Mor i bevægelse. Et udviklingsprojekt om fremme af fysisk aktivitet blandt inaktive gravide kvinder og kvinder i barselsperioden. - PDF\nMor i bevægelse. Et udviklingsprojekt om fremme af fysisk aktivitet blandt inaktive gravide kvinder og kvinder i barselsperioden.\nDownload "Mor i bevægelse. Et udviklingsprojekt om fremme af fysisk aktivitet blandt inaktive gravide kvinder og kvinder i barselsperioden."\n1 November 2011 Mor i bevægelse Et udviklingsprojekt om fremme af fysisk aktivitet blandt inaktive gravide kvinder og kvinder i barselsperioden. Regionshospitalet Randers/Grenaa\n2 Kolofon Mor i bevægelse - et udviklingsprojekt om fremme af fysisk aktivitet blandt inaktive gravide kvinder og kvinder i barselsperioden Projektrapport Udarbejdet af Forskningsenheden Kvinders og Børns Sundhed, Juliane Marie Centret, Rigshospitalet Hanne Kristine Hegaard, ph.d., jordemoder Udgivet af Gigtforeningen, november Projektet er gennemført som et samarbejdsprojekt mellem Gigtforeningen, Regionshospitalet Randers og Randers Kommune. Styregruppe Marie Louise Ladegaard, udviklingssygeplejerske, Regionshospital Randers Nina Søndergaard, oversygeplejerske Regionshospital Randers Astrid Højgaard, adm. overlæge, Regionshospital Randers Pinar Bor, ph.d., overlæge, Regionshospital Randers Anne Lise Buus Nielsen, ledende sundhedsplejerske, Randers Kommune Lene Hansen, sundhedsplejerske, Randers Kommune Lene Mandrup Thomsen, fysioterapeut, projektkoordinator, Gigtforeningen Projektmedarbejder Jordemoder Rikke G. Svendlund har været ansat om projektmedarbejder i forbindelse med projektet.\n3 1 Forord Forskningen har de seneste år vist, at fysisk inaktive gravide har øget risiko for en række sygdomme og komplikationer under graviditeten, herunder smerter i ryg og bækken. Alt peger således på, at det er hensigtsmæssigt at holde sig i form og træne under graviditeten. Fysisk aktivitet i barselsperioden har ligeledes en betydning for kvindens fysiske og psykiske sundhed. Sundhedsstyrelsen anbefaler, at raske gravide kvinder er moderat fysisk aktive mindst 30 minutter dagligt. En del gravide følger imidlertid ikke anbefalingerne. Formålet med Mor i bevægelse har derfor været at finde ud af om og i givet fald hvordan man i praksis kan fremme fysisk aktivitet blandt inaktive gravide kvinder og nybagte mødre. Det har samtidig været vores ønske, at erfaringerne efterfølgende kan udbredes til andre sygehuse og kommuner. Gigtforeningen tog i 2008 initiativ til projektet Mor i bevægelse et udviklingsprojekt om fremme af fysisk aktivitet blandt inaktive gravide kvinder og kvinder i barselsperioden. Projektet er gennemført i samarbejde mellem Regionshospitalet Randers og Sundhedsplejen Randers Kommune i perioden fra 2009 til 2011 og evalueret af Forskningsenheden Kvinders og Børns Sundhed, Juliane Marie Centret, Rigshospitalet. I alt 65 gravide kvinder deltog i projektet. Kvinderne fik tilbud om før- og efterfødselsgymnastik en gang om ugen og efter fødslen fik de mulighed for at komme i en træningscafe, hvor de kunne få hjælp til at ændre deres livsstil med henblik på mere fysisk aktivitet. Desuden blev der etableret en kontrolgruppe med 89 fysisk inaktive gravide, som ikke fik tilbud om gymnastik og træningscafe. Evalueringen af projektet har vist, at deltagerne har opnået en betydelig sundhedsmæssig gevinst og er blevet væsentlig mere fysisk aktive; således øger 31 % af de gravide deres fysiske aktivitet med 2 timer om ugen i perioden fra graviditetsuge (mod 6 % i kontrolgruppen) og 53 % er fysisk aktive i mere end 3½ time om ugen i 38. graviditetsuge og følger dermed Sundhedsstyrelsens anbefalinger (mod 27 % i kontrolgruppen). Desuden viser erfaringerne, at det sociale element og netværksdelen har haft stor betydning for deltagernes motivation og at denne del styrkes ved denne tværfaglige model, hvor jordemoder, sundhedsplejerske og fysioterapeut arbejder sammen. Evalueringen tyder således på, at det med Mor i bevægelse er lykkedes at udvikle en model, der betyder, at gravide kvinder bliver mere fysiske aktive samtidig med, at projektet har styrket det tværsektorielle samarbejde mellem sygehus og kommune. Det er vores håb, at Mor i bevægelse kan skabe øget fokus på behovet for et mere systematisk samarbejde på tværs af sektorer og faggrænser samt bane vejen for et stærkere formaliseret samarbejde mellem regioner og kommuner. Vi vil gerne rette en stor tak til Jascha Fonden, Momsfonden og Forskningsfonden Region Midt for økonomisk støtte til projektet. Tak også til projektmedarbejder og jordemoder Rikke Svendlund, sundhedsplejerske Lene Hansen og fysioterapeut Mette Mikkelsen, som med dygtighed og stort engagement har stået for gymnastikken og træningscafeen. Lene Witte Direktør Gigtforeningen Lene Jensen Sundhedschef Randers Kommune Thomas Pazyi Hospitalsdirektør Regionshospital Randers 3\n4 Indholdsfortegnelse 1. Forord Resumé Baggrund Formål Data Metode Resultat Konklusion Indledning Baggrund Fysisk aktivitet og graviditetskomplikationer Fysisk aktivitet under graviditeten og smerter relateret til bevægeapparatet Fysisk aktivitet under graviditeten og psykisk velbefindende Fysisk aktivitet og barselsperioden Interventions-/udviklingsprojekt med fokus på fysisk inaktive gravide Formål Målsætning for deltagerne i projektet Materiale og Metode Målgruppe Interventionsgruppen Kontrolgruppen Intervention Informationsmøde Startpakke Graviditetsgymnastik på hold Barselsgymnastik på hold Graviditetstræningscafe Barselstræningscafe Undervisningsdag Statistik og analyse strategi Kvalitativ evaluering Tilladelser Resultater - kvantitativ undersøgelse Beskrivelse af deltagere i projektet\n5 11.2 Fremmøde og årsager til frafald Besvarelse af spørgeskemaer og frafaldsanalyser Primære resultater Hovedresultater Diskussion - kvantitative studier Kvindernes ønske om deltagelse Effekten af interventionen Resultater - kvalitative studier Bevæggrunde for deltagelse i Projekt Mor i bevægelse Oplevelser og erfaringer med graviditetsgymnastikken på hold Oplevelse af gensidig motivation og støtte Oplevelser og erfaringer med skridttælleren Oplevelser og erfaringer med træningsdagbogen Oplevelser og erfaringer med sted og tidspunktet for graviditetsgymnastikken Resultater kvalitativ undersøgelse Bevæggrunde for deltagelse i Projekt Mor i bevægelse efter graviditeten Oplevelser og erfaringer med hele konceptet efter fødslen Oplevelse af barselsgymnastik på hold Oplevelse af barselstræningscafeen Træningsdagbogen efter fødslen Mængden af træning Diskussion kvalitativ undersøgelse Kvalitative interview før fødslen Efter fødslen Samlede diskussion af den kvalitative evaluering af Mor i bevægelse Oplevelse af sundhed Sammenfattende konklusion på kvantitativ og kvalitativ evaluering Perspektivering Reference liste\n6 2 Resumé 2.1 Baggrund Sundhedsstyrelsen anbefaler, at raske gravide kvinder er moderat fysisk aktive mindst 30 minutter dagligt. Forskningen har de seneste år vist, at fysisk inaktive gravide har en øget risiko for en række sygdomme og komplikationer under graviditeten, herunder smerter i ryg og bækken. Det er herfor hensigtsmæssigt at holde sig i form og træne under graviditeten. Fysisk aktivitet i barselsperioden har ligeledes en betydning for kvindens fysiske og psykiske sundhed. Mål 1. Det er en målsætning, at deltagerne øger deres tid anvendt på fysisk aktivitet med sammenlagt 2 timer per uge. 2. Det er hensigten, at deltagerne opfylder Sundhedsstyrelsens anbefalinger for fysisk aktivitet for gravide, det vil sige mindst 30 min. moderat fysisk aktivitet dagligt. 3. Det er et mål, at deltagerne forøger antallet af skridt med 3000 skridt per dag. De sekundære mål var at øge deltagernes psykiske og fysiske velbefindende. 2.2 Formål Formålet med projektet var at få mere viden om, hvad der kan fremme fysisk aktivitet hos fysisk inaktive gravide og nybagte mødre samt at udvikle og afprøve en model for, hvordan man kan fremme fysisk aktivitet hos denne målgruppe med henblik på at udbrede en sådan model til andre sygehuse og kommuner. 2.3 Data Der blev anvendt både kvantitativ og kvalitativ indsamling af data i form af spørgeskema (Bilag 1,2 og 3), skridttællere og interviews. Interventions- og kontrolgruppen afleverede spørgeskemaer ved graviditetsugerne 12 og 38 samt 5 måneder efter fødslen. Interventionsgruppen anvendte dagligt skridttæller, der blev indsamlet tre skridttællermålinger gennem projekt perioden. Ti kvinder blev interviewet om følgende emner Bevæggrunde for deltagelse i Projekt Mor i Bevægelse, Oplevelser og erfaringer med graviditetsgymnastik på hold, skridttælleren, træningsdagbogen samt tidspunkt og sted for graviditetsgymnastik. 2.4 Metode Interventionsgruppen bestod af 65 gravide kvinder, der fik tilbud om at deltage i projektet efter 18. graviditetsuge og fortsatte indtil 5 måneder efter fødslen. I projektet fik kvinderne før - og efterfødselsgymnastik en gang om ugen hos en fysioterapeut. Efter fødslen fik de tillige muligheden for at komme i en træningscafe en gang om ugen, træningscafeen var bemandet med en sundhedsplejerske og en jordemoder. 2.5 Resultat 31 % af de gravide kvinder øger deres fysiske aktivitet med 2 timer om ugen (mod 6 % i kontrolgruppen). 53 % af de gravide kvinder er fysisk aktive i mere end 3½ time om ugen og følger dermed Sundhedsstyrelsens anbefalinger (mod 27 % i kontrol gruppen). Efter fødslen dyrker kvinderne mere motion end kontrolgruppen, men forskellen er ikke statistik signifikant. I tillæg hertil har kvinderne haft et positivt vægttab i forbindelse med, at de er blevet mere fysisk aktive. 6\n7 Interviewene viser at sociale relationer og netværksdelen har stor betydning for deltagernes motivation og fastholdelse af den fysiske aktivitet samt at skridttælleren opleves som motiverende og stimulerende. Denne del er yderligere styrket ved, at deltagerne føler stor tryghed ved denne tværfaglige model, hvor jordemoder, sundhedsplejerske og fysioterapeut arbejder sammen. 2.6 Konklusion Evalueringen viser at det er lykkedes gennem Mor i bevægelse, at udvikle en model, der sikrer, at både gravide kvinder og nybagte mødre er blevet mere fysiske aktive og fastholdes i en mere aktiv livsstil gennem de sociale relationer, som skabes inden for modellens rammer. Erfaringerne fra projektet tyder på, at der er store gevinster at hente i Mor i bevægelse, både for den enkelte og for det tværsektorielle samarbejde mellem sygehus og kommune, hvor tværfagligt samarbejde har været grundlaget for en effektiv forebyggende og sammenhængende indsats. 7\n8 3 Indledning Sundhedsstyrelsen anbefaler, at raske gravide kvinder bør være moderat fysisk aktive mindst 30 minutter dagligt. Desuden har styrelsen udarbejdet en række konkrete anbefalinger, der bl.a. giver retningslinjer for hensigtsmæssig træning af gravide kvinder (1). Kvinder anbefales i barselsperioden at genoptage sit tidligere aktivitetsniveau. Den faglige baggrund for dette er, at studier fra forskellige lande har vist, at gravide kvinder, som er fysisk aktive, har en lavere risiko for en række gener, komplikationer og sygdomme under graviditeten end inaktive gravide (2-8). Ligeledes viser enkelte studier, at fysisk aktivitet i barselsperioden fremmer vægttabet efter fødslen og tillige øger det psykiske velbefindende og nedsætter risikoen for sygdomme senere i livet (9:10). Sundhedsstyrelsens anbefalinger om fysisk aktivitet for gravide er ikke implementeret i praksis, og derfor er formålet med projektet Mor i bevægelse at undersøge, hvordan fysisk aktivitet hos fysisk inaktive gravide og mødre i barselsperioden kan fremmes. Mor i bevægelse er et udviklingsprojekt og kan fungere som et pilotprojekt for et egentligt forskningsprojekt. 4 Baggrund 4.1 Fysisk aktivitet og graviditetskomplikationer Flere studier har beskrevet, at gravide kvinder der er fysisk aktive har en lavere risiko for at udvikle svangerskabsforgiftning og graviditetsdiabetes, end kvinder der er fysisk inaktive under graviditeten (3:7:8:11:12). Et amerikansk studie fandt, at gravide kvinder, der er fysisk aktive har en 35 % nedsat risiko for at udvikle svangerskabsforgiftning i sammenligning med gravide, som er fysisk inaktive (8). Et norsk studie fandt, at gravide kvinder, der udøvede fysiske aktiviteter som; sport, rask gang eller cykling mindst 25 gange om måneden havde en 21 % signifikant reduceret risiko for at udvikle svangerskabsforgiftning i forhold til gravide, som ingen fysiske aktiviteter udøvede (7). Tidligere har man været bekymret for, om fysiske aktiviteter i fritiden under graviditeten kunne øge risikoen for en for tidlig fødsel (fødsel mere end 3 uger før termin). Adskillige danske og udenlandske studier har afvist denne bekymring, da studierne samstemmende har vist, at gravide der er fysisk aktive under graviditeten, har en nedsat eller uændret risiko for en for tidlig fødsel sammenlignet med gravide, som ikke var fysisk aktive (6:13-15). Et stort dansk studie fandt, at gravide kvinder som dyrkede motionsidræt havde en signifikant nedsat risiko for en for tidlig fødsel i sammenligning med fysisk inaktive gravide (14). En anden bekymring har været, hvorvidt motion under graviditeten kunne være en risikofaktor for lav fødselsvægt, idet ældre og mindre studier tidligere har vist dette (16:17). Nyere studier har i stedet vist, at kvinder der er fysisk aktive ikke føder børn med en reduceret vægt i forhold til inaktive gravide (18-21). Et landsdækkende dansk studie har konkluderet, at gravide der dyrkede sport havde en mindre risiko for at få børn med såvel lav som høj fødselsvægt, end gravide, der ikke dyrkede sport. Sidstnævnte er vigtigt, da fødsel af barn med fødselsvægt 4000g medfører større risiko for fødselskomplikationer og sygdomme hos barnet senere i livet (22-24). 4.2 Fysisk aktivitet under graviditeten og smerter relateret til bevægeapparatet Mange gravide oplever smerter relateret til bevægeapparater under graviditeten. I et svensk studie fra 1990 erne angav 49 % af de gravide kvinder, at de havde rygsmerter og totalt set oplevede 76 % af alle gravide kvinder rygsmerter på et tidspunkt under graviditeten (25). I et andet svensk studie fra 2005 oplevede 72 % af alle gravide smerter relateret til bækken eller lænd under graviditeten (26). Selvom smerter relateret til bevægeapparatet er en hyppig forekommende gene under graviditeten, er der kun gennemført få studier om effekten af fysisk 8\n9 aktivitet på intensiteten og hyppigheden af smerter relateret til bevægeapparatet under graviditeten (27-30). Der er ikke fundet studier med ovennævnte formål på danske gravide kvinder. Udenlandske interventionsstudier har vist, at gravide kvinder, der deltog i træningssessioner for gravide registrerede en lavere intensitet af smerter relateret til lænd og ryg end gravide, der ikke deltog i træningssessioner (27-30). 4.3 Fysisk aktivitet under graviditeten og psykisk velbefindende En oversigtsartikel vedrørende motion under graviditeten og psykisk velbefindende fandt, at gravide kvinder, der var fysisk inaktive, havde et dårligere humør end kvinder, der var fysisk aktive under graviditeten (31). I et dansk kvalitativt studie beskrev kvinder, at motion under graviditeten var forbundet med oplevelser af såvel fysisk som psykisk velvære (32). 4.4 Fysisk aktivitet og barselsperioden Et studie har vist, at træning i barselsperioden har en positiv effekt på vægttabet efter fødslen, medens det ikke blev genfundet i et andet studie (10:33). Et nyere studier har vist, at træning i barselsperioden reducerer risikoen for sygdomme (metabolisk syndrom, fedme og hjerte-kar sygdomme), idet faktorer, der øger risikoen for disse tilstande, reduceres ved træning i barselsperioden (10). Træningen i barselsperioden fremmer det psykiske velbefindende (34). Endelig vil fysisk aktivitet i barselsperioden have den sundhedsmæssige effekt, som den har på kvinder i al almindelighed (35). 4.5 Interventions-/udviklingsprojekt med fokus på fysisk inaktive gravide Alt peger således på, at det ud fra et sundhedsmæssigt synspunkt er hensigtsmæssigt at holde sig i form og træne musklerne under graviditet. Dette gælder både i forhold til at fastholde et normalt graviditets- og fødselsforløb samt at fremme det fysiske og psykiske velvære hos kvinden. Imidlertid nedsætter hovedparten af kvinder deres fysiske aktivitetsniveau under graviditeten i forhold til før graviditeten (36-39). Kun et fåtal øger den fysiske aktivitet under graviditeten (37). Færre kvinder er aktive på et anstrengende niveau 6 måneder efter fødslen end før graviditeten. Der er derfor brug for udviklingsstudier med fokus på, hvordan fysisk inaktive gravide kvinder kan øge deres fysiske aktivitet under og efter graviditeten. Gravide kvinder er oftest raske og den praktiserende læge og jordemødre/obstetrikere på hospitalet forestår vejledning og behandling under graviditet, fødsel og den tidlige barselsperiode, medens den praktiserende læge og sundhedsplejerske i kommunen forestår vejledning og rådgivning af mor og barn i den resterende barselsperiode. Vi ønsker derfor at afprøve et sundhedsfremmende initiativ for gravide og barslende kvinder i et tværfagligt regi på tværs mellem primær og sekundær sektor og på af tværs af kommune og region. 9\n10 5 Formål 1. Projektets overordnede formål var at fremskaffe mere viden om, hvad der kan fremme fysisk aktivitet hos fysisk inaktive gravide og nybagte mødre med henblik på at øge den fysiske og psykiske sundhed, herunder forebygge besvær i bevægeapparatet. 2. Delmål var at udvikle og afprøve en model for, hvordan man kan fremme fysisk aktivitet hos fysisk inaktive gravide og nybagte mødre i Randers Kommune. Modellen kan herefter formidles ud på en måde, som andre sygehuse og kommuner vil kunne drage nytte af resultaterne. 5.1 Målsætning for deltagerne i projektet Det primære mål for deltagerne under graviditeten og i barselsperioden var 1. At deltagerne i løbet af projektet øger deres tid anvendt på fysisk aktivitet med sammenlagt 2 timer per uge ved at gå til en sportsaktivitet 1 time og er fysisk aktive 1 time på egen hånd. 2. At deltagerne øger den tid, som de anvender på fysisk aktivitet, så de opfylder Sundhedsstyrelsens anbefalinger for fysisk aktivitet for gravide, der er mindst 30 min. moderat fysisk aktivitet dagligt. 3. At deltagerne forøger antallet af skridt med 3000 skridt per dag. De sekundære mål var at øge deltagernes psykiske og fysiske velbefindende. 6 Materiale og Metode 6.1 Målgruppe Målgruppen til studier var gravide kvinder, der var bosiddende i Randers Kommune eller i optageområdet og som var fysisk inaktive. Definitionen af fysisk inaktiv er her Dyrker ikke sport Selvrapporteret niveau for fysisk aktivitet i fritiden som stillesiddende eller med lettere fysiske aktiviteter Cykler eller går samlet 2½ timer om ugen Inklusionskriterier Følger svangre omsorgen på Regionshospitalet Randers Dansktalende 18 år eller derover Fysisk inaktive Eksklusionskriterier Flerfoldgraviditet Tidligere præmatur fødsel Misbrugsproblemer Øvrige tilstande, hvor fysisk aktivitet er kontraindiceret 10\n11 Designet i projektet var en interventionsgruppe og en matchet kontrolgruppe, matchning foregik på fysisk aktivitet og sportsaktiviteter i første trimester, disse oplysninger stammede fra spørgeskema 1, som blev udfyldt i 12. graviditetsuge, se Figur 1. I Interventions- gruppe Spørgeskema 1 skema 1 Skridttæller måling Spørgeskema 2 Skridttæller måling Graviditetsgymnastik Barselsgymnastik Spørgeskema 3 Skridttæller måling gymnastik Barselstræningscafe K Matchet kontrolgruppe Spørgeskema 1 Spørgeskema 2 Spørgeskema 3 Figur 1. Oversigt over design og projektforløb skema Interventionsgruppen Alle gravide kvinder, der kom til nakkefoldsscanning i 12. graviditetsuge i svangreambulatoriet på Regionshospitalet Randers i perioden fra Randers by blev inviteret til at medvirke i en spørgeskemaundersøgelse eventuelt med henblik på en senere deltagelse i interventionsgruppen i Mor i bevægelse. For at inkludere tilstrækkelig mange deltagere blev optageområdet fra den udvidet til at inkludere kvinder i en radius på ca. 30 km fra Randers. Totalt blev 913 kvinder i perioden spurgt om deltagelse og 317 (35 %) besvarede Spørgeskema 1, blandt disse var der 118 inaktive gravide. 6.3 Kontrolgruppen Alle gravide kvinder, der kom til nakkefoldsscanning i 12. graviditetsuge i svangreambulatoriet på Regionshospitalet Randers i perioden fra Randers by og i perioden fra bosat udenfor Randers by blev inviteret til at medvirke i en spørgeskemaundersøgelse. I alt 682 gravide fra de skitserede inklusionsperioder blev inviteret til at deltage i en spørgeskemaundersøgelse. Totalt var der 477 (70 %) der besvarede Spørgeskema 1. I alt blev 89 kvinder defineret som fysisk inaktive og fik tilsendt Spørgeskema 2 og Spørgeskema 3. Spørgeskemaet Oplysninger om deltagerne stammede fra udfyldte spørgeskemaer i henholdsvis 12. og 38. graviditetsuge og 5 måneder efter fødslen (Spørgeskema 1, 2 og 3) og blev besvaret af både interventionsgruppen og kontrolgruppen, se Figur 1. Spørgeskemaet i 12. graviditetsuge gav udover oplysninger om sport og fysisk aktivitet, oplysninger om alder, paritet, vægt, højde, fertilitetshistorie, skolegang, arbejdssituation, kroniske sygdomme og psykisk velbefindende. Spørgsmål om sport har været anvendt i tidligere studier(6:19). Spørgsmål om psykisk velbefindende blev målt ved WHO-5, som er et spørgeskema til måling af generelt, positivt velbefindende og måler det øjeblikkelige (de sidste to uger) psykiske velbefindende. Spørgeskemaet indeholder 5 spørgsmål og hvert spørgsmål har en score fra 0-5. Den maksimale råscore er 25 point og den teoretiske score er råscore gange med 4. Den teoretiske scorespændvidde er fra 0 = værst tænkelig livskvalitet til 100 = bedst tænkelig 11\n12 livskvalitet (40:41). Spørgeskemaet i 38. graviditetsuge gav oplysninger om deltagelse i sport og fysiske aktiviteter, ubehag og smerter relateret til bevægeapparatet, sygemeldinger, vand i kroppen, kvindens vægt, rygerstatus og psykisk velbefindende, målt ved WHO-5 skemaet (40:41). Spørgeskemaet 5 måneder efter fødslen gav oplysninger om deltagelse i sport og fysiske aktiviteter, ubehag og smerter relateret til bevægeapparatet, vægt, rygerstatus og psykisk velbefindende. Skridttæller Kvinder i interventionsgruppen skulle anvende skridttæller hver dag i en uge forud for start på graviditetsgymnastikken (baseline data), i 38. graviditetsuge og 5 måneder efter fødslen. Deltagerne registrerede disse oplysninger, som blev indsamlet af projektjordemoderen, se Figur 1. 7 Intervention 7.1 Informationsmøde Potentielle deltagere i interventionsgruppen blev inviteret til et informationsmøde, som i de tre første måneder af projektperioden foregik individuelt og efterfølgende i grupper. Informationsgruppemøderne foregik hver uge, og de gravide kvinder var i graviditetsuge. Mødet foregik efter klokken 16, således at arbejdende kvinderne kunne nå mødet efter arbejdstid. De gravide kvinder blev informeret om motionstilbuddene i projekt Mor i bevægelse og om projektets primære resultatmål. Det blev understreget, at det var et frivilligt tilbud, men med forventning om, at kvinderne deltog i graviditetsgymnastikken, barselsgymnastikken og barselstræningscafe, medmindre der i perioder var lægelig indikation for andet. 7.2 Startpakke Ved informationsmødet fik alle deltagere udleveret en startpakke indeholdende: Skridttæller, træningsdagbog og sportstaske. I barselsperioden fik deltagerne udleveret en sportsjakke. Skridttæller Skridttælleren var påtænkt som et kvantitativt måleinstrument for kvindens fysiske aktivitet og som en motivationsfaktor for at gå flere daglige skridt. I projektet blev flere typer skridttællere testet og en skridttæller af mærket Select blev anvendt mest, da den viste sig stabil, med et voksende abdominalomfang hos de gravide. Træningsdagbog Deltagerne fik en træningsdagbog (bilag 4) i A5 format, som indeholdt. Vejledning om skridtlængde og skridtmåling samt omregning af cykling og svømning til skridt. Registreringsskema. Anvendes til registrering af det gennemsnitlige antal skridt/dag i ugen forud for start af graviditetsgymnastik, i graviditetsuge 38 og 5 måneder efter fødslen. Ugeskema med plads til at notere en handleplan for ugens aktiviteter og registrering af det daglige antal skridt. Handleplaner for de næste fire ugers aktivitet Sportstaske Sportstasken indeholdt T-shirt og drikkedunk. Formålet med gavepakken var, at den dels kunne være en motivationsfaktor for at deltage i graviditetsgymnastikken og dels at give alle deltagere samme basisudstyr, hvilket formodes at styrke holdfølelsen. 12\n13 7.3 Graviditetsgymnastik på hold Træningen foregik på et fitness center i Randers midtby. Lokalerne var lyse, nyistandsatte og der var gode omklædningsfaciliteter. Gymnastikken foregik i tidsrummet 16-18, og hver træningssession varede en time og var planlagt til at have mellem 8-12 deltagere. De gravide kvinder kunne deltage i træningen efter 18. graviditetsuge (42). Træningsprogrammet var udarbejdet af en fysioterapeut. Træningen blev varetaget af en fysioterapeut, som tidligere havde trænet gravide. En jordemoderstuderende varetog et enkelt graviditetsgymnastikhold. Træningen bestod af Opvarmning Pulstræning Styrketræning Udspænding Al træning var low-impact. Opvarmning og pulstræning var varierende. Det kunne både være træning på stor bold, low-impact aerobic eller pilates. Styrketræningen bestod hovedsagligt af styrketræning for bækkenbund, mave, ryg og ballemuskler. Dette foregik uden redskaber, med elastikker og/eller med stor bold. I udspændingsdelen var fokus rettet mod skuldre, bryst, nedre ryg, hoftebøjere, lår og lægge. Kvinderne skulle minimum træne i 12 uger og træningen blev afsluttet i graviditetsuge 38. Der påbegyndtes nye hold hver uge. Hvis flere kvinder udgik, blev holdene slået sammen af økonomiske årsager. Ved hver træningsgang blev fremmødet registreret. Træning på hold blev valgt, da der er fundet sammenhæng mellem sociale relationer der er udsprunget af en given motionsaktivitet og fastholdelse af den givne motionsaktivitet (43). Deltagerne kunne ikke fortsætte deltagelse i graviditetsgymnastik for hold, hvis følgende tilstande opstod eller blev diagnosticerede undervejs. Tilstande der kræver indlæggelse Præeklampsi (svangerskabsforgiftning) Truende for tidlig fødsel Sygemelding med henblik på aflastning Fødsel før graviditetsuge uge 37 Svære problemer i bevægeapparatet Placenta prævia (foranliggende moderkage) 7.4 Barselsgymnastik på hold Barselsgymnastikken foregik i tidsrummet 11-16, og hver træningssession på hold varede en time og var planlagt med 8-12 deltagere. De gravide kvinder kunne deltage i træningen fra 4 uger efter fødslen og til 5 måneder efter fødslen. De sidste 12 kvinder trænede dog kun 12 gange efter fødslen på grund af afslutningen af projektet. Træningen efter fødsel var en progredierende cirkeltræning, træning med stor bold, steptræning samt øvelser med retondobold. Initialt blev der lagt vægt på knibeøvelser og venepumpeøvelser. Den fysioterapeut, der varetog graviditetsgymnastikken varetog også barselsgymnastikken. 7.5 Graviditetstræningscafe Graviditetstræningscafeen var planlagt åben hver torsdag fra klokken Det var oprindelig planen, at de gravide kvinder skulle deltage i træningscafeen hver uge. Dog benyttede kun ganske få gravide kvinder sig af tilbuddet, da de gravide deltagere var på arbejde i dagtimerne og tilbuddet blev derfor lukket tidligt i projektperioden. 7.6 Barselstræningscafe Teoretisk referenceramme I barselstræningscafeen var den sundhedspædagogiske tilgang, at sundhedsbegrebet skal ses 13\n14 bredt og positivt. Sundhed handler om mere end at undgå sygdom, men også om kvaliteter i hverdagslivet som for eksempel glæde, fællesskab med andre og at gøre det der giver velvære. Desuden er sundhed det at erhverve kompetence til at tage hånd om sit eget liv, mestre sin hverdag, og have indsigt og forståelse for de handlemuligheder der er (44). I træningscafeen blev der arbejdet med self-efficacy, som er et begreb, der er udviklet af den amerikanske psykolog Bandura. Det handler om den enkeltes tro på, at man magter at ændre adfærd i forhold til et specifikt problem (45). Rammerne Barselstræningscafeen var bemandet af en jordemoder og en sundhedsplejerske. Den var åben 2 timer om ugen pr. hold og foregik de fleste gange med start fra et lokale i jordemodercenteret. Nogle gange var mødestedet det Kommunale Sundhedscenter, et naturskønt sted i kommunen eller et privat motionscenter som for eksempel den lokale bokseklub. Efterhånden som der startede flere hold op, blev åbningstiden forlænget. Det blev tilstræbt at deltagerne fulgte det samme hold gennem hele forløbet. Der blev arbejdet med en fast struktur, som blev fulgt mest muligt. Den bestod i en fælles aktivitet som enten var et oplæg eller en fysisk aktivitet. Derefter fulgte en fælles samtale runden og en fælles afslutning, som var en afspændingsøvelse. Indhold Aktiviteten afhang af deltagernes ønsker og hvilke tilbud der fandtes i området. Ofte var det en gåtur som kunne have varierende længde. Andre gange prøvede kvinderne andre motionsformer som boksning, zumba eller pilates. Der blev planlagt forskellige foredrag/oplæg som for eksempel sund og nærende kost, sex efter fødslen og barnets motorik. I træningscafeen blev der arbejdet bevidst med faktorer, der påvirkede kvindernes tiltro til, at det kunne lykkes at lave en adfærdsændring. I Runden opmuntrede fagpersonerne kvinderne og lyttede til forhindringer for at kvinderne kunne nå de planlagte aktiviteter (for eksempel et uroligt barn eller dårligt vejr). Endvidere udfordrede fagpersonerne kvinderne til at bryde med deres vanetænkning. Fagpersonerne forsøgte at skabe rum for refleksion ved at dele erfaringer, og finde de gode erfaringer frem. De lod kvinderne få mulighed for at dele succesoplevelser og de spurgte deltagerne om oplevelsen af positiv fysiologisk feedback, herunder positiv fysiologisk feedback ved brug af den skridttæller, som nogle anvendte. Som hjælp til at arbejde med self-efficacy var der udarbejdet spørgsmål, som jordemoderen eller sundhedsplejersken kunne anvende i runden. Spørgsmålene handlede om at give deltagerne tilstrækkelig viden om motion, og om at hjælpe dem til at mærke nogle positive fysiske forandringer. Afspændingsøvelsens formål var at deltagerne, blev trænede i at mærke deres kroppe og trænede i at lytte til kroppens signaler. Det foregik til en afspændings-cd. Hvis træningscafeen blev flyttet udenfor eller der var en anden aktivitet udgik runden og afspændingsøvelsen som hovedregel. 7.7 Undervisningsdag Forud for projektets start blev der afholdt en fælles uddannelsesdag for udvalgte jordemødre på Regionshospitalet Randers og sundhedsplejersker i Randers Kommune. Formålet med dagen var dels at give en fælles information om projektet til de to faggrupper og dels at udvikle de to faggruppers faglige kompetencer med den nyeste viden om fysisk aktivitet og graviditet samt motivation i forhold til ændring af livsstilsfaktorer/fysisk aktivitet (Bilag 5). 14\n15 8 Statistik og analyse strategi Studiepopulationen for antal kvinder i henholdsvis interventions- og kontrolgruppe var bestemt ud fra en sample size beregning baseret på, at 20 % af de gravide kvinder i interventionsgruppen forventes at blive fysisk aktive mod 5 % af de gravide kvinder i kontrolgruppen. I beregningen er styrken sat til standardværdien 0,80, mens signifikansniveauet er sat til 0,05. Ifølge beregningen skulle der være 76 personer i hver af de to grupper. Resultater med nominale data er anført som procent. Da kontinuerte data ikke er normalfordelte i dette datasæt, er kontinuerte resultater angivet med median og minimum-maximum værdier eller grafisk afbildet med median kvartiler og minimum-maximum værdier. Kvindens vægtændring er angivet i middelværdi og median. Ved sammenligning af nominale data anvendtes Chi-square test eller Fisher s exact test. Ved sammenligning af kontinuerte data anvendtes nonparametrisk test (Wilcoxon-test og Mann-Whitney test). For kontinuerte data blev ændring over tid inden for grupperne vurderet ved hjælp af Wilcoxon-test for parrede data, medens sammenligning mellem to grupper blev foretaget med Mann-Whitney test. P-værdier mindre end 0,05 blev betragtet som statistisk signifikante. 9 Kvalitativ evaluering Interventionsprojektet og delelementer af interventionen blev evalueret kvalitativt ud fra individuelle interviews, hvor kvinderne beskrev deres erfaringer og oplevelser med projektet som helhed og dets delelementer, herunder den enkeltes motivation og erfaringer med at deltage. Der blev interviewet 10 kvinder om interventionsdelen i graviditeten og 6 andre kvinder om interventionsdelen i barselsperioden. Der blev der udarbejdet semistruktureret interviewguide til henholdsvis graviditets- og barselsperioden, som blev opbygget over de temaer, der skulle belyses. Temaerne var interventionens elementer samt motiver for at deltage i projekt Mor i bevægelse henholdsvis i graviditeten og efter fødslen. Interviewene foregik individuelt med en varighed på min. og foregik per telefon. Deltagere, som skulle interviews blev udvalgt tilfældigt ud fra en liste med telefonnumre og termin. Samtalerne blev båndet og efterfølgende transskriberet. Interviewene blev analyseret ved tekstanalyse (46). 10 Tilladelser Patientinformation og samtykke blev udformet efter rekommandationer fra Den Videnskabsetiske Komité. Ifølge Den Videnskabsetiske Komité for Region Midtjylland kunne projektet gennemføres uden en tilladelse fra komitéen idet det vurderedes, at projektet efter sit indhold ikke er omfattet af lov nr. 402 af 28. maj 2003 om et videnskabsetisk komitésystem og behandling af biomedicinske forskningsprojekter. Projektet er godkendt af Datatilsynet (journalnummer ). 15\n16 11 Resultater - kvantitativ undersøgelse 11.1 Beskrivelse af deltagere i projektet Blandt de 118 potentielle deltagere i interventionsgruppen blev 2 ekskluderet på lægelige indikationer, 5 aborterede og 13 kunne ikke kontaktes telefonisk. 98 gravide blev kontaktet telefonisk, 26 gravide takkede nej til tilbuddet; personlige årsager (n=20), for lang afstand til aktiviteter (n=2) og på grund af arbejdssituation (n=4). 72 ønskede at deltage i informationsmødet og 65 gravide (66 %) af de adspurgte afleverede en samtykke erklæring og udgør den endelige interventionsgruppe. I alt 89 gravide deltog i den matchede kontrolgruppe. Tabel 1. Karakteristika for kvinder i interventionsgruppen og kontrolgruppen i 12. graviditetsuge. Demografi Alder i år n (%) < 25 år år år 35 år Paritet n (%) Førstegangsfødende Flergangsfødende BMI- før graviditeten n (%) Undervægtig Normalvægtig Overvægtig Svært overvægtig Interventionsgruppe (n=65) Kontrolgruppe (n =89) N* % N* % % 42% 37% 17% 39% 61% 2% 51% 25% 22% p-value 8% 27% 42% 23% 0,3** 39% 61% 4% 54% 25% 17% 1,0** 0,8** Præ gravide vægt (kg) Median (minimum-maximum) 70 (49-126) 69 (39-118) 0,4# Behandlet for barnløshed(%) Ja Nej Bor med en partner n(%) Ja Nej Skolegang n(%) <12 år 12 år Andet Arbejdssituation I arbejde Ikke i arbejde Studerende Rygning n(%) Ja Nej % 92% 98% 2% 17% 73% 10% 71% 18% 11% 7% 93% % 89% 0,5** 99% 1% 0,8** 23% 62% 15% 0,4** 78% 15% 7% 10% 90% 0,6** 0,4** WHO-5 trivsel index, sumscore Median (minimum-maximum) 52 (0-88) 56 (8-96) 0,4# *N varierer på grund af ubesvarede spørgsmål i spørgeskemaet **Chi-square test # Mann-Whitney test (non-parametrisk test) I Tabel 1 ses, at der ikke er nogen statistisk signifikant forskel mellem interventions- og kontrolgruppen med hensyn til fordelingen i alder, førstegangsfødende vs. flergangsfødende, BMI, fertilitetsbehandling, sambo status, skolegang, arbejdssituation og rygerstatus. Der sås heller ingen forskel i den prægravide vægt og psykisk velbefindende målt ved WHO trivselsindeks. 16\n17 11.2 Fremmøde og årsager til frafald I Tabel 2 er deltagelse i træningsaktiviteter og fremmøde for kvinder i interventionsgruppen angivet. Blandt de kvinder, der ønskede at deltage i træningen påbegyndte 93 % graviditetsgymnastikken og 54 % havde et fremmøde 50 % og 31 % deltog 75 % af sessionerne. I alt 66 % af kvinderne deltog i barselsgymnastikken og 37 % deltog i 75 % af sessionerne. Lidt færre deltog i barselstræningscafe, idet 65 % deltog i aktiviteten og 20 % deltog i 75 % af sessionerne. Alle de 43 kvinder der deltog i barselsgymnastik og barselstræningscafe havde deltaget i graviditetsgymnastikken bortset fra én kvinde, som først deltog i aktiviteterne efter fødslen. Tabel 2. Deltagelse i træningsaktivitet for kvinder i interventionsgruppen (n=65) Aktivitet Graviditetsgymnastik Barselsgymnastik Barselstræningscafe Deltagelse n (%) 60(93%) 43(66%) 42(65%) Fremmøde 25% af sessionerne 50(77%) 41(63%) 37(57%) Fremmøde 50% af sessionerne 35(54%) 37(57%) 31(48%) Fremmøde 75% af sessionerne 20(31%) 24(37%) 13(20%) Fem kvinder mødte aldrig op til graviditetsgymnastikken på grund af graviditetskomplikationer (n=1), arbejdspres (n=2), uvisse årsager (n=2). I alt 15 kvinder stoppede til graviditetsgymnastikken: Tidspres eller arbejdspres (n=6), udgifter til transport (n=1), tidlig fødsel (n=1), manglende lyst (n=1) og uvisse årsager (n=5). Yderligere 8 kvinder stoppede efter fødslen, på grund af arbejde (n=1), manglende overskud (n=1), fysiske problemer (n=1), deres børn (n=2) og uvisse årsager (n=3) Besvarelse af spørgeskemaer og frafaldsanalyser Spørgeskema 2 blev besvaret af 51 kvinder (79 %), ud af 65 kvinder (79 %) i interventionsgruppen mod 70 kvinder (79 %) ud af 89 kvinder i kontrolgruppen, hvilket ikke var en statistisk signifikant forskel (p = 1 Chi-square test). Frafald var således 21 % i begge grupper. Frafaldsanalysen viste ingen statistisk signifikant forskel i paritet, skolegang, alder og BMIfordelingen i de to grupper. Spørgeskema 3 blev besvaret af 51 kvinder (79 %) ud af 65 kvinder i interventionsgruppen mod 54 kvinder (61 %) ud af 89 kvinder i kontrolgruppen, hvilket var en statistisk signifikant forskel (p = 0,029, Chi-square test). Frafaldsanalysen viste ingen statistisk signifikant forskel i paritet, skolegang, alder og BMI-fordelingen i de to grupper Primære resultater Sport og fysisk aktivitet i 38. graviditetsuge og 5 måneder efter fødslen I Tabel 3 er primære resultatmål vedrørende sport og fysisk aktivitet i 38. graviditetsuge vist. De statiske analyser viste, at der var statistisk signifikant flere kvinder i interventionsgruppen, som dyrkede sport henholdsvis 1 time/uge og 2 timer/uge i sammenligning med kvinder i kontrolgruppen. Hos 16 kvinder (31 %) i interventionsgruppen sås en stigning på 2 timers fysisk aktivitet per uge (1 times sport + 1 time fysisk aktivitet på egen hånd) fra 12. graviditetsuge til 38. graviditetsuge mod 4 kvinder (6 %) i kontrolgruppen, (p <0,001, Chi-square test). I 17\n18 alt 27 kvinder (53 %) i interventionsgruppen angav at være fysisk aktive 3½ timer/uge mod 19 kvinder (27 %) i kontrolgruppen, (p <0,001, Chi-square test) Tabel 3. Primære resultatmål for deltagere, der afleverede spørgeskemaer i 38. graviditetsuge i interventions- og i kontrolgruppen Afleverede spørgeskemaer i 38. graviditetsuge Interventionsgruppe (n=51) n (%) Kontrolgruppe (n=70) n (%) Chi-square test p-value Primære resultat mål 38. graviditetsuge Stigning i sport 1 time/uge 23 (45%) 9 (13%) <0,001 Stigning i sport 2 timer/uge 10 (20%) 2 (3%) 0,002 Stigning af fysisk aktivitet 2 16 (31%) 4 (6%) <0,001 timer/ uge# Fysisk aktiv 3½ timer/uge 27 (53%) 19 (27%) <0,004 # Indebar min. 1 times sport + min. 1 times stigning i timer anvendt per uge på gåture eller cykling Sammenlagt timer sport per uge + timer gåture eller cykling per uge I Tabel 4 ses primære resultatmål for deltagere 5 måneder efter fødslen. Generelt dyrkede en højere andel af kvinder i interventionsgruppen sport eller fysisk aktive end kvinder i kontrolgruppen, men de statistiske analyser viste ingen statistiske forskelle. Hos 23 (45 %) af kvinder i interventionsgruppen sås en stigning på 2 timers fysisk aktivitet per uge (1 times sport + 1 time fysisk aktivitet på egen hånd) mod 15 kvinder (28 %) i kontrolgruppen, (p=0,065, Chisquare test). Tabel 4. Primære resultatmål for deltagere, der afleverede spørgeskemaer 5 måneder efter fødslen i interventions- og i kontrolgruppen Afleverede spørgeskemaer 5 måneder efter fødslen Interventionsgruppe (n=51) n (%) Kontrolgruppe ( n=54) n (%) p-value Primære resultat mål 5 måneder efter fødslen Stigning i sport 1 time/uge 28 (55%) 23 (43%) 0,2 Stigning i sport 2 timer/uge 15 (29%) 16 (29%) 1,0 Stigning af fysisk aktivitet 2 timer/ uge# 23 (45%) 15 (28%) 0,065 Fysisk aktiv 3½ timer/uge 35 (69%) 33 (61%) 0,4 # Indebar min. 1 times sport + min. 1 times stigning i timer anvendt per uge på gåture eller cykling Sammenlagt timer sport per uge + timer gåture eller cykling per uge. Skridtmålinger Blandt de 65 kvinder i interventionsgruppen afrapporterede 48 kvinder (74 %) skridtmålinger ved baseline (forud for graviditetsgymnastikkens påbegyndelse), 45 kvinder (69 %) i 38. graviditetsuge og 42 kvinder (65 %) 5 måneder efter fødslen. Kun 2 kvinder øgede antallet af skridt med 3000 skridt/dag fra baseline til målingen i 38. graviditetsuge medens 21 kvinder, dvs. 32 % i hele interventionsgruppen(n=65) øgede antallet af skridt med 3000 skridt/dag fra baseline til målingen 5 måneder efter fødslen. I alt 15 (23 %) af kvinderne i interventionsgruppen(n=65) gik mere end skridt per dag 5 måneder efter fødslen mod 4 kvinder ved baseline og ingen i 38 graviditetsuge. Fordelingen af skridt per dag henholdsvis ved baseline (forud for graviditetsgymnastikkens påbegyndelse), i 38. graviditetsuge og 5 måneder efter fødslen er vist i Figur 2. 18\n19 Skridt per dag Figur 2. Fordeling af skridt per dag på de tre måletidspunkter angivet med median værdi, 25 og 75 quartiler samt minimum-maximum værdier. Den statistiske analyse viser, at blandt de 41 kvinder i interventionsgruppen, der både afleverede skridtmålinger forud for træningsstart og i 38. graviditetsuge, gik kvinderne et signifikant lavere antal skridt i 38. graviditetsuge end ved baseline (p = 0,001, parret Wilcoxon-test). Blandt de 39 kvinder, der havde skridtmålinger fra såvel baseline som 5 måneder efter fødslen gik kvinderne markant flere skridt 5 måneder efter fødslen end ved baseline (p <0,0001, parret Wilcoxon-test). Psykisk velbefindende målt ved WHO-5 Ændringen af det psykiske velbefindende (målt ved WHO-5-livsskvalitetsskala) fra 12. graviditetsuge til 38. graviditetsuge, var den samme blandt kvinderne i interventionsgruppen som i kontrolgruppen. Det samme var gældende for ændringen i psykisk velbefindende fra 12. graviditetsuge til 5 måneder efter fødslen. Ubehag og smerte relateret til bevægeapparatet I Tabel 6 ses angivelsen af ubehag og smerter relateret til dele af bevægeapparatet i 38. graviditetsuge blandt alle deltagerne. Blandt alle deltagerne angav 81 kvinder (67 %) ud af alle deltagerne ubehag eller smerte i nedre ryg i 38. graviditetsuge. I alt angav 56 % ubehag eller smerte i bækkenet medens omkring en fjerdedel angav ubehag eller smerter relateret til øvre ryg eller hofter i 38. graviditetsuge (55 % i interventionsgruppen versus 76 % i kontrolgruppen). Forskellen var statistisk signifikant (p = 0,02, Chi-square test). Fraset ubehag og smerte i nedre ryg sås ingen forskelle i oplevet smerte og ubehag relateret til dele af bevægeapparatet (øvre ryg, bækken og hofte) i interventions- og i kontrolgruppen i 38. graviditetsuge. 19\n20 Tabel 6. Angivelse af ubehag eller smerter i relation til dele af bevægeapparatet i 38. graviditetsuge i interventions- og i kontrolgruppen Ubehag og smerter Interventionsgruppen (n =51) Kontrolgruppe (n=70) p-value (Chi-square test) n (%) n (%) Øvre ryg 12 (24%) 14 (20%) 0,6 Nedre ryg 28 (55%) 53 (76%) 0,02 Bækken 29 (57%) 39 (56%) 0,9 Hoften 14 (28%) 17 (24%) 0,7 I Tabel 7 er deltagernes oplevet ubehag og smerter relateret til dele af bevægeapparatet 5 måneder efter fødslen angivet. Totalt angav 53 % af alle deltagerne ubehag eller smerte i nedre ryg, 26 % angav ubehag eller smerte relateret til bækken medens henholdsvis 22 % og 15 % angav ubehag eller smerte relateret til øvre ryg og hofter. Der sås ingen forskel mellem angivne smerter eller ubehag relateret øvre ryg, nedre ryg, bækken og hofte i interventionsog kontrolgruppen. Tabel 7. Angivelse af ubehag eller smerter i relation til dele af bevægeapparatet 5 måneder efter fødslen i interventions- og i kontrolgruppen Ubehag og smerter Interventionsgruppen Kontrolgruppe (n =51) (n=54) n (%) n (%) p-value (Chi-square test) Øvre ryg 10 (20%) 13 (24%) 0,6 Nedre ryg 27 (53%) 26 (48%) 0,6 Bækken 13 (26%) 14 (26%) 1,0 Hoften 7 (14%) 10 (19%) 0,5 Sygemeldinger Blandt de kvinder, der besvarede spørgsmålet Har du under din graviditet været sygemeldt af din læge i 38. graviditetsuge var svaret ja hos 21 kvinder (34 %) i interventionsgruppen mod 40 kvinder (66 %) i kontrolgruppen, forskellen var ikke statistisk signifikant (p=0,071, Chisquare test). Blandt de kvinder, der var sygemeldte i interventionsgruppen var det gennemsnitlige antal sygedage 74 dage (median = 60 dage) og blandt kvinder i kontrolgruppen var det gennemsnitlige antal sygedage 90 dage (median = 70 dage), (p=0,308). Blandt de 61 gravide, der havde været sygemeldt helt eller delvist under graviditeten var årsagen angivet som problemer relateret til bækken eller ryg hos 19 kvinder, hos 43 kvinder på grund af graviditetsrelateret gener og komplikationer og 5 kvinder på grund af andre forhold. Vægtstigning I Tabel 8 ses vægtstigningen i 38. graviditetsuge og 5 måneder efter fødslen i forhold til den prægravide vægt. Blandt kvinder i interventionsgruppen var den gennemsnitlige vægtstigning under graviditeten 12,8 kg (median 13 kg) i 38. graviditetsuge og blandt kvinder i kontrolgruppen er den gennemsnitlige vægtstigning var 13,1 kg (median 13,8 kg), forskellen er ikke statistisk signifikant (p=0,8, Mann Whitney test). 5 måneder efter fødslen var den gennemsnitlige vægtstigning blandt kvinder i interventionsgruppen 0,2 kg (median=0 kg) og blandt kvin- 20


1.1 Denne politik om behandling af personoplysninger ("Persondatapolitik") beskriver, hvorledes tumblemee.dk ved Tumblemee Mee aps (”Tumblemee”, "os", "vores", "vi") indsamler og behandler oplysninger om dig.\n1.2 Persondatapolitikken gælder for personoplysninger, som du afgiver til os, eller som vi indsamler via Tumblemees hjemmeside, www.Tumblemee.dk("Hjemmesiden").\n1.3 Tumblemee er dataansvarlig for dine personoplysninger. Al henvendelse til Tumblemee kan ske via kontaktoplysningerne anført under pkt. 7.\nmed det formål at optimere brugeroplevelsen og Hjemmesidens funktion, samt foretage målrettet markedsføring, herunder retargeting via Facebook og Google. Denne behandling af oplysninger er nødvendig for, at vi kan varetage vores interesser i at forbedre Hjemmesiden samt vise dig relevante tilbud. Retsgrundlaget for behandlingen er EU Persondataforordningens art 6, stk. 1, litra f.\n2.2 Når du køber et produkt eller kommunikerer med os på Hjemmesiden, indsamler vi de oplysninger, du selv afgiver, fx navn, adresse, e-mailadresse, telefonnr., betalingsmåde, oplysninger om hvilke produkter du køber og eventuelt har returneret, leveringsønsker, samt oplysning om den IP-adresse, hvorfra bestilling er foretaget. Denne behandling af oplysninger sker med det formål, at vi kan levere de produkter, du har bestilt og i øvrigt opfylde vores aftale med dig, herunder for at kunne administrere dine rettigheder til at returnere og reklamere. Oplysninger om dine køb kan vi også behandle for at overholde lovkrav, herunder til bogføring og regnskab. Ved køb indsamles IP-adressen med det formål og for at varetage vores interesse i, at kunne forhindre svig. Retsgrundlaget for behandlingen er EU Persondataforordningens art 6, stk. 1, litra b, c og f.\n2.4 Når du tilmelder dig vores kundeklub, bliver du bedt om at oplyse fx navn, adresse, fødselsdato, e-mailadresse, telefonnr., antal børn og dine børns fødselsdato, dine præferencer og interesser m.m. Udover navn, adresse og e-mailadresse vælger du selv, hvilke oplysninger du vil give os. Derudover indsamler vi oplysninger under dit medlemskab, om din brug af kundeklubbens fordele, konkurrencer du deltager i m.m. Vi sammenholder disse oplysninger med andre oplysninger, vi har om dig, herunder oplysninger om, hvad du har købt og eventuelt returneret.\n3.2 Oplysninger kan overlades til eksterne samarbejdspartnere, der behandler oplysningerne på vores vegne. Vi anvender eksterne samarbejdspartnere til blandt andet teknisk drift og forbedringer af Hjemmesiden, udsendelse af nyhedsbreve samt målrettet markedsføring, herunder retargeting, samt til din bedømmelse af vores virksomhed og produkter. Blandt andet videregives oplysninger om dit navn og din e-mail til TrustPilot således, at der på vores vegne kan sendes en invitation til at vurdere os på TrustPilots hjemmeside. Vælger du at foretage en anmel- delse bliver TrustPilot dataansvarlig for de afgivne oplysninger. Disse virksomheder er databehandlere og under vores instruks og behandler data, som vi er dataansvarlig for. Databehandlerne må ikke anvende oplysningerne til andet formål end opfyldelse af aftalen med os, og er underlagt fortrolighed om disse. Vi har indgået skriftlige databehandleraftaler med alle databehandlere, der behandler personoplysninger på vores vegne.\n4.2.2 Du har ret til at få udleveret en kopi af de personoplysninger, som vi behandler om dig. Hvis du ønsker en kopi af dine personoplysninger, skal du sende en skriftlig anmodning til mail@Tumblemee.dk . Du kan blive bedt om at dokumentere, at du er den du giver dig ud for at være.\nklubben. Hvis du ønsker at tilbagekalde dit samtykke, bedes du kontakte os på mail@Tumblemee.dk\nmail dt@datatilsynet.dk eller telefon +45 33 19 32 00.\n7.1 Tumblemee.dk ved Eworld Aps er dataansvarlig for de persondata, som indsamles via Hjemmesiden.\nTumblemee.dk ved Tumble Mee aps\nTlf. nr.: 50 700 549\n9.1 Dette er version 1 af Tumblemees persondatapolitik dateret den [21.05.2018].


februar 2014 - BNM.dk\nTømrer mesterskaberne 2014\nNår der er tømrer mesterskaber så er det med at være 100% på hele tiden, de mange disipliner der er kan stille store krav til dine kundskaber inden for både problem løsning og fysik. Særlig Danmarks mesterskaber og Europa mesterskaber er hårde fordi vi har så mange dygtige hold der deltager hvert år. Find top hold her. Der er også mange nytilkomne hvert år det godt kan overraske.\nDisciplinerne kan ændre sig lidt fra år til år og bliver hele tiden mere udfordrende og stiller store krav til kreativitet samt samarbejdes evner. Hvis man ikke holder sig opdateret kan man hurtigt blive agterudsejlet af hold fra andre byer. Gode ting man kan gøre for at forberede sig på den skarpe konkurrence er, at skære i en del træ og blive bedre til det. Man kan også øve sig på at hamre søm in i et bræt, prøv for eksempel med forskellige typer træ der har forskellig konsistens.\nMin favorit Stiga Klipper\nNår man skal klippe hæk er der er række meget forskellige måder at gøre det på, der er den mest traditionelle fremgangsmetode som beror på at man har massere af tid og en hækkesaks ved hånden, der skal så klippes manuelt og i lang tid før man får dækket en hel hæk. Man skal have en stige med og man skal være forberedt på at hvis man ikke er ekspert så kan man komme til at arbejde længe for en skæv hæk fordi man kan miste overblikke når man køre træt i opgaven.\nNoget andet man kan gøre er at få sige en automatisk hækkeklipper fra stiga som laver noget af det vildeste haveudstyr der er på markedet i dag. De laver blandt andet en hækkeklipper der er så hurtig at den kan slå hundredevis af små stilke af på sekunder og at den kun skal lades en gang om ugen under normalt brug hvilket er en del hæk.


Samsung kan skifte Tizen ud med Wear OS - "giver mening"\nRygter siger, at Samsung overveje at skifte fra Tizen til Googles Wear OS på smartwatch - det vil give god mening, mener mobilekspert.\nVil Samsung skifte fra Tizen til WearOS på smartwatch?\nDen kendte leakster Ice Universe hævder dog, at alt det snart bliver ændret på. I et tweet skriver leaksteren, at Samsungs næste smartwatch kan komme til at køre Wear OS i stedet for Tizen. Det er ikke til at vide, om det i så fald bliver noget, Samsung tester med en enkelt model, eller om det bliver det første smartwatch i en række af wearable-produkter fra Samsung, der erstatter Tizen med Wear OS.\nSpørgsmålet er så videre, om Samsung går helt væk fra Tizen-platformen, hvis det bliver en succes med WearOS.\nWear OS giver adgang til flere apps\nDet er også en mulighed, at Samsung lancerer to typer af wearables, men på den anden side ville et sådant træk formentlig være at spille på en hest for meget. Wear OS har større udbredelse, da det er baseret på Android, men det betyder også, at Samsung får flere konkurrenter.\nMobilekspert Daniel Søgaard Hald vurderer, at det kan være et klogt træk af Samsung at gøre skifte fra Tizen til WearOS:\n“Jeg kan sagtens se Samsung skifte fra deres egenudviklede Tizen til Googles Wear OS. Først og fremmest er der det økonomiske i det, hvor Samsung fremover vil skulle bruge langt færre ressourcer på softwareudvikling til deres smartwatches. Den del tager Google sig nemlig af. Derudover har Samsung længe forsøgt at lokke appudviklere over på deres Tizen-platform, hvilket endnu ikke er lykkedes dem. Og uden at kunne tilbyde de populære apps, så vil Samsungs smartwatches mangle en vigtig ingrediens. Nu har vi længe set Samsung og Google være i meget tæt samarbejde, hvor dette sagtens kunne være næste skridt.\nDet største problem med Tizen er de manglende apps og et skifte til Wear OS vil løse det problem. Wear OS vil give adgang til et stort udvalg af apps samt Googles egne tjenester, såsom Google Maps og Google Assistent”.\nKan påvirke batteritiden\nDaniel Søgaard Hald peger dog på et problem, der kan opstå med et stort udvalg af Googles egne tjenester og apps. “Adgang til en masse apps og tjenester giver stort batteriforbrug og så kunne det betyde kortere batteritid til fremtidens Samsung smartwatches.”\nDaniel Hald bemærker dog, at der er den udfordring, at Google ikke har vist ret stor interesse i videreudviklingen af Wear OS. Det kan ændre sig efter Googles opkøb af Fitbit, der har givet Google fornyet blod på tanden på området. Det kan betyde, at de satser mere på Wear OS, hvilket videre vil smitte af på Samsungs ure.


Davines NOUNOU Shampoo 250 ml - kun kr. 179.00\nDavines NOUNOU Shampoo er en styrkende og plejende shampoo, specielt udviklet til et tørt og skadet hår. Den er med ekstrakter fra Fiaschetto tomaten, som er rig på næring og antioxidanter. Den milde og vægtløse formular renser håret blidt, og giver håret … læs mere her\nDavines NOUNOU Shampoo 250 ml Varefakta\nNavn: Davines NOUNOU Shampoo 250 ml\nMange leder efter den billigste Davines NOUNOU Shampoo 250 ml på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop Køb Davines NOUNOU Shampoo 250 ml for kun kr. 179.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig.\nDavines NOUNOU Shampoo 250 ml får stadig topkarakter blandt forbrugerne der har købt den i vores varekategori Health & Beauty > Personal Care > Hair Care > Shampoo & Conditioner. Det er ret godt at du får lovpligtige 14 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres Davines NOUNOU Shampoo 250 ml ved den velkendte shop NiceHair.dk, der giver dig det store udvalg af de produkter du leder efter. Hos webshoppens store udvalg kan du helt sikkert finde noget du kan li, det kan jo passende være denne vare. Køber du varer online sparer du penge- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nDavines NOUNOU Shampoo 250 ml kun kr. 179.00\nKøbes der ind i en webshop, får du andre fordele, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Du skal kunne returnere dine varer i 14 dage. efter dit online køb, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Og du kan endda gøre det fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så vælg det, der passer bedst til dig. I dag er der ingen grund til at skulle stå i kø ved en kasse - ved online handel køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø - man vælger altid den langsomste.\n12 anmeldelser af Davines NOUNOU Shampoo 250 ml\nVær den første til at anmelde “Davines NOUNOU Shampoo 250 ml” Annuller svar


2.974 kr.Prisen inkluderer\nTilføj en 10 års garanti: 135 kr. Omfatter 180 dages tilbagebetalingsgaranti\nRige, varme toner leveret fra Wilkinson Split-Coil pickupper\nBredt dynamisk område leveret af letvægts poppel krop\nGlat spilbarhed takket være slank ahornhals\nForbedret strengstabilitet som følge af justerbar stol og grafitmøtrik\nVintage V4 Reissued Bass, Vintage White Oversigt\nVintage V4-genudstedt bas leverer både en fantastisk tone og behagelig præstation for håbefulde bassister og spillere på et stramt budget. Udstyret med en enkelt Wilkinson split-coil pickup, leverer denne model klassiske bastoner, spækket med masser af varme og dynamisk rækkevidde, der hjælper den med at komplementere en lang række genrer.\nDenne model er blevet skulptureret med en østlig poppelkrop, ahornhals og lignum rosa gribebræt, alt sammen for at levere utrolig komfort, lyse egenskaber, funklende højder og en tyk lav ende. Også på denne model er en justerbar stol og Wilkinson Tunere, der begge sikrer en stabil ydeevne og forbedret sustain. Udført i en sofistikeret vintage white finish, med matchende pickguard, ser Vintage V4 Reissued lige så godt ud, som det lyder.\nVintage V4 er udstyret med en enkelt Wilkinson WBP split-coil pickup, som leverer en klassisk bastone, som mange fans vil sætte pris på. Designet med Alnico V-magneter og med originale specifikationsdimensioner, denne enestående pickup tilfører V4 Genudstedt en varme og autentisk vintage. Takket være dens medium output og hum-annullerende ydeevne, er du forsynet med en smukt alsidig lyd, der er mættet i rige harmoniske, hvilket gør denne model perfekt til at rumme en lang række genrer og spillestile.\nFor at sikre, at du modtager et instrument af høj kvalitet, en behagelig spilleoplevelse og betagende lydlandskaber, er Vintage V4 Reissued lavet af en let østlig poppelkrop, hård ahornhals og et lignum rosa gribebræt. Når de kombineres, giver disse tonetræer denne bas et smukt bredt dynamisk område, perfekt til en række musikalske stilarter. Forholdet mellem lignum rosa og ahorn tilføjer en lys og blød karakter til den samlede lyd. Gribebrættet udglatter ahornens ru kanter for at skabe funklende højder og tykke lavpunkter.\nHjertet i en god bas ligger i strengforankringen, og tilføjelsen af en justerbar bro, grafitmøtrik og Wilkinson Tunere sørger for, at det bliver sådan. Denne models stol kommer designet med en ansigtsmonteret og fuldt justerbar konstruktion, perfekt til at maksimere den nederste sluttone. Takket være Wilkinson WJBL200 Tunerene giver V4 en utrolig jævn handling for hurtige og nemme justeringer, mens elefantørestil-tangenterne tilføjer V4'erens klassiske udseende.\nMidterste pickup: Wilkinson BP (M) WBP Split-Coil\nKlik her for at købe Vintage V4 Reissued Bass, Vintage White og dit valgte tilbehør


Udgivelsen af 18. udgave af Højskolesangbogen bød blandt andet på 166 nye sange. Ud gik primært historiske og nordiske sange, ind kom morgen- og aftensange. Her kan du læse om nye sange, sangskrivere og forfattere i 18. udgave af Højskolesangbogen.\n18. udgave indeholder 572 sange, hvilket er det samme antal som i 17. udgave. 166 sange blev skiftet ud og erstattet af nye, herunder blandt andet 29 sange på engelsk, inklusiv 5 oversatte danske sange, bl.a. nr. 95 Et jævnt og muntert virksomt liv på jord og nr. 21 Se, hvilken morgenstund, samt 10 tyske sange.\nEfter utallige opfordringer kom Kaj Munks Den blå anemone (nr. 262), Der er noget i luften (nr. 217) og Glade jul (nr. 237) for første gang med i Højskolesangbogen i 18. udgave.\nNye aftensange, morgensange og salmer\nDen signede dag bevarede sin traditionelle placering som nr. 1. I øvrigt blev antallet af morgen- og aftensange noget større end tidligere. Antallet af salmer er stort set det samme i 18. udgave som i 17. udgave, men der kom 20 nye salmer ind, blandt andet den meget populære nr. 306 Det dufter lysegrønt af græs, som er gendigtet fra svensk af Johannes Johansen.\nHøjskolesangbogen blev mere brugervenlig\nI 18. udgave blev der introduceret et nyt, bredere afsnit til salmerne; nemlig "Tro". Andre nye afsnitsbetegnelser er: "Liv", "Frihed og fællesskab", "Tidlig vinter", "Tidligt forår", "Sent forår", "Tidlig sommer", "Midsommer", "Højsommer", "Sensommer".\nAfsnittene "Advent", "Jul", "Nytår", "Påske" og "Pinse" blev introduceret som underkategorier til temaet "Årets gang". Det alfabetiske register blev suppleret af et temaregister, som gjorde Højskolesangbogen mere brugervenlig og let at finde rundt i.\nNogle af de gamle, bl.a. ikke længere brugte historiske, bibelhistoriske og sange fra de øvrige nordiske lande, måtte vige pladsen for den fornyelse, som er nødvendig for at holde sangtraditionen levende.\nPopulære sangskrivere blev bedre repræsenteret\nBenny Andersen fik yderligere fire sange med, bl.a. Barndommes land og Udsigt med kikkert.\nJens Rosendal blev repræsenteret med 13 sange i alt, heraf 6 nye, bl.a. Troen er ikke en klippe med melodi af Jens Nielsen og Sat her i forvirringstiden, melodi Erling Lindgreen.\nHalfdan Rasmussen fik 7 sange med mod 3 i 17. udgave, bl.a. Noget om billigrejser med melodi af Mogens Jermiin-Nissen.\nKim Larsen fik fordoblet sit antal til 4 sange, bl.a. Om lidt bli'r' her stille og De smukke unge mennesker".\nPiet Hein fik tre sange med mod tidligere én - fx Sommerens Ø med melodi af Mogens Jermiin-Nissen.\nFrank Jæger og Tony Vejslev fik yderligere en sang med, nemlig Være-digtet.\nAndre populære sange - måske blandt de lidt yngre - er Livstræet og Jeg ved en lærkerede.\nNye forfattere fik taletid\nAf helt nye forfattere i 18. udgave kan bl.a. nævnes:\nMange af melodierne blev sat ned, så de egner sig bedre til fællessang - og til glæde for de pianister, der ikke kan transponere. Alle sange fik becifringer, og de er ens i sangbogen og Melodibogen.\nHindsgavlseminaret skabte nye sange\nI forbindelse med udgivelsen af den 18. udgave inviterede sangbogsudvalget en række danske sangskrivere og komponister til et idé- og inspirationsseminar på Hindsgavl Slot ved Middelfart. Fem sange fra Hindsgavlseminaret kom med i 18. udgave.\nnr. 150 Dåser rasler i morgengry\nnr. 172 Billeder af brand og mord\nnr. 173 I'm a photographer\nnr. 312 Nu blomstrer marken skær med græs (ny melodi)\nnr. 560 Nu sænker Gud sit ansigt over jorden (ny melodi)\nLæs Ole Brunsbjergs refleksioner over til- og fravalg i 18. udgave


31/12/2015 01/01/2016 Af plarsen\nE-cigaretternes popularitet er vokset markant de senere år, hvilket bestemt kan mærkes. Flere og flere specialiserede forhandlere som smartsmoke.dk har fået øjnene op for dem, da alle stort set vil eje én. Der er flere grunde til, at flere og flere er begyndt at sælge e-cigaretterne, men en af de væsentligste grunde til populariteten er at e-cigaretterne ikke er nær så dyre som det, at ryge almindelige cigaretter. Du skader ikke andre med passiv rygning og du har i det hele taget ikke samme risiko for at skade dine luftveje.\nDet er et super godt produkt, hvilket mange sælgere allerede har fundet ud af, så derfor er der efterhånden rigtig mange forskellige sælgere derude, som sælger e-cigaretter. Både på nettet og i fysiske butikker kan man finde sælgere af e-cigaretter, så det er slet ikke til at overse. Dog bør man være kritisk, når man er på nettet og skal købe sin e-cigaret. Mange sælgere tager den nemme løsning, og importerer blot e-cigaretterne hjem fra eksempelvis Kina, hvilket bestemt ikke altid er produkter i god kvalitet. Hold derfor øje med kvaliteten, inden du vælger at købe din e-cigaret hos en sælger. Du bør have i baghovedet, at rigtig mange gør det, og ikke alle er lige ærlige og lige gode.\nPå nettet kan du finde flere hjemmesider, som netop hjælper dig med, at finde de ærlige og gode sider, hvor du så trygt kan foretage købet af din e-cigaret. Det er en god idé at skabe sig overblikket på den måde, da det ellers kan være rigtig uoverskueligt at skulle surfe rundt mellem alle de sælgere, som alle har fået den super gode idé, at ville sælge e-cigaretter. Derudover bør du kigge efter om sælgerne har oplyst deres navn og CVR numre, da det så giver dig rig mulighed for at tjekke op på dem, hvis du bliver i tvivl om deres troværdighed.\nKategorier Penge Skriv en kommentar Indlægsnavigation\nDe skæve unge\nKjoler til babyer


Origami: Mikrogami - uge 24, 2007\nMikrogami - origami i det små!\nUgens fold 2007-24 Kommentarer\nJeg giver som regel anbefaling om hvor store stykker papir der vil være velegnede til de forskellige modeller. Men selvfølgelig kan man bruge andre størrelser.\nMikrogami er at folde i små stykker papir. Almindeligt foldepapir er 10-20 cm i sidelængde. Man kan få ned til 4x4 cm, som eksempelvis det dekorerede papir på billederne her. Papir i den størrelse kan stadig foldes til fx en flyvende fugl, kun ved brug af fingrene.\nMindre papir må man selv skære til, og her gælder at det skal være tyndt.\nDe tre mindre fugle her på siden er lavet af kvadrater med sidelængder på blot 16 mm, 7 mm og 5 mm.\nI så småt papir slår mine fingre ikke længere til. Så jeg bruger en skarp lommekniv som den på billedet. Kniven er af mærket Löwenmesser fra Lütters & Co. Det er en ikke-låsbar foldekniv med et blad på 6 cm, og derfor heldigvis stadig lovlig at gå rundt med.\nKniven kan bruges til at skære papiret ud, til at markere foldelinjer, til at stikke ind i folder der skal åbnes, og til at skubbe papiret ind i de indvendige og andre folder.\nOg jo, en ting mere: Jeg er nærsynet (minus 4) og går med briller, men når jeg skal folde en flyvende fugl af papir på kun 5 mm, er jeg nødt til at tage brillerne af og se på figuren tæt på. Desværre kan jeg så ikke se figuren når jeg taber den under foldningen. Så må brillerne på igen.\nDiagram for den flyvende fugl findes her: flyvende fugl.\nPS: En sidste ting: Det er usmart at nyse eller hoste, mens man folder de små kræ.\nSidst opdateret: 2007-06-16 (W3 validation: XHTML 1.0 Strict , Valid CSS)


Raphistorien - Så Langt Går Den Tilbage - blackoutmusic.dk\nRaphistorien - Så Langt Går Den Tilbage\nRapmusikken er blevet en af de helt store musikgenre i dag. Selvom undergrundsmentaliteten kan hænge fast i rapmiljøet endnu, så er rapmusik blevet big business - som i rigtig stor.\nRapmusikken blev for alvor stor i 1980'erne, hvor den ene mere gangsteragtig skikkelse end den anden dukkede frem på den amerikanske musikscene. Men raphistorien går meget længere tilbage. Faktisk længere tilbage end USA's historie.\nRødder i Afrika - Født af bluse\nDe første kapitler af raphistorien blev skrevet i Afrika, længe før der var noget, der hed USA. Her blev historier fortale af folkepoeter over lyden af tropper og andre instrumenter - altså samme teknik som stadig anvendes i rapmusikken den dag i dag.\nRapmusikken som vi kender den i dag, har sine rødder i 1970'ernes bluesmusik fra Mississippi, men det var i New York, at musikgenren for alvor fik fodfæste. Rødderne i den afrikanske kultur gjorde, at den i de første mange år nærmest udelukkende var en musikstil, som kun sorte hørte og lavede.\nI løbet af 1980'erne og 1990'erne blev rapmusikken et synonym med kriminalitet og gangstere. De forskellige rapperes livsstil eller look gjorde bestemt ikke noget for at ændre på dette. Det var derimod en livsstil, som hørte rapkulturen til. Denne livsstil kostede også flere af dem livet - herunder nok mest kendt Tupac Shakur (2Pac).\nDet var også der, hvor rapmusikken blev mere mainstream i takt med, at der var karismatiske skikkelser og pæne salgstal, så kom pengene også ind i rapmusikken. Det spredte rapmusikken ud over resten af verdenen i takt med, at flere og flere af kunstnerne blev indlemmet i stalden hos de store pladeselskaber.\nBlandt de mest kendte danske rappere finder man Jokeren, Clemens og L.O.C.\nVi siger tak til avXperten for støtten til dette indlæg. Se deres enorme udvalg af smarte elektronik produkter som fx et fitness ur, keyboards, højttalere med bluetooth og meget, meget mere.\nHvornår opstod rap? Amerikansk kulturhistorie\nRap er i dag en af de mest populære musikstile, og flere musikgenre benytter sig af rap i deres musik. Man har ikke en fast dato for, hvornår rap opstod, men det udsprang som en del af hiph…\nHvad er Battle Rap? - Lær denne undergrundsrap at kende!\nI denne artikel kommer jeg hurtigt ind på hvad Battle Rap er. Der findes sikkert lange og uddybende historiefortællinger om hvor den kommerfra, men det bliver ikke i denne artikel hvor jeg skal ked…\nDe bedste rappers\nDer er mange meninger om, hvilke rappere, der er de bedste gennem tiden. Vi vil gerne blande os en smule i debatten. Derfor har vi lavet en liste over de 25 bedste rappere gennem tiden. Her er vore…


Dagtilbud Sydøst Aftalemål - PDF Gratis download\nDownload "Dagtilbud Sydøst Aftalemål"\n1 Dagtilbud Sydøst Aftalemål 07-08\n2 . Indledning Randers Byråd har besluttet, at der fra. januar 007 skal indgås aftaler med alle arbejdspladser i Randers Kommune. De overordnede mål med aftalestyringen er effektiv service med høj kvalitet til borgerne, mere udvikling, råderum til de kommunale ledere og medarbejdere samt bedre muligheder for byrådet til at styre kommunen. Aftalen har desuden til formål at skabe sammenhæng mellem byrådets politik og de udførende enheders faktiske handlinger, koble den økonomiske styring med de politiske mål og dermed øge mulighederne for strategisk planlægning. Hensigten er ligeledes at skabe klarhed for ledere og medarbejdere over, hvilke mål de skal forfølge, og inden for hvilken ramme dette skal foregå. Aftalen indgås inden for rammerne af lovgivningen, byrådets visioner og politikker samt aftaleenhedens budget. Byrådet har fortsat det juridiske og bevillingsmæssige ansvar. Byrådet kan derfor til enhver tid tilbagekalde eller ændre i aftalen i kraft af det almindelige over/ underordnelsesforhold. Børn og skoleudvalget indgår med hjælp fra forvaltningen aftaler med aftaleenhederne, for hvem aftalerne bliver grundlaget for den service, sagsbehandling eller udviklingsvirksomhed, de har ansvaret for at løse. Denne aftale gælder fra januar 07 til december 08, og aftalen er indgået mellem Dagtilbud Sydøst og Randers Byråd.. Aftaleenheden I nedenstående fremgår centrale informationer om aftaleenheden f.eks. lovgrundlag, kontaktinformationer, den pædagogiske/faglige profil og budgettet for 07. Kontaktinformation Institution Dagtilbud Sydøst Institutionstype Dagtilbud Adresse Romalt Boulevard 5, 8960 Randers SØ Tlf Leder Connie Schacht Jørgensen Lovgrundlag Aftaleenheden drives i henhold til Lov om dag-, fritids- og klubtilbud m.v. til børn og unge (dagtilbudsloven).\n3 Økonomi Tabel med budget til Dagtilbud Sydøst, indtægter for forældrebetalingen er budgetlagt på central konto:. Budget 07 Personale Øvrige materialer og aktivitetsudgifter Total Tabellen viser budgettet for 07. Budgettet består af posterne personale og øvrige materiale og aktivitetsudgifter. Desuden er den samlede budgetramme for aftaleenheden opgjort. Hovedopgave og udviklingsmål Overskriften for aftalemålet er sproglig og kognitiv læring I aftaleperioden fokuserer dagtilbuddet/dagplejen på at styrke indsatsen rettet mod børns sproglige og kognitive læreprocesser i en sammenhæng fra børn starter i dagtilbud, når de er omkring år, til de er i indskolingen og 0 år gamle. Nyere forskningsresultater viser, at pædagoger ligger i top i forhold til at understøtte børns sociale og emotionelle udvikling i danske dagtilbud. Undersøgelsen viser også at danske pædagoger scorer lavt i forhold til at understøtte børns sproglige og kognitive udvikling. (Justin Markussen-Brown, 05) Forskningsresultater viser endvidere, at de børn, som har sproglige vanskeligheder som 4 årige, er udfordrede læsere som 8- og 5 årige, og har svært ved at gennemføre en ungdomsuddannelse som 6 årige. Det tværprofessionelle samarbejde mellem dagtilbud og skole må være en forudsætning, som har betydning for barnets læring. Noget tyder altså på, at dagtilbud og skole med fordel kan styrke og koordinere indsatsen omkring barnets sproglige kognitive læreprocesser sammen, og at det kræver en særlig indsats. Et væsentligt element i indsatsen er også forældrene, som er bærere gennem de forskellige kontekster, hvori barnet indgår. Forskning viser, at forældrebaggrund har en afgørende betydning for barnets læring. Derfor ind tænkes forældrene aktivt som parter i at styrke sproglige og kognitive læreprocesser. Indsatsen baseres på en fælles læringsforståelse, som tager et socialkonstruktivistisk afsæt forstået på den måde, at barnet er den aktivt lærende i de processer, det indgår i sammen med andre børn og voksne. Læringsforståelsen indebærer aktive og involverende processer eller tiltag, som tager afsæt i læringsmiljøet og barnets status, med en løbende progression i dets læreproces sprogligt og kognitiv. Faciliteringen af indsatsen forventes at tage udgangspunkt i tre kendte bærende principper:. At indsatsen er ressourceorienteret.. At indsatsen sikrer, at alle medarbejdere lærer noget i perioden.. At indsatsen sikrer, at opkvalificeringen tilhører hele organisationen, og ikke kun medarbejdere der deltager på temadagene. Midtvejs i aftaleperioden vil der blive foretaget en foreløbig formativ evaluering, som kan være med til at skabe nødvendige justeringer for den sidste halvdel af perioden.\n4 . Aftalemål Mål Overordnet mål: At børnene får styrket deres sproglige og kognitive læring i en progression fra de starter i dagtilbud ind i indskolingen Delmål: At dagtilbud og skole sammen formulerer mål for den strukturelle og processuelle kvalitet. Delmål: At forældrene involveres i børnenes sproglige og kognitive læreprocesser Indsats. Der udarbejdes en opgave og ansvarsbeskrivelse af, hvordan indsatsen understøttes på de forskellige niveauer i organisationen (se bilag ). Der udarbejdes henholdsvis mål i forhold til den strukturelle og mål i forhold til den processuelle kvalitet i læringsmiljøet omkring barnet. Dette foregår i et tæt samarbejde mellem dagtilbud og skole.. Der arbejdes med the exellencemodellen som opfølgning på arbejdet med barnets sproglige og kognitive læring (se bilag ) 4. Der arbejdes konkret med at involvere forældrenes ansvar og opgaver i barnets læreprocesser (se punkt ovenfor).strukturel kvalitet Fysisk indretning og materialer Materialer og deres placering (fx Bøger, spil, materialer) Indretning. Er der et læsehjørne? Er der stille områder, hvor børnene kan trække sig tilbage? Er der plads til bevægelse?.proces-kvalitet Beskriver interaktionen mellem pædagoger, børn og materialer. F.eks.: Hvad gør pædagogen, når et barn er ked af det, ikke forstår et spørgsmål, osv. 4\n5 Bilag Aktør Opgave Ansvar Dagtilbudsleder Skoleleder Pædagogisk leder Indskolings/SFO leder Pædagog/børnehaveklasseleder Medhjælper Forældre Bilag Mål for læringsmiljøet mål for henholdsvis strukturel og processuel kvalitet Der arbejdes slet ikke med målet Der arbejdes i mindre grad med målet Der arbejdes tilfredsstillende med målet Der arbejdes i høj grad med målet 5


UU Sydfyn: ”Sydfynsmodellen” | Børne– og Undervisningsministeriet\nUU Sydfyn: ”Sydfynsmodellen”\nFagligt aktørsamarbejde, fremskudt vejledning og forældreinvolvering styrker uddannelsesparathed hos Vestegnens unge.\nBrobygningsforløb kan være en virkningsfuld metode til at give unge et indblik i forskellige uddannelsesmuligheder og på den måde understøtte deres evne til at foretage et kvalificeret uddannelsesvalg.\nSydfyns uddannelsesvejledningscenter oplever dog, at det er svært at motivere eleverne til de obligatoriske brobygningsforløb i 9. klasse. Vejledningscentret ønsker derfor, i samarbejde med lokale skoler og ungdomsuddannelser, at udvikle og afprøve en alternativ tilgang til brobygningen.\nLokal projektejer: UU Sydfyn\nMålgruppe: Ikke-uddannelsesparate elever i 9. klasse\nCentrale samarbejdspartnere: Skoler og ungdomsuddannelser i Langeland Kommune\nVejledningsfagligt perspektiv: Milife-konceptet\nBrobygningsforløbene i 9. klasse giver ikke-uddannelsesparate unge mulighed for at besøge og afprøve en ungdomsuddannelse. Formålet er at give eleverne indtryk af, hvordan det er at gå på forskellige uddannelser.\nIndsatsen ’Sydfynsmodellen’ skal forbedre brobygningsforløbene, så eleverne oplever dem som meningsfulde og udbytterige. Målet er at klæde de unge på til at kunne træffe et kvalificeret uddannelsesvalg samt at understøtte deres faglige, personlige og sociale udvikling, så de bliver klar til at påbegynde og gennemføre en ungdomsuddannelse.\nSlut med stigmatisering\nIndsatsen har særligt fokus på at mindske den stigmatiseringsfølelse, de ikke-uddannelsesparate elever kan opleve ved at skulle udtages fra undervisningen for at deltage i særlige forløb, såsom brobygningsforløbet. Målet er at tilrettelægge forløbene på en måde, så de unge i stedet oplever brobygningen som et attraktivt tilbud, der kan give dem inspiration og gøre dem klogere på sig selv og deres fremtidsmuligheder.\nPizza og dialog\nFor at tilrettelægge forløbene så de bedst muligt matcher de unges ønsker og behov vil UU Sydfyn involvere de unge i selve udviklingsarbejdet. Det vil de gøre gennem ’pizzamøder’, hvor de unge i en uformel ramme får mulighed for at komme til orde og give deres perspektiver på, hvad de har brug for i forhold til at vælge den rigtige ungdomsuddannelse og blive klar til at begynde på den.\nRedskaber til at skabe refleksion og øget selvværd\nEn central del af indsatsen går på at opkvalificere UU-vejledere og lærere i det såkaldte ’Milife’-koncept. Konceptet indeholder redskaber til at styrke de unges personlige og sociale kompetencer og bygger på den forestilling, at de unges læring bedst stimuleres, når de unge oplever en høj grad af involvering, har en stærk selvværdsfølelse, indgår i støttende relationer og befinder sig i læringsmiljøer, der er udfordrende, engagerende og meningsfulde.\nKompetenceløftet skal sikre, at både lærere og vejledere bliver bedre til at udfordre de unge i deres forestillinger om uddannelse og job, så deres uddannelsesvalg træffes på et oplyst og reflekteret grundlag.\nSamarbejdet mellem BFAU og UU Sydfyn er en del af Indsats 1 - Lokale udviklingsinitiativer, som hører under BFAU’s vejledningsindsats (2015-2018).


Hvordan åbner Jeg Filen TIVO? Filendelsen .TIVO - File Extension .TIVO\nHvordan åbner jeg filen TIVO?\nGrundlægende informationer om filen TIVO\nFilen TIVO er en af filer af kategori Videofiler. Dens fulde navn er TiVo Video File. Filformatet TIVO blev skabt af TiVo. Hvis du har ankommet til os, søger du sandsynligvis på programmer, der vil hjælpe Dig at arbejde med netop filendelsen. I den yderligere del af siden vil du finde en liste over programmer, der understøtter filen TIVO, sorteret efter styresystemer. Hvis oplysninger om konvertering af filen TIVO befinder sig i vores database, vil du helt sikkert finde dem her.\nTags: Endelsen TIVO, hvordan åbner jeg filen TIVO, hvordan konverterer jeg filen TIVO, åbning af filen TIVO\nProgrammer, der understøtter filen TIVO\nVi håber, vi har hjulpet dig med at løse problemet med filen TIVO. Hvis du ikke ved, hvor du kan hente en app fra vores liste, klik på linket (som er programmets navn) - du vil finde der flere oplysninger om stedet, hvorfra kan du hente den sikre installation version af den nødvendig app.\nHvordan åbner jeg en fil med endelsen TIVO?\nHvad er endelsen af filformatet TIVO?\nHvilke programmer understøtter filen TIVO?\nHvis efter gennemgang af materialerne på denne side, har du stadig ikke modtaget et tilfredsstillende svar på nogen af de spørgsmål, der præsenteres ovenfor, betyder det, at de oplysninger, der præsenteres her om filen TIVO er ikke fuldstændige. Kontakt os ved brug af kontakt formular og skriv, hvilke oplysninger har du ikke fundet.\nGrunde til at beslutte, at du ikke kan åbne filen TIVO kan være mere (bortset fra manglen på den installerede relevante app).\nFor det første - filen TIVO kan være forkert forbundet (tilknyttet) med den installerede app til dens håndtering. I dette tilfælde skal du selv ændre dette link. For at gøre dette, skal du højreklikke på filen TIVO, som du vil redigere, klik på optionen "Åbn med" og derefter vælg fra listen programmet, som du har installeret. Efter en sådan udført handling, skal problemer med at åbne filen TIVO skal forsvinde for altid.\nFor det andet - kan filen, som du vil åbne, simpelthen være beskadiget. Så den bedste løsning vil være at finde dens nye version eller at hente den igen fra den samme kilde som før (måske download af filen TIVO på en eller anden grund i den foregående session er ikke afsluttet og kan ikke korrekt åbnes).\nHvis du har yderligere oplysninger om filendelsen TIVO, vil vi være taknemmelige, hvis du deler dem med brugerne af vores service. Brug formularen placeres her og sende os dine oplysninger, der bekymrer filen TIVO.


Beckhams Kabbala-tilhængere - Kendte.dk\nDavid Beckham har under EM-kampene i Portugal afsløret, at han er tilhænger af Kabbala-religionen. Her har han nemlig båret det røde armbånd, der symboliserer medlemskab af trosretningen. Victoria har også bekendt sig til Kabbala og er blevet set på tribunen ved fodboldkampene med armbåndet på.\nForfatterne afslører: Sådan bliver den nye sæson Forfatterne afslører: Sådan bliver den nye sæson\nDen jødiske trosretning er blevet utroligt populær hos de kendte. Ud over Beckham-parret, så bekender både Madonna, Guy Ritchie, Demi Moore, Ashton Kutcher, Britney Spears, Mick Jagger, Gwyneth Paltrow og Courtney Love sig også til religionen.\nMadonna var den første af dem, der blev omvendt til Kabbala-troen. Hun har for nyligt afsløret, at hun vil ændre sit navn til Esther, for at få et jødisk navn. Britney Spears har fået en Kabbala-tatovering og Guy Ritchie er ved at lave en film om Kabbala-religionen.


Politiet i Stockholm fortiede hundredvis af seksuelle overgreb, fordi de blev begået af unge, afghanske mænd, og fordi politiet ikke ville »gøre Sverigedemokraterna en tjeneste«. Nu efterforskes lignende episoder, som skal have fundet sted nytårsaften i Malmø og Kalmar.\nGustav Adolfs Torv fyldt med?festivalgængere ved?Stockholms Kultur Festival?i 2014. Foto: Emma Svensson Fold sammen\nOvergrebene i Køln nytårsaften bliver ved med at skabe overskrifter, som flere detaljer kommer frem. Nu giver overgrebene også anledning til afsløringer i Sverige, hvor det viser sig, at politiet har dækket over lignende episoder ved en musikfestival to år i træk.\nI både 2014 og 2015 blev der begået adskillige overgreb på unge kvinder til den offentlige musikfestival »We Are Sthlm« i Stockholm. Men overgrebene blev fortiet af politiet og er først blevet kendt, efter den svenske avis Dagens Nyheter er kommet i besiddelse af politiets interne rapporter. De viser, at politiet kendte til mindst 150 grove overgreb på piger helt ned til 11 år, men at de valgte at fortie det.\nFjernet fra politirapport\nI de interne rapporter står der ifølge Dagens Nyheter, at »flere piger blandt publikum blev generet af drenge, som antastede dem seksuelt«. Men i politirapporten, som blev offentliggjort senere, står der, at der var »forholdsvist få lovovertrædelser med tanke på antallet af deltagere ved arrangementet«.\nEn 15-årig, svensk pige med dæknavnet Anna fortalte mandag til Dagens Nyheter, hvordan hun og nogle veninder blev omringet og befamlet af en gruppe afghanske drenge til en koncert på festivalen i sommer.\n»Vi blev omringet, og en af mine veninder mistede balancen og faldt ned på jorden. De kastede sig over hende og var ligeglade med at hun sagde nej, og at hun havde en kæreste,« siger pigen, som ønsker at være anonym.\nIfølge de lækkede rapporter var overgrebene så voldsomme og omfattende, at politiet på et tidspunkt overvejede at kønsopdele publikum.\nVil ikke gøre højrefløjen en tjeneste\nPeter Ågren, som er politichef i Södermalm i Stockholm og stod i spidsen for betjentene på festivalen i sommer, forklarer, at de valgte at hemmeligholde episoden, fordi gerningsmændene var uledsagede, mindreårige asylansøgere og flygtninge fra Afghanistan.\n»Det her er et ømt punkt. Nogle gange tør vi ikke sige tingene, som de er, fordi vi tror, det vil være at gøre Sverigedemokraterna en tjeneste,« siger politichefen til den svenske avis Expressen.\nUdtalelsen skaber stor røre i Sverige, fordi kritikere mener, at politiet arbejder efter en politisk agenda. Varg Gyllander, kommunikationschef hos Stockholms politi, mener dog, at Ågrens udtalelser må stå for egen regning.\n»At enkelte politifolk udtrykker sig, som Ågren har gjort, er ikke noget, som politimyndigheden bakker op om. Vi er objektive og tager ingen politiske hensyn. Men det er klart, at politifolkene bekymrer sig som alle andre i disse tider med ophedede diskussioner om indvandring. Derfor er det måske naturligt, at man giver udtryk for sådan nogle tanker,« siger han til Berlingske.\nPolitiet har sat gang i en større intern udredning, men der vil ikke blive talt mere om gerningsmændenes etnicitet, siger Varg Gyllander:\n»Generelt er det sådan, at svensk politi aldrig kommenterer eller oplyser personers etniske oprindelse ved en forbrydelse. Vi burde have talt om, at det (overgrebene på musikfestivalen, red.) skete, og i hvilket omfang politiet kendte til det, men vi skulle ikke, og vi kommer ikke til at tale om det i etniske termer.«\nFlere overgreb nytårsaften\nDen svenske statsminister, Stefan Löfven, udtrykker mandag sin vrede over overgrebene og politiets fortielse på et pressemøde i Riksdagen.\n»Jeg føler en meget stærk vrede over, at unge kvinder ikke skal kunne være til en musikfestival uden at blive krænket, seksuelt trakasseret og angrebet. Det her er et meget stort problem for ofrene og for hele vores land. Vi skal ikke rykke os en tomme, og vi skal ikke vende den anden kind til,« siger Löfven.\nSamtidig vokser historien om yderligere to hændelser, som skal have fundet sted nytårsaften i Malmø og Kalmar. Her skal adskillige kvinder også være blevet krænket seksuelt af mænd med indvandrerbaggrund, og heller ikke her har politiet været åbne om det.\nAvisen Kvällsposten har fået adgang til en rapport, hvor politiet blandt andet skriver, at flere hundrede afghanske drenge drev rundt omkring i byen og gik målrettet efter berusede kvinder, som de omringede, befamlede og generede.\nPressemedarbejder hos Malmø politi, Lars Förstell, siger til Expressen, at de undersøger sagen, men at de ikke har fået anmeldelser fra de kvinder, som blev overfaldet.\nIS-hadende asylansøger mistænkt for terrorplaner mod Stockholm


500ml Bremserens på spraydåse\nAll categories Biler - - Nitro - - - - Offroad - - - - Onroad - - El - - - - Offroad - - - - Onroad - - Benzin - - - - Offroad - - - - Onroad Motor - - Nitro - - - - .18 (2,5cc) - - - - .21 (3,5cc) - - - - .25 (4,1cc) - - - - .28 (4,6cc) - - - - Udstødning - - - - Kobling - - - - Reservedele - - - - Gløderør - - - - Nitroslange og filter - - - - Luftfilter - - - - Motor lejer - - Benzin - - - - Motor - - - - Udstødning - - - - Reservedele - - EL - - - - 1/10 - - - - 1/8 - - - - 1/5 - - - - Ledning / kabler - - - - Program kort - - - - ESC Droner - - Indendørs - - Udendørs - - Reservedele RC Elektronik - - Opladning - - - - Lader - - - - Strømforsyning - - - - Tilbehør - - Batteri - - - - 7,4V LiPO - - - - 11,1V LiPO - - - - 14,8V LiPO - - - - 6,6V LIFE - - - - Sender/Modtager - - - - Stik og ledning - - Servo - - - - Low Profile - - - - Standard - - - - Mini - - - - Jumbo - - - - Tilbehør - - Radiogrej - - - - Fjernstyring - - - - Modtager - - Lys - - Headset Reservedele - - Serpent - - - - SRX8 - - - - SRX8E - - - - SRX8T - - - - SRX8GT - - - - S811 serien - - - - S120 - - - - F110 - - - - S411 - - - - Projekt 4X - - - - SRX2 - - - - SRX4 - - - - SDX4 - - MCD Racing - - - - RR4 - - - - RR5 - - Agama - - - - A8Evo - - - - A8T - - Ansmann - - - - Virus / Terrier - - - - Vapor / Kryptonite - - - - Hogzilla - - - - X8 - - - - 1/10 EL biler - - Atech - - CEN - - Helion - - - - Animus TR / SCT - - Hong Nor - - - - X1 - - - - X3 - - - - X2 - - - - Ultra - - GV Models - - - - Hunter - - - - Leopard - - - - Mammoth - - - - Diverse GVM - - Xray - - Diverse Biler - - Shims og skiver - - Skruer og Møtrikker - - Karosseri - - Starter box - - Kuglelejer - - Pinion gear - - Spur gear - - Dæk og fælge - - - - 1/8 - - - - 1/5 - - - - 1/10 - - - - Tilbehør Pit grej - - Værktøj - - - - Arrowmax Purple - - - - Arrowmax Honeycomb - - - - Arrowmax Black/Golden - - - - Løse spidser - - - - Arrowmax værktøjssæt - - - - Koblingsværktøj - - - - Body værktøj - - - - Power tips - - Olie - - - - Støddæmper olie - - - - Diff olie - - - - Luftfilter olie - - Nitro tilbehør - - Loddekolbe + Tilbehør - - Lim og tape - - Rengøring - - Setup grej - - Tasker - - Opbevaring - - Starterboks - - Maling - - Fedt Merchandise - - Serpent - - Novarossi - - Gens Ace - - Robitronic - - Xceed Brændstof Restsalg\nMuc-Off nano tech er super moderne rengørings middel der gør rengøring af din RC bil meget nemmere.\nSpray på og lad virke i 3-5min, brug evt. en børste de steder hvor der er meget skidt og skyl efter,\npas dog på ikke at få vand i elektronik og andre steder hvor det kan gøre ...\nCleaning Gum (140g)\nHelt fantastisk cleaning gum som når ind i de små kroge.\nKan bruges flere gange, absorbere tilmeld olie og fedt.\nSuper rense bøtte med si.\nhelt fantastisk når man renser lejer eller differ\nPipe protect 400ml\nBeskyttelse til udstødning som forhindre fastbrændt skidt. Gør udstødning nemmere at rengøre.\nSpray et lag på din nye udstødning, og hver gang du har rengjort den så forbliver den som ny utroligt længe\nMuc-Off Silicon Shine Protective Spray\nSilikone spray der efterlader du stumper flotte og fabriks nye.\nSprayen hjælper også til mod i ophæng og reducere at skidt og møg hænger fast på de behandlede områder.


Ressourcerum - Almen Studieforberedelse (AT)\nHF fagpakker 2018 og 2019\nBilledgalleri 2017 - 2018\nPrøver og eksamen årgang 2015 og 2016\nPrøver og eksamen årgang 2017 og 2018\nKONTAKT - Her finder du informationer om Hjørring Gymnasium STX & HF's administration og ledelse samt andre medarbejdergrupper. Telefon: 98 92 24 33\nFødselsdag og arrangementer\nStudieretninger for årgangene 2013 til 2016\nHer kan du læse nærmere omkring de mange forskellige studieretninger, som Hjørring Gymnasium og HF-Kursus udbyder sommer 2013, 2014, 2015 og 2016. Studieretningerne er opdelt i fire hovedområder: Naturvidenskab, kunstnerisk, samfundsvidenskab og sproglig.\nKlik på billede for at se studieretninger inde for hovedområdet.\nHvis du brænder for at forstå naturen og den fysiske verden, vi lever i, er de naturvidenskabelige studieretninger et godt valg. Her arbejder vi med de love, modeller, teorier og eksperimenter, som man kan måle, veje og beskrive naturen ved.\nVi giver dig muligheden for at fordybe dig i musikken. Du skal både spille og synge, du skal være musisk kreativ og du skal beskæftige dig med teori og analyse. I studieretningen spiller musikken sammen med engelsk og matematik, så du får en god faglig baggrund.\nDu læser avis. Du følger med i, hvad der sker i samfundet. Du vil gerne vide mere om politik, erhvervsliv, samfund og økonomi. Du vil lære, hvordan mennesket opbygger og handler i samfundet og du vil forholde dig kritisk til det. Så er de samfundsfaglige studieretninger, du skal vælge.\n- er til dig, der har lyst til at arbejde intensivt med sprog, kommunikation og kultur. I de sproglige/humanistiske fag er mennesket det centrale. Her beskæftiger vi os med hvordan mennesket taler, tænker, handler, føler og skaber, og hvordan vi som mennesker præger den virkelighed og det samfund, vi er en del af.


Søren Huss - Danmark - skagenfestival.dk\nSøren Huss - Danmark\nSort Og Hvid Til Evig Tid\nI 2002 bragede Søren Huss og bandet Saybia ind på de danske hitlister og markerede sig lynhurtigt som et af tidens største popbands. Siden 2010 har frontfiguren Søren Huss udgivet 4 album i eget navn, senest i 2019, hvor han udgav “Sort og hvid til evig tid”.\nPolitikens anmelder Simon Lund skriver bl.a. om albummet:\n"Huss filosoferer over det store i det små. Det fortsætter han med på sit fjerde soloalbum, Sort og hvid til evig tid, hvor han læner sin ru stemme ind over klaverets molakkorder og indfanger konkrete detaljer som en efterladt og glemt kaktus i vindueskarmen eller en bunke af madpakkernes stanniol og cellofan, der gemmer på en »knap så spændstig skygge af Peter Pan«."\nJan Opstrup PoulsenS Anmeldelse i Gaffa: ”Det er som om, at det for alvor falder i hak for Søren Huss på hans fjerde soloalbum. Sanguniverset åbner døre på klem, hvor lyset trods alt kan komme til undsætning, samtidig med at eksistensen stadig er i spil. For Sort og hvid til evig tid handler i bund og grund om at turde indtage livet i alle dets afskygninger. Og her fremstår Søren Huss som en både klog og kærlig guide.”\nSøren Huss’ medvirken i TV programmet Toppen af Poppen og hans omfattende og hit-spækkede katalog, har placeret ham blandt landets mest eftertragtede artister.\nSøren Huss: Sang, guitar og sangskrivning.\nLørdag 22.30, SKF