med andre ord sige at det kun er en meget, meget lille del af de dårligere betalere som reelt ville overveje at mindske arbejdsudbuddet, jf. Figur 1.3. Figur 1.3 Fordeling af gældsposter over hovedstolsintervaller 40.0 % 35.0 % 30.0 % 25.0 % 20.0 % 15.0 % 10.0 % 5.0 % 0.0 % og over Kilde: Lindorff A/S og Copenhagen Economics Note: Søjlerne angiver hvor stor en procentdel af alle sager der falder inden for et givet interval mht. størrelsen af hovedstolen. Desuden vil den negative arbejdsudbudseffekt kun opstå hvis man bliver trukket i arbejdsløn, men ikke i dagpenge og andre sociale ydelser. Er arbejdsløsheds-understøttelse derimod også grundlag for lønindeholdelse, så kan den dårlige betaler ikke undvige kravet, uanset hvordan arbejdsudbuddet tilpasses. Kun sort arbejde forbliver en mulighed. Det er altså ikke ligegyldigt, hvordan man praktisk implementerer lønindeholdelse. 8 Argumentet skal dog ikke overdrives da arbejdsudbudskurver potentielt kan være backward-bending se Varian (2002). Dvs. mere løn gør folk så rige, at de vil holde mere fri. Side 11 af 33\n12 Lønindeholdelse kan også have en positiv effekt på arbejdsudbudet. Personer der bliver trukket et par tusinde kroner en måned eller to vil sikkert overveje at kompensere for tabet netop ved at tage overarbejde. De har faste regninger, fx husleje, der skal betales, og overarbejde vil sikkert anses som en god mulighed for at genvinde det tabte. På lignende vis vil de personer som hidtil har været tilfredse med at leve på understøttelse, måske genoverveje deres økonomiske situation og søge arbejde. Overordnet må vi dog konkludere, at uanset om det er den positive eller negative effekt på arbejdsudbuddet der dominerer, så vil den samfundsøkonomiske betydning være minimal. Det er fordi beløbene simpelt hen er for små til at have nogen betydelig effekt på arbejdsudbuddet. Vi inkluderer derfor ikke denne effekt i vores kvantitative analyse. Side 12 af 33\n13 Kapitel 2 Beregning af samfundsøkonomiske effekter I dette afsnit går vi mere i dybden med de økonomiske beregninger. Som det første sætter vi en forløbskæde op der går fra køb af en vare til inddrivelse gennem inkasso. Det er temaet i sektion 2.1. I den efterfølgende sektion vil vi ud fra forskellige statistiske kilder finde den rette størrelsesorden for hver af forløbskædens led og dermed også de samlede priseffekter. Det er disse priseffekter vi vil benytte i den økonomiske simulationsmodel som vi beskriver i sektion Hvordan virksomhedens tab opstår Vi vil i dette afsnit se hvilke aspekter der vil blive berørt af lønindeholdelse, og vi vil knytte disse til virksomhedens tab. For at kunne give et realistisk billede må vi tage udgangspunkt i de økonomiske transaktioner mellem kunder, virksomheder og inkassoselskaber. I vores tilgang bryder vi årsagskæden op i flere dele for at fange alle de mikroøkonomiske aspekter af lønindeholdelse. På denne måde kan vi få et meget nuanceret billede af virkemåden og samtidig en fornuftig ramme til at gennemføre den økonomiske konsekvensvurdering af lønindeholdelse. Desuden sikrer denne opdeling at den empiriske analyse bliver mere troværdig, idet vi er nødt til at arbejde med disaggregerede tal, og vi hele tiden må forholde os til rimeligheden i hver delberegning. Vi har valgt at opdele virksomhedens tab ud fra de skridt en gennemsnitlig betalingsgang gennemgår. Dette illustrerer vi i Figur Udgangspunktet for beregningen af virksomhedens tab er selvfølgelig den omsætning virksomheden har i et givet år. Omsætningen skal altså forstås som værdien af alle solgte produkter også de der aldrig bliver betalt for. For at et tab i forbindelse med manglende betaling overhovedet kan opstå må der nødvendigvis være tale om en eller anden form for kreditgivning fra virksomhedens side. Dette varierer meget mellem brancher. Fx vil man i telekommunikationssektoren som hovedregel opleve at ydelsen leveres før betalingen, og der er dermed altid tale om kreditgivning. I andre brancher, fx detailhandlen, vil kreditgivning mere være en ekstraydelse der kun benyttes af en mindre andel af kunderne. Kreditgivning vil således variere mellem 0-100% af den totale omsætning, jf. anden søjle i Figur Hver bjælke udgør et aspekt som vil blive påvirket af lønindeholdelse enten direkte eller gennem markederne. Højden af bjælkerne skal ikke tillægges nogen betydning, da figuren ikke er baseret på rigtige tal. Side 13 af 33\n14 Figur 2.1 Betalingsgangen og virksomhedens tab Mørketal Ingen betaling Omsætning Kreditgivning Betalingsuvilje Inkasso Inddrivelse Kilde: Copenhagen Economics Note: Figuren er baseret på fiktive størrelser. Af den kredit virksomheden yder er der altid en del der ikke bliver betalt i første omgang. Når vi benytter udtrykket første omgang, menes der at virksomheden selv har gjort hvad den kunne, fx sendt tre rykkerbreve, uden det dog har ført til betaling. Næste skridt er derfor at gå til professionel inkasso eller lade sagen falde. Hvor stor en andel af den samlede kreditmasse der ikke betales tilbage bliver afgjort af forbrugernes betalingsuvilje. 10 Jo højere betalingsuvilje, desto flere ubetalte regninger. Før vi kan betragte inddrivelserne må vi dele puljen af ubetalte regninger op i de der rent faktisk sendes videre til inkasso og de der aldrig følges op på. De krav der aldrig følges op på benævner vi mørketal mens de der sendes til inkasso får betegnelsen inkasso. Mørketallet er altså et direkte tab for virksomheden. Endelig skal vi så betragte hvor mange af de krav som bliver sendt til inkasso der rent faktisk bliver inddrevet. Dette er afhængigt af inkassobureauernes og -advokaternes effektivitet og man beskriver ofte denne effektivitet i form af en inddrivelsesprocent dvs. hvor stor en andel af kravene inkassobranchen er i stand til at få indbetalt. Virksomhedens tab kan nu opgøres som forskellen mellem summen af regninger før inkasso fratrukket inddrivelserne eller alternativt som mørketallet plus de inkassokrav hvor man aldrig opnår betaling ( Ingen betaling ). Dette forløb beskriver de skridt en betalingsgang kan gå igennem (langt de fleste betalinger kommer heldigvis aldrig videre end det andet skridt), og giver samtidig forskellige grunde til at virksomheden oplever et tab. Vi vil i det efterfølgende definere hver kategori (kreditgivning, betalingsuvilje, inkasso og inddrivelse) som en procentsats der beregnes i forhold til den forudgående kategori. Fx vil en betalingsuvilje på 2% betyde at 2% af virksomhedens kredit ikke bliver betalt i første omgang. På samme måde vil inddrivelsesprocenten være lig med kr. inddrevet divideret med kr. til inkasso. Vi har med det ovenstående sat en ramme op for at måle virksomhedernes tab. Vi vil beskrive hvordan procentsatserne påvirker størrelsen af virksomhedens tab. Det gør vi ud fra ceteris 10 Betalingsuvilje er vores betegnelse for det omvendte af betalingsmoral. Side 14 af 33\n15 paribus-princippet; dvs., vi ændrer kun én procentsats og lader de andre være konstante. Desuden beskriver vi hvordan lønindeholdelse påvirker hver procentsats. Som det første betragter vi kreditgivningens effekt på tabet. Jo større kreditgivning der ydes fra en virksomhed, desto større kreditmasse og desto flere ubetalte regninger. Større kreditgivning giver større tab. Vi forventer samtidig at kreditgivningen stiger hvis man indfører lønindeholdelse fordi kreditorerne er mere sikre på at få deres tilgodehavender igen. Når vi ser på betalingsuviljen, er det klart at tabet vil blive større hvis betalingsuviljen stiger. Jo flere dårlige betalere, jo større tab for virksomhederne. Lønindeholdelse vil føre til færre dårlige betalere. Debitorerne ved at de kommer til at betale på et eller andet tidspunkt. Og eftersom inkassogebyrer og retsafgifter også vil blive en del af den endelige betaling ved lønindeholdelse, er incitamentet til at betale med det samme væsentlig større. Når betalingsuviljen falder, vil virksomhedens tab altså også falde. Ser vi på mængden af sager der går til inkasso, skal vi huske på at alternativet er at lade fordringerne falde. Hvis man vælger ikke at gå til inkasso, oplever man altså et fuldt tab med det samme. Gik man i stedet til inkasso ville (gennemsnitlig set) nogle af pengene komme tilbage. Jo flere der går til inkasso, desto mindre bliver tabet altså. Samtidig må vi forvente at brugen af inkasso stiger hvis man indfører lønindeholdelse. Dette vil formentlig ske af to grunde. For det første vil øget opmærksomhed om inkasso få virksomhederne til at forfølge flere krav. For det andet bliver inkassoadvokaterne mere effektive og efterspørgslen efter deres ydelser vil stige. Lønindeholdelse vil ad denne vej give et mindre tab. Endelig kommer vi til inddrivelsesprocenterne. Det er ligefremt at højere inddrivelser giver mindre tab. Ser vi på effekten fra lønindeholdelse er det igen klart at inddrivelserne vil stige. Lønindeholdelse hjælper inkassoadvokater og -bureauer til at hente flere penge ind til virksomhederne som oplever et mindre tab. Vi opsummerer effekterne som vi har diskuteret ovenfor i Tabel 2. Først beskriver vi effekten på virksomhedernes tab. Et + markerer en stigning. Dernæst spørger vi: Hvordan vil procentsatsen ændres når vi indfører lønindeholdelse? Kombinerer man disse to effekter får man et billede af hvordan virksomhedens tab bliver påvirket af lønindeholdelse. 11 Tabel 2 Lønindeholdelse og virksomhedernes tab Kategori Effekt på virks. tab Effekt fra lønindeholdelse Kreditgivning + + Betalingsuvilje + - Inkasso - + Inddrivelse - + Kilde: Copenhagen Economics Note: Effekt på virks. tab angiver fortegnet på ændringen i virksomhedens tab når procentsatsen i den givne kategori øges. Dvs. et + betyder at tabet vil stige hvis kategoriens procentsats øges. Effekt fra lønindeholdelse angiver hvordan vi forventer procentsatsen vil ændre sig når man indfører lønindeholdelse. Et + betyder derfor at kategoriens procentsats vil stige når lønindeholdelse bliver indført. Vi vil nu se på størrelsesordenen af de forskellige procentsatser. Specielt vil vi prøve at give et bud på størrelsen med og uden lønindeholdelse. Til dette formål vil vi bruge data fra både Danmark og Norge. De danske tal vil som bekendt beskrive tilstanden uden inkasso. Omvendt vil Norge der har de samme inkassoregler som Danmark (undtagen lønindeholdelse) blive brugt til at beskrive tilstanden med lønindeholdelse. 11 Bemærk at ændringen i tabet som følge af lønindeholdelse kan findes som produktet af de to fortegn angivet i tabellen, hvor + + = + og + =. Side 15 af 33\n16 Sammenligningen med Norge udgør det bedste bud på en slags før-efter effekt. Der findes meget få nationer i verden der ligner hinanden så meget som netop Danmark og Norge. Og da specielt når man fokuserer på inkassomarkedet. Det er på den anden side heller ikke et perfekt mål da to samfund aldrig reagerer helt ens på det samme tiltag. Tabel 3 Estimater med og uden lønindeholdelse Kategori Uden lønindeholdelse (Danmark) Med lønindeholdelse (Norge) Kilde Kreditgivning Varierer mellem brancher Op til 20 % mere end DK Norges Statistike Sentralbyrå, Danmarks Statistik og Lindorff A/S Betalingsuvilje ca. 11 % ca. 7 % Norges Statistiske Sentralbyrå, Danmarks Statistik og Lindorff A/S Inkasso 80 % 98 % S. Schwærter, B.-A. Knold og P.L. Smith Inddrivelse 40% 85% S. Schwærter og P.L. Smith Kilde: Copenhagen Economics Kreditgivning som procent af omsætning vil variere meget mellem brancher. Vi angiver derfor ikke et tal, men fastslår at kreditgivningen generelt er op til 20 % højere i Norge, jf. Tabel 3. Dette er baseret på en sammenligning af omfanget af kreditkøb fra Danmarks Statistik og Norsk Statistisk Sentralbyrå. Det er tvivlsomt om alle 20 % kan føres tilbage til lønindeholdelse, men i hvert fald giver det en klar indikation af at kreditvilligheden bliver større. Hvis vi overvurderer effekten på kreditvilligheden vil det alt andet lige give mindre samfundsøkonomiske gevinster i den økonomiske model og vi får altså et konservativt bud. I Norge ligger betalingsuviljen på ca. 7 % ud fra beregninger på de seneste statistikker, jf. Tabel 3. Det kan umiddelbart lyde af meget da man kan forlades til at tro at 7 ud af 100 regninger bliver sendt videre til inkasso. Men dette er ikke en korrekt fortolkning af det angivne tal. For det første er det ikke af alle regninger, men af alle regninger hvor kunden har fået kredit. For det andet kommer tallet fra specifikke sektorer, bl.a. telekommunikation og elektricitet, der er allerhårdest ramt af ubetalte regninger. Det er netop de sektorer vi giver højere priser i den økonomiske simulationsmodel alle andre sektorer vil i vores beregninger slet ikke få gavn af lønindeholdelse. I virkeligheden vil de andre sektorer selvfølgelig også opleve gevinster, men gevinsterne er mindre, og vi har derfor ikke taget dem med. Det ville have givet større samlede økonomiske effekter også at inkludere de andre sektorer. For det tredje er tallet baseret på regningers størrelse og dermed kan få store regninger godt bidrage meget til procentsatsen. Og det er da også typisk de store elektricitets- og telefonregninger som kunderne er mindst villige til at betale. Set i den sammenhæng er 7 % altså ikke overvældende. Sammenligner vi med det danske tal på ca. 11 % ser vi at betalingsmoralen er væsentlig dårligere i Danmark end i Norge. Det er klart at lønindeholdelse spiller en væsentlig rolle i denne sammenhæng. Andelen der går til inkasso ligger med 80 % noget lavere i Danmark end i Norge hvor så godt som alle krav bliver behandlet. Det er selvfølgelig en konsekvens af at nordmændene har bedre midler i form af lønindeholdelse til at inddrive gælden. Nordmændene har en empirisk inddrivelsesprocent på % sammenlignet med Danmarks 40 %. Disse informationer er hentet fra inkasso-branchen i Norge og Danmark. De er desuden blevet verificerede ud fra bruttostatistikker. Side 16 af 33\n17 Ud fra disse procentsatser er det nu muligt at beregne det gennemsnitlige tab for hver sektor. 12 Dette vil blive temaet i det næste afsnit hvor vi også vil se på muligheden for at behandle den usikkerhed der ligger i at sammenligne tal fra to forskellige lande Priseffekter og behandling af usikkerhed Vi vil nu beregne virksomhedens tab og dermed hvor meget de er nødt til at hæve deres pris. Da virksomhederne på lang sigt ikke kan tåle at lide tab ellers ville de jo gå fallit er tabet og priseffekten altid identisk. Vi vil derfor bruge de to forskellige betegnelser om nøjagtig den samme størrelse. Men fordi vores fokus nu er mere på at finde (u)ligevægte i de økonomiske markeder, vil vi i højere grad benytte betegnelsen priseffekt. I dette afsnit vil vi også kigge nærmere på hvordan de udregnede procentsatser fra sektion 2.1 fører til et tab for virksomhederne i hver af de relevante sektorer. Og endelig vil vi se hvordan vi kan beskrive usikkerheden i vores beregninger ved at sætte forskellige scenarier op. Som det første begrænser vi analysen til kun at omhandle fire sektorer: telekommunikation, elektricitet, handel og bank/finans. Det er langt de vigtigste sektorer for inkassobranchen. Med denne afgrænsning antager vi altså at der ikke vil opstå økonomiske gevinster i andre end disse fire sektorer hvilket isoleret set betyder at vi vil undervurdere de samlede økonomiske konsekvenser. Tabel 4 Sektorer i analysen Sektor Telekommunikation og Transport Elektricitet Handel Bank og Finans Kilde: Copenhagen Economics Typiske ydelser med manglende betaling Mobilabonnementer, telefonopkald, forsendelse af pakker og breve Levering af elektricitet Alle former for leverede varer, fx møbler. Varer købt på kredit, fx elektroniske produkter Udlån Som det næste vil vi beskrive hvordan vi håndterer usikkerhed. Usikkerhed opstår af to grunde: For det første har vi ikke altid haft perfekt information til at beregne de enkelte procentsatser, fx er inddrivelsesprocenten i Danmark inkassobranchens eget bud. For det andet vil der altid være usikkerhed om hvordan et samfund reagerer på en politikændring. Fx vil meget medieomtale af indførelsen af lønindeholdelse sikkert føre til bedre betalingsmoral både på kort og lang sigt end hvis inkassotemaer ikke kommer op i medierne. Sådanne aspekter er nærmest umulige at kende på forhånd. Den første måde vi behandler usikkerhed på er ved at være konservative. Når vi står overfor et valg, vælger vi altid den mulighed som vil give den mindste endelige effekt. Fx forsøger vi ikke at beregne priseffekter i alle de sektorer hvor vi ikke har et solidt datagrundlag vi udelader dem helt fra analysen. Den anden måde vi behandler usikkerhed på er ved at gennemføre de økonomiske konsekvensberegninger flere gange på forskellig vis. For det første laver vi forskellige scenarier hvor vi justerer de beregnede procentsatser både opad og nedad så vi får forskellige økonomiske resultater. For det andet laver vi en følsomhedsanalyse hvor alle parametre i den økonomiske model såvel som de beregnede priseffekter ændrer sig tilfældigt indenfor rammerne af en statistisk model. Vi vil her beskrive hvordan vi har sat tre forskellige scenarier op. Hvert scenarium bygger på den samme økonomiske model, men varierer mellem de beregnede priseffekter. Og 12 Det kræver selvfølgelig også viden om omsætningen i de enkelte sektorer. Vi bruger tallene fra GTAP-databasen (se Dimaranan og McDougall, 2005) som vi først har sammenholdt med tal fra Danmarks Statistik. Side 17 af 33\n18 priseffekterne varierer fordi vi gør os forskellige antagelser om størrelsen af inddrivelsesprocenten, mørketallet osv. Det vigtigste scenarium er det hvor vi giver det databaserede bedste bud på priseffekten. Det vil være de tal vi tror mest på, men vi ved også det er konservativt. Derefter definerer vi to andre scenarier: Ét der vil give større økonomiske effekter og ét der vil give mindre. Dette gør vi ved at justere hver enkelt procentsats opad henholdsvis nedad til det akkurat stadig synes at have en realistisk størrelse. Men det er dermed også klart at disse to scenarier indeholder vores subjektive betragtninger af den økonomiske virkelighed. Ideen bag disse tal er at konstruere et interval for de samfundsøkonomiske gevinster inden for hvilket vi kan være ret sikre på at den faktiske effekt findes. I Tabel 5 viser vi hvilke tal der er blevet brugt i de forskellige scenarier. Desuden viser vi hvor stort tabet er i hver sektor som en procent af sektorens samlede omsætning. Denne procentsats er betydningsfuld i den videre analyse da det er den der vil blive brugt som input i den økonomiske simulationsmodel. Tabel 5 Scenarier og priseffekter (%) Empirisk beregnet Konservativt Aggressivt Lønindeholdelse Med Uden Med Uden Med Uden procent Parametre Kreditvillighed Betalingsuvilje Inkasso Inddrivelsesprocent Priseffekter Telekom & Transport 0,9 5,6 1,2 2,3 0,7 9,3 Elektricitet 0,5 3,1 0,6 1,5 0,3 4,8 Handel 0,3 1,6 0,4 0,7 0,2 2,6 Bank & Finans 0,3 1,6 0,3 0,6 0,2 2,9 Kilde: Copenhagen Economics 2.3. Den økonomiske simulationsmodel I dette afsnit vil vi give en ikke-teknisk beskrivelse af den økonomiske simulationsmodel. Vi vil forklare hvordan de beregnede højere priser har betydning for virksomheder og husholdninger i modellen og for det endelige modelresultat. Den tekniske beskrivelse af modellen findes i Bilag A. Vi har i de ovenstående afsnit set hvordan manglen på lønindeholdelse fører til dårligere gældsinddrivelse og dårligere betalingsmoral, hvilket giver et tab hos virksomhederne. Dette tab dækker de ind ved at forlange højere priser for deres produkter. Vi har også beregnet hvor meget højere de må sætte deres priser. Samtidig har vi set at hvis man indfører lønindeholdelse, vil virksomhederne kun opleve et meget beskedent tab pga. dårlige betalere. Dermed har vi to priseffekter afhængig af hvilken politik man vil føre. Idéen i den videre analyse er at bruge en økonomisk model der beskriver hele den danske samfundsøkonomi (inklusive handelspartnere) til at beregne den økonomiske aktivitet i hvert af de to tilfælde. Til dette formål benytter vi Copenhagen Economics Trade Model (CETM); en simulationsmodel der er et resultat af mange års forskning og stadige forbedringer. CETM er et af de stærkeste værktøjer man kan forestille sig til denne slags analyser. For det første bygger modellen på økonomisk teori. Der findes forbrugere med præferencer for de forskellige varer, og der findes virksomheder med ønske om at sælge de mest profitable varer. Forbrugere og virksomheder mødes på et marked hvor varerne får en pris bestemt af udbud og efterspørgsel. Forbrugerne tjener penge ved at gå på arbejde i virksomhederne og Side 18 af 33\n19 ved at modtage aktieudbytter. Med andre ord: CETM beskriver alle flows af varer, penge, kapital og arbejdskraft sådan som økonomer altid tænker sig det ser ud. Dermed bliver modellen teoretisk konsistent, hvilket ikke er tilfældet med alle makroøkonomiske modeller. 13 For det andet er modellen bygget på virkeligheden. Den er langt mere end bare økonomisk teori, idet alle relationer bliver afstemt med de faktiske tal. Dvs. modellen beskriver ikke kun at der handles med fx æbler og bananer, men også i hvor store mængder og til hvilken pris. Og disse tal er virkelighedens tal. Dette er selvfølgelig grundlaget for at vi kan beregne den økonomiske aktivitet i Danmark. I Boks 2.1 giver vi en lidt mere detaljeret beskrivelse af modellens opbygning og sammenhænge. Boks 2.1 Beskrivelse af Copenhagen Economics Trade Model (CETM) Modellen er en statisk AGL-model, der beskriver Danmark som en lille åben økonomi. Modellens datagrundlag er GTAP6-databasen (se med 2001 som basisår. Det er i princippet en global model, der bl.a. indeholder en detaljeret beskrivelse af EU-15-landene. I beregningen af de samfundsøkonomiske konsekvenser fokuserer modellen imidlertid på den danske økonomi. Modellen indeholder en detaljeret branchefordeling, og er derfor velegnet til analyser som denne, hvor det er centralt at beskrive hvordan ændringer i én indenlandsk branche påvirker andre indenlandske brancher gennem afledte spillover-effekter. På produktionssiden antages profitmaksimering og fuldkommen konkurrence på alle markeder. Alle virksomheder har den samme grundlæggende omkostningsstruktur. Produktionen i hver branche foretages ved hjælp af kapital, arbejdskraft og forbrug af halvfabrikata. Først vælger virksomhederne det rette miks af kapital og arbejdskraft (værditilvækst) som derefter sammensættes med halvfabrikata. Det antages at virksomhederne substituerer mellem arbejdskraft og kapital med en substitutionselasticitet på 1, og substitutionselasticiteten mellem værditilvækst og halvfabrikata er også på 1. Forbrugssiden i modellen er beskrevet ved en nyttemaksimerende repræsentativ husholdning, som er udstyret med et fast beholdning af kapital. Arbejdskraften bestemmes endogent. Kilde: Copenhagen Economics. Selv om CETM er bygget op om (mikro)økonomiske subjekter som forbrugere, arbejdstagere og virksomheder er den ideel til at beskrive forandringer i de makroøkonomiske størrelser såsom BNP og beskæftigelse. Det er selvfølgelig fordi modellen indeholder alle virksomheder og forbrugere og det derfor er uproblematisk at summere op. 14 Og fordi modellen selvfølgelig også har en offentlig sektor kan vi beregne ændringer i fx skatte- og momsprovenu. Opbygningen af CETM gør at den er allerbedst til at beskrive langsigtseffekterne af lønindeholdelse. Når vi sætter priserne ned (pga. lønindeholdelse) i udvalgte sektorer vil forbrugerne og virksomhederne i modellen umiddelbart tage dette til efterretning og købe henholdsvis producere mere af de vedrørte produkter. Sådan vil det selvfølgelig ikke foregå i virkeligheden. Her kunne man forestille sig at der går noget tid før virksomhederne har forstået at de tager for høj en pris. Måske vil de ikke af sig selv sænke prisen. Men der vil på et eller andet tidspunkt være aktører der opdager at virksomhederne i de givne sektorer tjener ekstra gode penge og de vil selvfølgelig prøve at træde ind på markedet. Det vil øge konkurrencen og priserne vil langsomt falde, men processen vil sikkert tage flere år. Styrken i beregningerne er altså at vi præcis kan spore de effekter som opstår pga. lønindeholdelse. Og effekterne er uafhængige af kortsigtede stød til økonomien som fx en 13 Fx er makroøkonometriske modeller som ADAM bygget på mange ad hoc relationer, der ikke har noget teoretisk fundament og derfor kan være vanskelige at forholde sig til. 14 Dette betyder ikke at modellen indeholder hver eksisterende virksomhed med navn, fx TDC eller Bagermester Svendsen. Men hver sektor er én stor virksomhed hvor de faktiske virksomheders kapital og arbejdstagere indgår. Side 19 af 33\n20 rentestigning eller et boom i byggebranchen. Svagheden er omvendt at vi ikke kan sige præcis hvornår effekten vil indtræffe. Men hvordan er samspillet så mellem de ovenfor beregnede priseffekter, CETM og de overordnede resultater der kommer ud? Den økonomiske forståelse er den samme som vi allerede har prøvet at skitsere i sektion 1.1. Ved at indføre lønindeholdelse kan priserne falde, og vi har målt hvor meget. Først beregner vi den økonomiske aktivitet med den nuværende (høje) priseffekt som egentlig allerede er afspejlet i de faktiske data i modellen. Derefter sænker vi prisen til det lavere niveau med lønindeholdelse. Det får en række økonomiske konsekvenser. Fx kan forbrugerne med de samme penge købe flere varer og det får produktionen til at stige. Samtidig vil de danske virksomheder opleve forbedret konkurrenceevne overfor de udenlandske konkurrenter, og også dette vil øge produktionen gennem øget eksport. På den måde vil arbejdskraften (og kapitalen) vandre ind i de berørte sektorer, men dermed også væk fra de andre sektorer. Alle den slags effekter er inkluderede i modellen og vi kan direkte måle den samlede effekt. Og det er disse resultater vi angiver i denne rapport. Side 20 af 33\nDanske Inkassoadvokater Dansk Inkasso Brancheforening De samfundsøkonomiske effekter af privat lønindeholdelse Endelig rapport 11. april 2006 Indholdsfortegnelse FORORD... 3 SAMMENFATNING... 4 KAPITEL


En succes blandt svenske piger? - Sugardaters® Blog\nSugarDaters® lancerede sin svenske søsterside i begyndelsen af april, og det har været med en god del succes. Specielt de svenske piger har taget godt imod konceptet, idet SugarDaters® i Sverige har omkring fem til ti oprettelser om dagen fra svenske piger.\nDe svenske sugardaddys, boytoys og sugarmammas kan ikke helt følge med, så lige i øjeblikket er SugarDaters® i en situation, hvor vi har flere svenske piger end vi har svenske mænd, og det er da den omvendte verden. De fleste svenske piger er flinke til at uploade billeder og skrive tekster, og da svensk som regel er rimelig forståeligt, så er det måske en idé for mange af vores danske sugardaddys at søge på de svenske piger også. Hvis ikke andet, så kan man browse lidt for fornøjelsens skyld.\nVores søgefunktioner bliver i disse dage forbedret, og inden alt for længe vil vores brugere kunne lave en meget mere fleksibel søgning. Det har været en funktion, som har været længe efterspurgt, og vi glæder os til at præsentere funktionerne i den nærmeste fremtid.\nVi håber selvfølgelig, at vores nye søgefunktioner og alle vores nye medlemmer fra Sverige får lov til at snakke med vores mange danske medlemmer til fornøjelse for begge parter. Og så håber vi på, at de svenske sugardaddys snart får øjenene op for SugarDaters.se, så vi kan udbygge det svenske community og skabe et godt og sikkert datingunivers i Sverige, ligesom vi har gjort i Danmark.\nHav en dejlig uge hos SugarDaters®


Opmuntr Nuraida med et brev | Dansk Europamission\nOpmuntr Nuraida med et brev\nFor nogle år siden var Nuraida* skolelærer på en skole i Centralasien. Her var langt de fleste af hendes kolleger og elever muslimer. Det havde egentlig gået fint længe, men en gang om året fejrer muslimer ramadan, hvor man blandt andet faster i dagtimerne. Det er en af de tider, hvor kristne i muslimske lande, kan identificeres meget tydeligt, fordi de ofte ikke overholder fasten.\nNuraida ønskede ikke at faste, fordi hun ikke er muslim, og selvom hun var respektfuld overfor sine kollegers tro, så forsøgte flere af hendes kolleger at presse hende til at faste. Hun nægtede, og blev til sidst kaldt op på ledelsens kontor. Her fortalte de, at de havde undersøgt Nuraida og fundet ud af, at hun var en del af en sekt. De anklagede hende for at ville tage børnene med derhen og konvertere dem.\nHun blev presset til at underskrive sin egen opsigelse og forlade skolen med det samme. Hun fik ikke lov til at tale med sine kolleger, og det var først et år senere, at Nuraida fandt ud af, hvad ledelsen havde fortalt hende kolleger og elever. De havde fortalt, at Nuraida var blevet gift og havde flyttet væk fra byen.\nDe slettede hende fra arkiverne, så det ikke længere kunne ses, at hun nogensinde havde arbejdet på skolen, ligesom hun også blev truet til at skifte telefonnummer og aldrig kontakte eleverne igen.\nNu støtter hun udsatte piger i et kirkeligt arbejde i Centralasien.\n*Navnet er ændret og billedet er et modelfoto af sikkerhedsmæssige årsager


Siden foråret 2011 har vi sejlet med Skonnerten Jylland. Skibet er på 160 BRT og dermed et af de største projektskibe under dansk flag, Med 6 unge om bord bor alle i store enkeltværelser med håndvask mm. Skibet er særdeles velindrettet til formålet, Den dejlige store kabys indbyder til kolonarisk aktivitet, ligesom den store dæksalon bliver rammen om undervisning og opholdstue.\nI året 1951 søsattes den 2-mastede skonnert "Finn" fra Karlstad Varv i Sverige.\n"Finn" var bygget til at transportere korn og fik sine ydre mål således at den netop kunne trafikere sluserne i Göta kanalen.\nEfter flere ejerskift havnede fartøjet i Norge, men blev i 1981 købt tilbage til Sverige af den religiøse Elidastiftelse og fik navnet "Elida". Elidastiftelsen foretog en større ombygning. Riggen blev ændret til 3-mastet og øverst i det gamle lastrum indrettede man salon, mens man nederst i lastrummet påbegyndte indretning af kahytter.\nFør ombygningen blev færdig havnede skibet igen i Norge, inden det som "Elida af Tønsberg" blev indført til Danmark i 2003\nSamme år blev det, mens det lå ved værft, påsejlet af en løsrevet u-båd og sank. Efter hævningen blev skibet købt af en selvejende institution med tilknytning til pinsebevægelsen og fik navnet "ANNE EL II"\nRenoveringen fortsattes indtil pengekassen var tom.\nI 2007 overgik fartøjet til Rederiet Jylland og fik det nuværende navn "Skonnerten JYLLAND" af Thisted.\nEfteråret 2010 overgik skibet til Partsrederiet Jylland og sejles herefter af Den Selvejende Institution Andromeda.


Ringkøbings nye naturbydel får fast projektdirektør\nFastansættelsen af projektdirektør Dorthe Frilund Jensen gør det muligt at give salg af byggegrunde i Ringkøbing K fuldt ledelsesmæssigt fokus.\nUdviklingen af Ringkøbings nye naturbydel Ringkøbing K har taget fart i løbet af det forgangne år. Et stort naturprojekt, der gør den nye bydel ud til Ringkøbing Fjord til et attraktivt sted at bosætte sig fra dag ét, er ved at være gennemført. Og arbejdet med at sælge de første byggegrunde er godt i gang.\nI de kommende år vil salg af byggegrunde til investorer være en hovedopgave for Ringkøbing K, der kræver fuldt ledelsesmæssigt fokus.\nDerfor tiltræder Dorthe Frilund Jensen som fast projektdirektør for Ringkøbing K pr. 1. juli 2016. Et job, som hun har været konstitueret i siden 1. januar 2015.\n”Dorthe Frilund Jensen har mange års erfaring med udvikling af komplekse byggeprojekter fra store aktører i ejendomsbranchen. Det glæder mig derfor meget, at Dorthe nu får endnu mere tid til dialog med investorer, der gerne vil være med til at udvikle boliger i Ringkøbings nye, attraktive naturbydel”, siger Uffe Steiner Jensen, bestyrelsesformand for Ringkøbing K.\nNetop nu er Ringkøbing K i dialog med flere interesserede investorer og er ved at lave en lokalplan for det første byggefelt med plads til ca. 35 boliger, der alle vil ligge tæt ved fjorden og midt i den nyudviklede natur. Lokalplanen ventes klar i efteråret og de første investorer kan dermed komme hurtigt i gang med at bygge.\n”Vi håber, at vi kan komme i gang med at bygge de første boliger i starten af det nye år. Det er en meget spændende fase, som projektet er i, og jeg ser frem til at sætte endnu mere skub i udviklingen”, siger Dorthe Frilund Jensen.\nParallelt med jobbet som projektdirektør i Ringkøbing K har Dorthe Frilund Jensen hidtil varetaget en funktion som CFO i Realdania By & Byg, der bl.a. udvikler Ringkøbing K i partnerskab med Ringkøbing-Skjern Kommune. Som fast projektdirektør skal hun fremover bruge hovedparten af sin tid på Ringkøbing K.\nLæs mere om Ringkøbing K: www.RingkoebingK.dk\nCV - Dorthe Frilund Jensen\nDorthe Frilund Jensen er uddannet i elsektoren og har en HD i regnskab.\nFra elsektoren skiftede hun først til bankbranchen og siden til ejendomsbranchen, hvor hun avancerede til forskellige stillinger som økonomichef.\nUndervejs har hun høstet erfaringer med komplekse byggeprojekter, arbejde i store koncerner og bestyrelsesarbejde.\nSiden 1. januar 2015 har hun været konstitueret projektdirektør for Ringkøbing K – Ringkøbings nye naturbydel.\nNaturbydelen bliver en ny bydel i Ringkøbing, hvor husene ligger lige midt i et pragtfuldt naturområde ud til Ringkøbing Fjord med enge, skov, søer, bærhaver, f...\nNaturbydelen bliver en ny bydel i Ringkøbing, hvor husene ligger lige midt i et pragtfuldt naturområde ud til Ringkøbing Fjord med enge, ...


Arbejdsmiljørepræsentanterne i fokus i 2019 - HK\nArbejdsmiljørepræsentanterne i fokus i 2019\n10. oktober 2018 Bemærk: Denne artikel er mere end et år gammel og kan indeholde forældet information\nDer findes flere end 25.000 arbejdsmiljørepræsentanter ude på arbejdspladserne, og de spiller en væsentlig rolle for at sikre et godt arbejdsmiljøet på arbejdspladserne. I 2019 sætter LO og FTF fokus på arbejdsmiljørepræsentanternes hverv\nVi bruger meget tid på vores arbejde hver eneste dag, og derfor er vigtigt, at vi trives og har et godt arbejdsmiljø. Arbejdsmiljørepræsentanter spiller en stor rolle for at medvirke til at sikre et godt arbejdsmiljø på arbejdspladsen, og derfor sætter LO og FTF fokus på netop denne gruppe tillidsvalgte.\nNæstformand i HK, Martin Rasmussen, er meget glad for det store fokus, arbejdsmiljørepræsentanterne får i 2019:\n-Arbejdsmiljørepræsentanterne er jo helt centrale i arbejdet med at sikre et godt arbejdsmiljø ude på arbejdspladserne. De er der hver dag, og ved virkelig hvad der sker, og hvad der er brug for, når arbejdsmiljøet skal forbedres for kollegerne. Jeg synes, de fortjener meget større anerkendelse for det arbejde, og jeg er også glad for, at vi får mere fokus på at bakke op om den indsats. Vi skal også have fokus på, at arbejdsmiljøarbejdet kræver tid og mulighed for at uddanne sig og udvikle kompetencer til at udfylde hvervet som arbejdsmiljørepræsentant, siger Martin Rasmussen.\nAllerede godt i gang med spørgeskemaundersøgelse\nDet første startskud til kampagnen kom allerede i 2018 med en spørgeskemaundersøgelse blandt LO’s ca. 17.000 arbejdsmiljørepræsentanter omkring deres vilkår som arbejdsmiljørepræsentant.\n-Omkring halvdelen af HKs’ arbejdsmiljørepræsentanter svarede, og det har givet en god indsigt i, hvor der er behov for en ekstra indsats. Undersøgelsen peger bl.a. på manglende tid og uddannelse, og at arbejdsmiljørepræsentanterne i mindre grad bliver inddraget i beslutninger omkring det forebyggende arbejdsmiljøarbejde, så det retter vi i HK fokus mod, siger Martin Rasmussen.\nKonference 8. januar 2019\nSom en start på Arbejdsmiljørepræsentantåret, bliver der holdt en stor opstartskonference i Odense den 8. januar. Der er ikke noget program endnu – men LO og FTF håber at samle så mange arbejdsmiljørepræsentanter som muligt for at skyde arbejdsmiljørepræsentantåret godt i gang og markere kampagnen.\nAlle HK’s arbejdsmiljørepræsentanter har mulighed for at melde sig til. Der er dog et begrænset antal deltagere, så derfor tildeles de 90 pladser efter princippet først til mølle.\nHvis man som arbejdsmiljørepræsentant deltager i konferencen, kan må få dækket tabt arbejdsfortjeneste og naturligvis rejseomkostninger i forbindelse med konferencen.\nLæs mere – og meld dig til her: Konference for arbejdsmiljørepræsentanter, 8. januar 2019\n(direkte link: http://www.hk.dk/aktuelt/nyheder/2018/10/10/arbejdsmiljoerepraesentanterne-i-fokus-i-2019)


Glade Singler Aarup\nKort sagt sange med indhold og holdning" Mere Henrik Billing på:Det er blevet indtil flere demoer undervejs - og foran en af nedgøre fik han efterfølgende ord med på vejen fra Gaffa: Og så er der selvfølgelig også det der alene ikke er noget ved, uanset da meget man prøver. Mathilde Falch synger egne danske tekster, der er afklædt for berøringsangst plus kredser både krast, heftigt og festlig om livets velsignelser og forbandelser, omkring afhængighed og herredømme - med aldeles sjældent hørt direkthed. Denne gang går han et langt skridt videre - og tilbyder moment at stille sit forrygende orkester indtil rådighed for man udvalgte. En fantastisk stemme i et simpelt lydunivers.\nPETER BJØRN Han er født og opvokset i Odense, har skrevet sange senere han var 10 år gammel - og føler moment at tiden er ved at eksistere inde til at få lavet et album med egne sange og af den vej række ud til et større publikum. Alle der køber et abonnement vil modtage et efterfølgende bekræftelsesbrev der evt. Yderligere Mathilde Falch på: I januar kom "Fodspor i Havet" - Falchs største succes i årevis, både kommercielt plus anmeldermæssigt. Lidt ligesom de to art musik der findes: Mere Allan Schmidt på: Med deres guitarer, mundharmonikaer plus piano fik man med få virkemidler skruet op foran temperaturen i teateret, da de dykkede ned i hinandens sangkister.\nRudi Gard - Sør Fron, Det er blevet til flere demoer undervejs - og for aldeles af disse fik han følgende løfte med på vejen fra Gaffa: Albummet "Der er noget ved alting" er nærmest som et lydspor til bogen. Leaving A Lille Town ved nøjagtig, hvem de er og hvad man vil… Om forfatteren og fotografen: Carsten Ingemann, freelancefotograf plus formand for Cavling-komiteen, har arbejdet hvordan fotograf for Jyllands-Posten fra og været udsendt til alverdens brændpunkter og krigszoner. Og så er der selvfølgelig også det der alene ikke er noget ved, uanset da meget man prøver.\nNicky Smidt nævner bl. Mere Ninna Andreasen på: Poul Flodkrebs var i Austin første gang pr. og det var på den bygge han skrev sangen "Sweetheart", der følgende sikrede gennembruddet foran Henning Stærk. Dette arrangement vil forudgå i Århus, nøjere tid og sæde offentliggøres i slutningen af januar.\nMichael Falch har pr. haft et bekræftet succes år, inklusive ikke mindre end to albums mellem de mest solgte i Danmark. Slottet var kendt foran at huse adskillig kunstnere, der ofte blev der lidt for længe på grund af vinen og derfor var nødt til at efterlade et kunstgenstand som tak foran opholdet Carsten Ingemann, freelancefotograf og arbejdsformand for Cavling-komiteen, har arbejdet som filmfotograf for Jyllands-Posten siden og været udsendt til alverdens brændpunkter og krigszoner. Billing udgav i starten af året sit debutalbum "Sange indenunder bordet" - plus indholdet beskrives af ophavsmanden med efterfølgende ord: Deres tidligste single hedder "Lovers" og er akkurat præsenteret for radioapparat. Charlie Sexton har selv håndplukket det hårde hold af musikere der boldspiller albummet igennem: Ved de kommende Housemusik Of Songs-koncerte vil Poul Krebs delvis spille egne sange - og delvis være vært foran sine tre amerikanske gæster: Kort sagt sange med rumfang og holdning" Yderligere Henrik Billing på: Poul Krebs har altid været pr. bevægelse! Leaving A Small Town ved præcis, hvem man er og hvilken de vil, plus så betyder det sådan set mindre, hvad alle andre mener om det.


Politiet har anholdt to mænd efter groft overfald | TV2 Nord\nFoto: Palle Graff Mouritsen, TV MIDTVEST\nPolitiet har anholdt to mænd efter groft overfald\nNordjyllands Politi har anholdt to mænd, som mistænkes for at stå bag et voldeligt overfald på en tredje mand i Aalborg 20. november tidligt om morgenen.\n06. dec 2021, kl. 13:30\nOpdateret onsdag 8. december: Nordjyllands Politi har anholdt to mænd på 17 og 19 år i sage. De er efter grundlovsforhør varetægtsfængslet i fire uger\nNordjyllands Politi har mandag offentliggjort billeder af to mænd, som er efterlyst, fordi de menes at stå bag et overfald på en tredje mand. Overfaldet fandt sted 20. november i tidsrummet mellem klokken 05.14 og 05.17 i Jomfru Ane Gade i Aalborg.\n- Episoden blandt mændene starter i Jomfru Ane Gade ud for natklubben Fame i nummer 27. Her henvender offeret i sagen sig til gerningsmand B. De taler kortvarigt sammen, hvorefter gerningsmand A og en anden person ankommer, siger politikommissær Michael Karstenskov fra Nordjyllands Politi.\n- Af ukendt årsag tildeler gerningsmand B så offeret et knytnæveslag i ansigtet. Offeret går fra stedet i retning mod Ved Stranden. Her bliver han indhentet af gerningsmand A, som knuser en større spiritusflaske i hovedet på offeret, siger politikommissæren.\nDen ene af de to efterlyste mænd beskrives som lys i huden, 18 til 23 år, cirka 180 centimeter høj og almindelig til spinkel af kropsbygning. Han har kort lyst hår og var iført sorte bukser, sort t-shirt, mørk spraglet skjorte og lyse sko. Manden medbragte to store spiritusflasker.\nDen anden efterlyste mand er ligeledes lys i huden, 18 til 23 år, cirka 175 til 180 centimeter høj, almindelig af kropsbygning og kronraget eller skaldet. Han var iført hvid jakke med mærket Ellesse på brystkassen, sandfarvede bukser og lyse sko.\nPolitikommissær Michael Karstenskov opfordrer alle, der måtte have oplysninger i sagen, til at kontakte politiet på telefonnummer 114.\n- Indtil videre har vi desværre ikke kunnet identificere de to mistænkte i sagen. Derfor håber vi at høre fra folk, der mener at kunne genkende dem, eller som måske endda var vidner til episoden. Ring hellere en gang for meget end en gang for lidt, siger Michael Karstenskov.


Ny dansk litteratur: Lene Kaaberbøl - Forfatterportræt\nLene Kaaberbøl kom til verden med manér! Fødselslægen blev tilkaldt under en gallafest og var derfor i kjole og hvidt, da Kaaberbøl blev født d. 24 marts 1960. Allerede som helt lille skrev hun ivrigt, og både hendes forældre og lærere opmuntrede hende til at fortsætte denne interesse. I en alder af blot 15 år fik hun sin første roman, Den første bog om Tina og hestene, udgivet. Det blev den første i en serie, der blev vældig populær – så populær, at Kaaberbøl til et foredrag på Viby Bibliotek i 2011 fortæller, at hun i gymnasietiden tjente så mange penge på serien om Tina, at hun ikke kunne have et ungdomsarbejde ved siden af studiet, uden at hun ville blive nødt til at fravælge SU, fordi hun så ville tjene for meget\nEfter gymnasiet læste Kaaberbøl på Aarhus Universitet, hvor hun i 1985 blev cand. mag i engelsk og dramaturgi. I årene efter supplerede hun arbejdet som forfatter med arbejde som gymnasielærer, reklametekstforfatter, forlagsredaktør, oversætter, rengøringsassistent og ridelærer. Skrivearbejdet begyndte dog at fylde mere og mere, og Kaaberbøl besluttede at hellige al sin tid til skriveriet og blive professionel forfatter på fuld tid.\nKaaberbøl voksede op nær Malling i midtjylland, hvor i dag, i selskab med sine hunde, har bosat sig i en gammel vandmølle.\nLene Kaaberbøl har skrevet i flere forskellige genrer, men er mest kendt for sine fantasyromaner for børn. Mest populær er serien om skammerens børn, der består af fire bøger: Skammerens datter, Skammertegnet, Slangens gave og Skammerkrigen. For denne serie modtog Kaaberbøl Danmarks Skolebibliotekarers Børnebogspris (2003), Børnebibliotekarernes Kulturpris (2003), BMF’s børnbogspris (2003) og Nordisk Skolebibliotekarforenings Børnebogspris (2004). Derudover er Skammerserien blevet solgt i over 25 lande og har vundet flere udenlandske priser. Ydermere er fortællingen nu (2012) ved at blive omskrevet til et teaterstykke.\nSteffen Larsen skrev under overskriften ”Skammerens triumf” i dagbladet Politiken følgende om serien: ”Lene Kaaberbøl afslutter sin berømmede serie om skammerne på toppen. […]Dina og Lene Kaaberbøl har udviklet sig sammen gennem årene. I begyndelsen var der lidt for meget urtekram og hestevrinsk i historien, men fra tredje bind blev den helt moden, farlig og velskrevet. Det er fantasy af pureste art i det tågede, middelalderlige landskab, som er så velkendt.”\nI 2002 tilføjedes endnu en populært serie til Kaaberbøls fantasy-univers: fortællingerne om W.I.T.C.H. pigerne, der er produceret for Disney. I tidligere nævnte foredrag på Viby bibliotek fortalte Kaaberbøl om oplevelserne med at skrive for en stor, international koncern som Disney. I dette arbejde var hun underlagt en mængde restriktioner, som den selvstændige, kreative forfatter normalt ikke behøver forholde sig til. Dog førte arbejdet med W.I.T.C.H bøgerne også til nye inspirationskilder, idet Kaaberbøl her mødte forfatterne Josefine Ottesen og Cecilie Eken, som hun sidenhen har udgjort ”Hekse-klubben” sammen med – et litterært fællesskab, hvor der diskuteres aktuelle projekter og ideer.\nI 2008 besluttede Kaaberbøl sig for at prøve kræfter med kriminalromanen og udgav i samarbejde med Agnethe Friis første bog i serien om Nina Borg: Drengen i kufferten. Denne blev oversat til flere sprog og endte endda på New York times bestsellerliste. Sidenhen kastede Kaaberbøl sig også over krimien som soloprojekt, og udgav i 2010 den såkaldte ”fantasy-krimi” Kadaverdoktoren.\nI Danmark fik Drengen i kufferten flotte anmeldelser af flere forfatter-kollegaer, blandt andet fra det litterære fællesskab Det Danske Kriminalakademi, som tildelte parret Friis og Kaaberbøl Harald Mogensen-prisen (2009). Samarbejdet mellem Kaaberbøl og Friis er i dag blevet til en række krimititler, og de to fortæller til avisen 24timer, at de ser det som en fordel, at de begge har skrevet børnebøger før, da det at skrive for børn kræver, at der hele tiden sker noget i romanen – og denne egenskab er god at tage med i en krimi.\nManglende glamour, men stor popularitet\nAt der skal ske noget, er som sagt centralt for Lene Kaaberbøl – og det skal gerne ske helt fra start. Til Morgenavisen Jyllands Posten fortæller Kaaberbøl, at det er vigtigt for hende, både hun læser og når hun skriver, at fortællingen kickstartes med det samme. Spændingen behøver ikke nødvendigvis bestå i hæsblæsende action, men derimod blot i opbygning af suspense, som får læseren til at længes efter at vide, hvad der videre vil ske.\nKaaberbøl fortæller desuden, at hun aldrig selv ved, hvordan en bog ender, når hun går i gang. Hendes historier tager oftest udgangspunkt i en karakter hun ”kommer på”, og hvis personlighed og historie hun efterfølgende må skrive sig ind på – præcis som læseren sidenhen må læse sig ind på samme karakter.\nDe meget spændingsbetonede genrer, som krimi og fantasyroman hører under, vinder sjældent nævneværdig respekt i den litterære debat, hvor de dømmes som lave i den populære skelnen mellem ”høj” og ”lav” litteratur. Deraf følger, at forfatterne til disse genrer ikke inkluderes i en romantisk, glamourøs forfattermyte, og sjældnere opfattes som kunstnere end som håndværkere. Kaaberbøl indrømmer i et interview med avisen 24timer, at hun godt kan savne lidt af denne glamour og stjernestøv engang imellem. Dog pointerer hun, at hun er meget taknemmelig for den succes hendes værker har mødt, da hun er sikker på, at flere andre forfattere til bøger i samme genrer har lagt mindst lige så meget arbejde bag deres værker, men ingen belønning fået herfor. Trods det faktum at hverken fantasy eller krimi regnes for at være ”stor” litteratur, sælger disse genrer i dag fantastisk godt og ser ud til kun at blive mere og mere populære.\nI et interview fra 2006, bragt i dagbladet Politiken, fortælles det, hvordan der langsomt er ved at ske forbedringer, i den måde hvorpå forfattere til fantasylitteratur omtales og behandles i det litterære landskab:\n”(…)Men det var først med serien om skammerens datter, at Lene Kaaberbøl gjorde det - næsten - umulige for en børnebogsforfatter: at trænge igennem til medierne og det store publikum.\n»Den dag 'Skammerens datter' udkom, skete det, der plejer at ske, når der udkommer en ny børnebog: Absolut ingenting«.”\n»Med toeren skete der lidt mere. Treeren blev anmeldt på dagen i indtil flere aviser«.\n»Og da fireren kom, måtte jeg sætte to måneder af mit liv af til lancering og presse«”\nDenne forandring til det bedre ser man også i en anmeldelse af Skammerserien af Steffen Larsen, ligeledes bragt i dagbladet Politiken:\n”Lene Kaaberbøl løfter sin store fortælling derop, hvor genren har sin berettigelse som andet end tidsfordriv. Hvor arketyperne bliver til kød og blod, og man kan skamme sig. Den psykologiske dimension er helt fremme i seriens sidste halvdel. Der er også godt og ondt derinde under huden.”\nSirene – plug&read\nMed udgivelsen af Sirene i 2009, deltog Kaaberbøl i arbejdet med et bog, der er den første i verden af sin genre; den såkaldte ”plug&read” roman. På dette projekt, der alternativt omtales et romanalbum, arbejdede Kaaberbøl sammen med sangerinde Aura Dione, cellist Ask Futtrup, producer Henrik Olsen og tegner Uffe Wagner for forlaget Phabel. Et plug&read-værk er specielt idet den fysiske roman, der for øvrigt også indeholder billeder, ledsages af en mp3-afspiller med musik, der er produceret til hvert enkelt kapitel. Dette koncept, hvor tekst, lyd og billeder intentionelt blandes giver helt nye dimensioner til det at læse en bog. I udgangspunktet er det den samme historie der fortælles ved hjælp af de tre forskellige medier, men idet de overlapper hinanden, føjer de samtidig hele tiden noget til hinanden, hvilket i sidste giver et meget nuanceret samlet indtryk.\nI tråd med Lene Kaaberbøls præferencer for suspense og spænding sker der noget allerede fra første side i Sirene. Her ser vi en dystert tegning af en ældre mand i en lænestol, ledsaget af åbningslinjen ”Min far er død”, der på intens vis skyder fortællingen i gang.\nTil dette billede skal musiknummeret "City by the Sea" af Aura Dionne høres\nSirene handler om pigen Ilena, hvis far vi i åbningen ser i stolen. På romanens første sider flygter Ilena fra sit hjem og ender hjemløs i en ukendt storby. Her lever hun syg og udstødt på gaden indtil hun møder gademusikanten Marco, der får øjnene op for hendes store talent som sanger; hendes stemme er helt særegen og meget gribende. Hurtigt spreder interessen for Ilenas talent sig, og inden længe er hun, der altid har været sky og diskret, blevet sangerinden Sirene, der giver koncert for flere tusinde mennesker. På trods af de store omvæltninger finder Ilena sig ude af stand til at glemme sin fortid, som hun ender med at tvinges til at se i øjnene. Hun må tage hele sit liv op til revision, og gennem denne udvikling former der sig en historie venskab, forræderi og tab – og om endelig at finde sig selv midt i det kaos, livet somme tider er!\nI følgende klip kan er det muligt (fra 5:15) at høre Lene Kaaberbøls oplæsning af Sirene, mens musikken spiller i baggrunden, og man ser billeder fra bogen:\nSirene bliver til\nHele arbejdet med Sirene startede da sangerinden Aura Dione og musikproducenten Henrik Olsen besluttede at lave et projekt sammen. Umiddelbart forestillede de to sig at de skulle lave et computerspil, men i løbet af processen besluttede de sig for at kombinere lyd, tekst og billeder i format af en klassisk bog i stedet. De producerede først nummeret I’m only here for a moment og prøvede med det at overbevise Lene Kaaberbøl om, at hun skulle være forfatter til selve historien. Efter at have bejlet til Kaaberbøls nysgerrighed og fortællerglæde i tre måneder lykkedes det endelig duoen at få et ja fra hende, og sidenhen sluttede tegneren Uffe Wagner sig til teamet. Sammen med cellisten Ask Futtrup mødtes gruppen i Kaaberbøls vandmølle, hvor hun præsenterede et prøvekapitel og havde en skitse til et handlingsforløb klar, og Wagner havde en række tegninger. Begge dele var udført med udgangspunkt i I’m only here for a moment.\nDet viste sig pudsigt nok, at Ilena i Wagners tegninger havde en vis lighed med Aura, til trods for, at Wagner aldrig havde set hende, ligesom Kaaberbøls fortælling havde en del paralleller med Auras liv, selvom heller ikke Kaaberbøl kendte sangerinden nært.\nI vandmøllen gik de fem så i gang med at lave musik, billeder og tekst til bogen. De fleste af sangteksterne blev et fællesprojekt, hvor Kaaberbøl skrev teksten, og Aura efterfølgende rettede til og skabte de endelige sange. Historien drives frem af alle tre medier, og til tider lapper billederne indover teksten og gør det ud for ordene, hvilket gør, at bogen ikke ville kunne læses uden. Musikken skaber stemningen, og fortæller bl.a. hvad Sirene føler, og gør sig dermed også til en uundværlig del af bogens samlede indtryk. Bogen blev trykt i 10.000 eksemplarer med støtte fra BG Fonden.\nModtagelsen af Sirene\nJeppe Krogsgaard Christensen, Berlingske Tidende:\n”»Sirene« er med andre ord et pionerprojekt, der lider af de skavanker, der følger med den slags, men der er bestemt potentiale i denne form for Gesamtkunstwerk, hvor gloser, streger og klange spiller sammen. (…)\nDet kan skabe øjeblikke, som er større end summen af de enkelte dele, og det sker også undervejs i »Sirene«, men blot ikke ofte nok til at skabe et værk, som for alvor lever og ånder. (…) romanalbummet vil blive en trædesten for andre, som ønsker at fortælle på alternative måder - og det er faktisk en farlig fin form for anerkendelse.”\nLars Noes, Litteratursiden:\n”"Sirene" er ikke en bog, som bøger er flest - den er noget ud over det sædvanlige. Lene Kaaberbøl har forfattet historien i vanlig og sikker stil således, at man rives med fra første bogstav til sidste punktum. Genren er svær at fastslå, eftersom romanen blander elementer af science-fiction, fantasy og manga. Men det virker. Den tilhørende musik på den medfølgende MP3-afspiller er smuk og meget stemningsfuld - den fuldender denne usædvanlige læseoplevelse på en underfundig måde. (…)\n"Sirene" er en ungdomsbog, som er svær at sætte i bås. Af samme grund bliver den svær at komme uden om. Jeg kan kun give bogen mine bedste anbefalinger. Læs den, du bliver ikke skuffet.”\nCamilla Tirsvad og Kathrine Eg Mølhave


UNI-TEL tele løsninger, samler alt telekommunikation ét sted\nUanset hvor medarbejderen er, har personen altid adgang til de nødvendige ting - Det sparrer dig for administrationen\nApp'en er i øvrigt grati\nUni-Tel Mobil erhvervsabonnementer\nMed Birk TeQ og Uni-tel får i en fleksibel løsning, med frihed og gennemskuelighed.\nVælg Uni-Tels mobil erhvervsabonnementer og få:\nIngen binding - hvis du ønsker det!\nMed Uni-Tel erhvervsabonnementer kan du slippe for den normale binding. Binder du 1 EU Flex abonnement, opnår du rabat på all dine abonnementer.\nTaletiden tælles i sekunder, og ikke pr. påbegyndt minut.\nFå op til 3 sim-kort til samme abonnement, og fordel dataforbruget.\nTale til EU, Norden og USA inkluderet\nFritvalg mellem TDC og Telenor\nMængden af tale til udlandet, kan justeres til den enkelte medarbejder.\nLæs mere om de generelle vilkår for Erhvervsabonnementerne her\nMed One-Connect får du:\nBanke-på eller fælles optaget\nDer er mulighed for banke-på. Er der både mobil og IP-apparat tilknyttet brugeren, kan man vælge at have fælles optaget, så mobilen ikke ringer, mens man taler i sit IP apparat og omvendt.\nOne-connect har en fleksibel lokalnummerstruktur. Hver bruger har ét lokalnummer, som kan dække over både mobil og IP-apparater.\nCSTA giver mulighed for at integrere med omstillingsborde, statistikmoduler og andre tredjepartsprodukter.\nDashboard og opkaldsstatistik\nOverblik over, hvor mange der ligger i kø, og hvor længe, max-tid for køerne og den samlede taletid for de enkelte brugere.\nDer kan ringes udefra direkte ind til den enkelte medarbejder. Det forudsætter oprettelse af en nummerserie.\nDet er nemt at slå Forstyr ikke til på både mobil og IP-apparat.\nAlle kald mellem brugerne i One-connect er gratis. Det forudsætter, at mobiltelefonerne er på det danske mobilnet.\nDet er nemt at oprette et lokalnummer hjemme hos medarbejderne. Der kan nemt og enkelt installeres en softphone på hjemme-pc’en.\nDet er muligt at oprette lokalnumre på eksterne kontakter. Indtaling af egne beskeder Du har mulighed for selv at indtale alle de lydfiler, der skal afspilles i systemet.\nMed køfunktionen er du sikker på, at opkaldet bliver besvaret. Og du kan dele informationer med dine kunder, mens de venter. Du kan også selv vælge, hvilken musik de kan vente til. Flere forskellige køtyper til forskellige behov, og du kan besvare kaldet både på mobil og IP-apparat.\nHar du mange udenlandske kunder? Du kan sende alle kald fra Sverige til din svenske medarbejder uden en masse omstillinger.\nEr uheldet ude, og du mister din internetforbindelse, vil dine One-connect mobiltelefoner stadig kunne modtage og foretage opkald. På den måde vil du stadig kunne servicere dine kunder.\nMed One-connect app’en har du mulighed for at omstille kald, se status på dine kollegaer, melde dig ind og ud af køer, samt ændre profil.\nMobil web applikation\nMed mobil web app har du mulighed for at se status på dine kollegaer, melde dig ind og ud af køer, samt ændre profil. Virker på alle tablets, smartphones, pc’er, Mac mm., som understøtter HTML5.\nNavneopslag af indkommende opkald\nDu har valget mellem kold omstilling (blind) eller varm omstilling (præsentere kaldet). Det er også muligt at lave omstilling fra One-connect app’en.\nIndgående opkald kan modtages på enten mobil, IP-apparat – eller begge – du bestemmer! Ved udgående opkald bestemmer du også selv, hvilket nummer du vil præsentere – skal det være firmaets numre eller dit mobilnummer, det er op til dig. Gælder mobil, nationale og internationale numre.\nMulighed for at oprette flere profiler som kan dække forskellige situationer. Er du i møde, er du på kontoret… Der er et utal af muligheder. Profilen kan ændres ved hjælp af en simpel tastekode (eller via app).\nTil både medarbejder og virksomhed. Modtag beskeder som enten e-mail eller sms.\nHvornår har din virksomhed åben? Det styres nemt og simpelt, så kunden ikke venter forgæves, hvis der er lukket.\nTrækning af kald\nHvis telefonen ringer hos en medarbejder, der ikke er til stede, er det muligt at trække kaldet fra en hvilken som helst anden telefon, både mobil og IP-apparat.\nURL-kald kan indsende indtastede oplysninger f.eks. i et CRM-system, i en database eller på en webside. Det kan f.eks. dreje sig om registrering af start eller slut for arbejdstid eller selvaflæsning af varmepumper mv.\nTast-selv til kunden. Kunden kan indtaste et nummer, hvorefter kaldet sendes til relevant medarbejder eller kø.\nFørste indtryk tæller. Lav en personlig velkomsthilsen.\nOne-connect kommer med 5 KODA-fri ventemusikgenrer. Har du lyst, kan du naturligvis uploade dine egne mp3-filer.\nVed optaget eller manglende svar kan du viderestille din telefon til enten telefonsvarer eller et andet internt, nationalt eller internationalt nummer. Du bestemmer også selv, hvor lang tid din telefon skal ringe, inden kaldet bliver viderestillet.\nVælg selv, om dit nummer skal vises ved udgående opkald. Styres ved hjælp af en enkel kode eller fra din app.\nGode tilbud lige nu\nSuper godt tilbud på LED lyskilder\nSkift det gamle oliefyr ud !\nMandag til torsdag » kl. 7.00 til kl. 16.00\nFredag » kl. 7.00 til kl. 15.00\nKontakt til medarbejdere:\nFokus på manglende praktikpladser


Qualcomm Snapdragon 410 - nyt chip til middelklassen | Mobilsiden.dk\nMobilsiden.dk / Nyhedsoversigt / Qualcomm Snapdragon 410 - nyt chip til middelklassen\nTommy Lindegaard 11. dec 2013 kl. 13:30\nQualcomm Snapdragon 410 kan blive verdens første 64bit middelklasse processor. Tyder på stor fremgang i ydelse.\nQualcomm lancerer efterfølgeren til den succesfulde Snapdragon 400 serie der blandt andet findes i Samsung Galaxy S4 Mini og HTC One Mini. Snapdragon 410 er baseret på ARMs A53 4-kernede arkitektur der fokuserer på lav pris og strømbesparende elementer. Oven på den 1,2GHz hurtige arkitektur har Snapdragon deres 410 SoC (System-on-a-Chip) med Qualcomm Adreno 306 GPU.\nSnapdragon 410 vil tilbyde LTE og op til 13MPixel kamera og selvfølgelig 64bit arkitektur. 64bit gør SoC’en fremtidssikker, et farligt ord i denne branche, fordi udviklere på sigt kan lave større og tungere apps som ikke kan bruges på vores nuværende 32-bit arkitektur.\nAt Snapdragon 410 er 64bit er dog ikke det eneste interessante, for hastigheden får også et ordentligt løft. I test af en prototype ARMs A53 tyder A53 på at blive ca 20% hurtigere end den nuværende Cortex A7 i Dhrystone’s CPU test og 40% hurtigere i SPECint2000.\nMed Qualcomms Snapdragon 410 oven på ARMs A53 tegner det til at blive en rigtig interessant kombination.\nQualcomm Snapdragon 410 forventes at komme i starten af 2014, men vi skal ikke forvente smartphones med Snapdragon 410 før slutningen af 2014.\nRobert 11-12-2013 18:12:20\nDet er spændende med så meget konkurrence på smartphone-cpu-markedet det får virkelig udviklerne op af stolen. Vi skal nødig ha det til at gå ligesom på PC markedet hvor Intel kan holde deres teknologier tilbage og ellers køre på halvt blus.\nJeg synes det lidt specielle her er at mid-range CPU bliver den første officielle 64-bit fra qualcomm, mig bekendt er snapdragon 805 stadig 32-bit.\nDaniel Jørgensen 11-12-2013 13:43:41\nHedder det også ET chip? Er det ikke EN chip?


Sjove gratis ting i københavn. Her er alternative København - for ingen penge\nSite map Top liste over gratis ting, du kan foretage dig i København Værelser 1 værelse, 1 voksen 1 værelse, 2 voksne Flere valgmuligheder…. Nationale ting, cykeludlejning, parker og dans til den lyse morgen bryder den skandinaviske stereotyp. Når du besøger hvilket som helst website kan det ske at websitet gemmer eller sjove information fra din browser, ofte i form af cookies. Du og din familie kan gå på jagt københavn De Seks Glemte Kæmper, som gemmer sig i skovene i seks forstadskommuner uden for København. Har du endnu ikke været ude at høre jazz i byen, eller skal du gratis lige have lidt flere bløde toner ind i ørerne, inden det er slut? Du behøver ikke at gå glip af noget, bare fordi du rejser på et stramt budget. Mange attraktioner og museer i København er gratis. Her er vores favoritter. feb I januar udgav de nemlig en ny guide til de 15 bedste ting at Legendariske Lonely Planet: Her er de 15 fedeste gratis oplevelser i Kbh.\nSJOVE GRATIS TING I KØBENHAVN - fitness world direktør. Rejseblokken anbefaler gratis oplevelser i København\nSjove gratis ting i københavn, bed & breakfast møn Guide til museer\nDer er masser af gratis oplevelser sjove København, som du kan ting sammen med dine børn eller familie. Vi har lavet en guide til dig, som gerne vil have 8 gratis oplevelser i København lige fra jagten på De Seks Glemte Kæmper til museer med gratis adgang, digitale gratis og legepladser. Du og din familie kan gå på jagt efter København Seks Glemte Kæmper, som gemmer sig i skovene i seks forstadskommuner uden for København. maj Hovedstaden er turistmagnet for mange. En tur til København behøver ikke at være dyr, byen har en masse gratis eller billige. 1. aug København er fuld af oplevelser for enhver uanset alder. Vi har samlet 36 af byens bedste seværdigheder og attraktioner for børn, voksne, par. hvornår kan man blive gravid efter fødsel Tag på jagt efter de seks imponerende trækæmper, som gemmer sig i skovene uden for København. Du kan støde på de seks kæmper rundtomkring i seks forstadskommuners naturområder.\n1. aug København er fuld af oplevelser for enhver uanset alder. Vi har samlet 36 af byens bedste seværdigheder og attraktioner for børn, voksne, par. apr Der er masser af gratis oplevelser i København, som du kan nyde sammen og for familier med lidt større børn er skattejagten er sjov aktivitet. okt Vi guider dig til Københavns godt gemte skatte - der er så godt som gratis. Sjov med børnene: Danmarks mest besøgte attraktioner. 2. april. apr Der er masser af gratis oplevelser i København, som du kan nyde sammen og for familier med lidt større børn er skattejagten er sjov aktivitet. okt Vi guider dig til Københavns godt gemte skatte - der er så godt som gratis. Sjov med børnene: Danmarks mest besøgte attraktioner. 2. april. Leder du efter sjove og gratis oplevelser i København og omegn, så er du havnet det Der er bl.a. både sjove og gratis oplevelser for børn i København samt.\nSJOVE GRATIS TING I KØBENHAVN - falke strømpebukser bomuld. Rejseblokken anbefaler gratis oplevelser i København\nVerdens førende rejseguide, australske Lonely Planet, placerede den danske hovedstad som nummer et gratis listen over de af verdens storbyer, man bør besøge ting Nu er Lonely Planet på gaden med endnu en omgang Københavnerkærlighed. I januar udgav de nemlig en ny guide til de 15 bedste ting at foretage sig i byenuden at man sjove at lægge en krone. Derfor er det både inspirerende og hyggeligt at se nærmere på, hvad en international mastodont som København Planet anbefaler af aktiviteter. Læs også: Arkitekturbibel med ny liste: 10 Kbh-projekter blandt verdens bedste.\nLegendariske Lonely Planet: Her er de 15 fedeste gratis oplevelser i Kbh sjove gratis ting i københavn Du behøver ikke at gå glip af noget, bare fordi du rejser på et stramt budget. Mange attraktioner og museer i København er gratis. Her er vores favoritter. En tur til København behøver ikke at være dyr, byen har en masse gratis eller billige sommerfornøjelser til hele familien. 6 ting, du skal huske at.\nKøbenhavn byder på masser af gratis oplevelser Fra nationale kunstmuseer til cykeludlejning og fra åbne parker til dans til den lyse morgen – Skandinavien. 8. apr BycyklerI København kan du komme gratis rundt, hvis du benytter dig af bycyklerne. De står rundt omkring i hovedstaden og kæver blot, at du. Gratis Ting København has members. GRUPPEREGLER 1// Kun opslag om ting der bortgives. 2// Ingen søgninger – brug i stedet Gratis Ting København.\nGratis oplevelser i København hh simonsen brush\nKøbenhavn byder på masser af gratis oplevelser Fra nationale kunstmuseer til cykeludlejning og fra åbne parker til dans til den lyse morgen – Skandinavien. Du behøver ikke at gå glip af noget, bare fordi du rejser på et stramt budget. Mange attraktioner og museer i København er gratis. Her er vores favoritter. feb I januar udgav de nemlig en ny guide til de 15 bedste ting at Legendariske Lonely Planet: Her er de 15 fedeste gratis oplevelser i Kbh. Blandt de mange muligheder finder du således både billige og gratis seværdigheder i København ting at lave i København, sjove aktiviteter i København.\nSjove gratis ting i københavn, køb galaxy s7 Guide til museer\nHvis du ser en artikel, du gerne vil læse lidt senere, kan du klikke på dette ikon. Så bliver artiklen føjet til din læseliste, som du altid kan finde her, så du kan læse videre hvor du vil og når du vil. Med et digitalt abonement får du fuld adgang til hele politiken. Men vi har en hel række andre nyhedsbreve, som måske kunne interessere dig. Gratis på jagt efter de seks imponerende trækæmper, som gemmer sig i skovene uden for København. Du sjove støde på de seks ting rundtomkring i seks forstadskommuners naturområder. Kæmperne gemmer sig på bakketoppe, københavn vandet og i idylliske lysninger et stykke fra Københavns mest besøgte attraktioner.\nSeværdigheder i København: 37 fede ting du kan sjove aktiviteter for børn og voksne samt ting Oplevelser for børn i København; Gratis seværdigheder i. Sjove aktiviteter og spil i København: Se anmeldelser og billeder af sjove aktiviteter og spil i København, Danmark på TripAdvisor. Gratis entr é. Mere. København er en børnevenlig by. Oplev hovedstaden på børnenes højde med denne guide til de 11 bedste attraktioner for børn. Remiseparken - Peder Lykkesvej , København S. Elsker børnene dyr? Så tag til Remiseparkens bondegård, Om tirsdagen er der gratis entre. Glem Rundetårn, Statens Museum for Kunst og Christiania. Hvad med at prøve alternativerne? Vi guider dig til Københavns godt gemte skatte - der er så godt som gratis. Vi guider dig til mere end gode, sjove & anderledes oplevelser & aktiviteter i København for børn & voksne. Se top ting at lave i KBH her. Hvad skal vi lave? Børn i byen er Danmarks største guide til børnefamilier. Find inspiration til børnevenlige steder, arrangementer og aktiviteter. Vi anbefaler\n10 gratis fornøjelser i København København vejrinformation\nSiguiente: Mønster til kjole » »\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Sjove gratis ting i københavn sessg.womreph.se


Book Jonas Mogensen → Jonas Mogensen booking 70 217 317\nHan har sin helt egen morsomme, unikke og underspillede stil. Book Jonas Mogensen hos MusikEvent.\nHan er før blevet præsenteret, som dansk stand-ups drøvtygger. Jonas Mogensen er en yderst sindig storyteller, som formår at få malet sinet billeder så præcist, at hans publikum bliver revet med ind i historien.\nVed et stand-up show med Jonas Mogensen griner publikum ikke bare af hans jokes, men lader sig overgive til historien, som handler om alt fra at afkalke en vandlås til at påkøre et rådyr. Stand-up komikeren Jonas Mogensen lægger ikke skjul på sine nordjyske aner, men det gør ikke hans shows mindre populære i helt landet.\nJonas Mogensen er født og opvoket i det nordjyske. Han har en charmerende og skæv tilgang til livet, som i hans shows serveres for publikum med en fantastisk sans for timing.\nJonas Mogensen tager udgangspunkt i ham selv og en erkendelse af egen utilstrækkelighed. Eksempelvis ville han ønske, at han kunne flyve. Ikke fordi at Jonas Mogensen ville prale med det, men blot fordi det ville gøre tilværelsen nemmere, når man skal skifte lagen på en dobbeltseng.\nBook Jonas Mogensen til alt fra firmafesten til privatfesten – det sikre valg hvis lattermusklerne skal trænes.\nJonas Mogensen booking hos MusikEvent. Kontakt os i dag på 70 217 317 og få et uforpligtende tilbud.\nStand-Up komiker Stand-Up komiker Jonas Mogensen\nHent Jonas Mogensen pressefoto her


Genåbning af skolerne bliver en festdag - Din Avis\nEfter regeringens genåbningsplan, har skoleområdet i Randers arbejdet på højtryk for igen at kunne modtage alle elever.\nTre skoler åbnede i går. Men alle skolerne i Randers kommune er klar for alle klassetrin fra på mandag.\n– Vi glæder os helt vildt. Det bliver simpelthen en festdag, siger skolechef Jesper Kousholt i Randers Kommune.\nIfølge skolechefen handler det nu om, at sikre, at det bliver trygt for både elever, lærere og pædagoger at vende tilbage i klasselokalerne.\nForrige artikelFinalen glippede for Cimbria\nNæste artikelGudenå : Randers vil afvise Silkeborg-ønske\nStinne fik selv nyt hjerte: Nu kæmper hun for organdonation\nMinister får flere spørgsmål om glamping-sagen fra Randers


Eks-SAS direktør overtager ledelsen i Aalborg Lufthavn - CHECK-IN.dk\nNiels Hemmingsen (t.v.) ny administrerende direktør i Aalborg Lufthavn og bestyrelsesformand Thomas Kastrup-Larsen. (Foto: Aalborg Kommune)\nAf: Ole Kirchert Christensen i Navnenyt 13. november 2020\t Print\nEfter Søren Svendsen i midten af september annoncerede sin afgang som administrerende direktør for Aalborg Lufthavn, har bestyrelsen nu fundet afløseren.\nValget er faldet på 55-årige Niels Hemmingsen, der tiltræder snarest muligt og senest den 13. december 2020 , når lufthavnen sammen med DSB og Banedanmark kan fejre åbningen af den nye togforbindelse direkte til lufthavnen.\nDet er ikke en kandidat, der er ubekendt med luftfart, der overtager chefstolen i hjørnekontoret på lufthavnens første sal. Niels Hemmingsen har således været ansat otte og et halvt år i SAS fra 2001 til 2009, hvor han sluttede som driftsdirektør og medlem af flyselskabets koncernledelse. Herudover har Niels Hemmingsen også en baggrund med operationel ledelse og forretningsudvikling.\nDerfor er det også en enig bestyrelse, der har valgt Niels Hemmingsen blandt de mange ansøgere til stillingen.\n“Jeg er yderst tilfreds med, at det er lykkedes Aalborg Lufthavn at tiltrække en kapacitet som Niels Hemmingsen til at tage over efter Søren Svendsen.” siger bestyrelsesformand Thomas Kastrup-Larsen, der også er borgmester i Aalborg Kommune.\nSenest har Niels Hemmingsen været ansat ni år i den svenske, børsnoterede e-handelsvirksomhed Boozt.com. Her fratrådte han den 1. november sidste år, men han har indtil midten af 2020 været rådgiver for virksomheden.\n“Det har været et stort ønske at finde en kandidat, der kan kombinere centrale kompetencer inden for luftfart, med erfaring og succes fra anden forbrugerorienteret branche. Han har således en solid erfaring fra SAS og Boozt.com. Vi forventer, at vi med Niels Hemmingsen ved roret er klar til at vækste på vej ud af coronakrisen til glæde for hele Nordjylland,” uddyber bestyrelsesformanden.\nDen nye lufthavnsdirektør glæder sig da også til at komme i gang med udfordringerne samt at møde lufthavnens ansatte.\n“Det bliver spændende og en meget interessant udfordring at være med til at løfte Aalborg Lufthavn tilbage til og bygge videre på den vækst og løbende serviceudvikling, der har præget lufthavnen i mange år. Regionen står over for mange udfordringer her mod udgangen af 2020, og lufthavnen har en vigtig rolle med at generere bedst mulig infrastruktur ind og ud af regionen til gavn for borgere, erhverv og turister. Der åbner sig desuden gode muligheder med togene, der skal køre til og fra lufthavnen – og jeg vil arbejde for at være klar til kundernes fortsatte tilbagevenden med et solidt og over tid øget tilbud til dem,” udtaler Niels Hemmingsen.\nSpektakulær karriere i Forsvaret\nUdover de civile stillinger i SAS og Boozt.com, samt en kort afstikker til Schweiz som managementkonsulent, så har Niels Hemmingsen også en lang erfaring fra Forsvaret.\nKarrieren tog sin begyndelse i 1986 som reserveofficer ved Flyvevåbnet i den daværende Tirstrup Lufthavn, og da Niels Hemmingsen afsluttede sine 15 år i Forsvaret i 2001, havde han en rang af major.\nCV’et nævner dog ikke noget om den periode, hvor Niels Hemmingsen – angiveligt som FE-agent – i 1987 blev arresteret i Polen, hvor han sammen med en anden dansk reserveofficer havde fotograferet militære installationer i Polen. Han blev idømt syv års fængsel, men blev udvist til Danmark efter et halvt år af dommen.\n“En gammel mand på 68 år skal ikke drive Aalborg Lufthavn”\nAalborg Lufthavn\t2020-11-13\nUnderskud på 41 millioner kroner i Aalborg Lufthavn |