REDEGØRELSE. om kommuners engagement i professionel fodbold. Kapitel 1. Indledning. INDENRIGSMINISTERIET Dato: 17. september PDF\nDownload "REDEGØRELSE. om kommuners engagement i professionel fodbold. Kapitel 1. Indledning. INDENRIGSMINISTERIET Dato: 17. september 2001"\n1 INDENRIGSMINISTERIET Dato: 17. september 2001 Kontor: 2. kommunekontor J. nr.: 2000/ REDEGØRELSE om kommuners engagement i professionel fodbold Kapitel 1 Indledning Denne redegørelse omhandler kommuners engagement i professionel fodbold. Baggrunden for redegørelsen er, at indenrigsministeren i to samråd henholdsvis den 2. marts og 14. december 2000 har drøftet dette spørgsmål med Folketingets Kommunaludvalg, og at Kommunaludvalget i forlængelse af det første samråd stillede nogle spørgsmål til indenrigsministeren om kommuners engagement i professionel fodbold. Indenrigsministeren besluttede på den baggrund, at Indenrigsministeriet skulle udarbejde nærværende redegørelse, der både beskriver den relevante lovgivning på området samt kommunernes faktiske engagement i professionel fodbold. Der er i redegørelsens kapitel 2 givet en beskrivelse af den relevante lovgivning vedrørende kommuners engagement i professionel fodbold. Kapitlet indeholder en generel beskrivelse af dels de uskrevne regler på området kommunalfuldmagtsreglerne dels den skrevne lovgivning (herunder konkurrencelovgivningen), som kan have betydning for kommuners engagement i professionel fodbold. I kapitel 3 redegøres for de oplysninger om faktisk engagement i professionel fodbold, som Indenrigsministeriet gennem tilsynsrådene har modtaget fra de pågældende kommuner. Kapitlet indledes med en kort sammenfatning af de indkomne oplysninger. I kapitel 4 behandles nogle af de tvivlsspørgsmål, som på baggrund af oplysningerne i kapitel 3 typisk synes at opstå i kommunerne i forbindelse med kommunernes engagement i professionel fodbold. I kapitel 5 redegøres for de initiativer, der er sat i gang med henblik på at tilvejebringe et bedre grundlag for at vurdere rammerne for kommuners engagement i professionel fodbold.\n2 Kapitel Den gældende lovgivning vedrørende kommuners engagement i professionel fodbold Spørgsmålet om, hvorvidt en kommune overhovedet må være engageret i professionel fodbold, er ikke reguleret i den skrevne lovgivning og skal derfor vurderes ud fra de almindelige kommunalretlige grundsætninger om kommuners opgavevaretagelse (de såkaldte kommunalfuldmagtsregler), jf. herom nedenfor i kapitel 2.1. De nærmere vilkår for kommuners engagement i professionel fodbold er bl.a. reguleret af EF-traktatens konkurrenceregler og 6 og 11 i konkurrenceloven. Disse retsregler, der fastsætter supplerende krav i forhold til kommunalfuldmagtsreglerne, behandles nedenfor i kapitel 2.2 og 2.3. De kommunale tilsynsmyndigheders kompetence behandles nedenfor i kapitel 2.4. I kapitel 2.5 beskrives tilsynsmyndighedernes reaktionsmuligheder. Kapitel 2.6 indeholder en opsummering af den gældende lovgivning vedrørende kommuners engagement i professionel fodbold. Det tilføjes, at folkeoplysningsloven indeholder regler om kommunal støtte til folkeoplysende virksomhed, herunder amatøridræt. Endvidere fremgår det af lov om eliteidrættens fremme (den såkaldte Team Danmark-lov), at Team Danmark blandt andet har til opgave at forbedre udnyttelse og udformning af faciliteter i samarbejde med kommuner og amtskommuner samt yde individuel økonomisk statsfinansieret støtte til eliteidrætsudøvere. De nævnte love indeholder ikke hjemmel til kommunal støtte til professionel idræt og behandles derfor ikke nærmere i nærværende redegørelse. 2.1 Kommunalfuldmagtsreglerne Kommuners opgavevaretagelse er i vidt omfang reguleret i den skrevne lovgivning. Såfremt et område ikke er reguleret i den skrevne lovgivning, finder de almindelige kommunalretlige grundsætninger om kommuners opgavevaretagelse (de såkaldte kommunalfuldmagtsregler) anvendelse. Grundlaget for kommuners mulighed for at varetage opgaver med hjemmel i kommunalfuldmagtsreglerne er kommunernes selvstændige budget og beskatningskompetence. Det er i de kommunale tilsynsmyndigheders praksis og i den juridiske litteratur antaget, at en kommunes adgang til efter kommunalfuldmagtsreglerne at gennemføre foranstaltninger blandt andet er afgrænset af, hvad der traditionelt er betegnet som et almennyttekriterium. Almennyttekriteriet indebærer, at en kommune som udgangspunkt kun kan gennemføre foranstaltninger, som har sammenhæng med det kommunale fællesskabs behov, og som kommer alle kommunens borgere eller en sagligt afgrænset kreds af kommunens borgere, f.eks. unge eller ældre, til gode.\n3 - 3 - Dette udgangspunkt indebærer, at en kommune normalt ikke kan gennemføre foranstaltninger, der udelukkende eller i det væsentligste er begrundet i varetagelse af individuelle interesser hos enkeltpersoner eller enkeltvirksomheder. Det er endvidere antaget, at en kommune ikke uden lovhjemmel kan tildele ydelser til enkeltpersoner, der er afgrænset efter økonomiske eller andre sociale kriterier. En kommune må endvidere som udgangspunkt ikke uden lovhjemmel drive erhvervsvirksomhed. En kommune må derfor ikke opføre en ejendom eller et anlæg med henblik på at stille det til rådighed for eller overdrage det til erhvervsvirksomheder, medmindre kommunen derved har til formål at varetage en opgave, som kommunen lovligt kan varetage. En kommune har derimod mulighed for at opføre en ejendom eller et anlæg til eget brug. Et kerneområde for kommuners varetagelse af opgaver efter kommunalfuldmagtsreglerne er kommunens tilbud af fritidsaktiviteter for befolkningen inden for blandt andet idrætsområdet. En kommune kan i den forbindelse selv stå for idrætsaktiviteterne, ligesom den kan yde støtte til en sportsklub, som giver borgere adgang til at udøve idrætsaktiviteter. Kommunen kan endvidere vælge at købe denne form for ydelser af en sportsklub, f.eks. ved, at der indgås aftale om, at sportsklubben mod vederlag stiller trænere og idrætsfaciliteter til rådighed for kommunens borgere eller grupper heraf. Under hensyn til, at en kommune som ovenfor nævnt ikke efter kommunalfuldmagtsreglerne må drive erhvervsvirksomhed eller yde økonomisk støtte til erhvervsvirksomheder, kan en kommune hverken selv drive eller yde støtte til en sportsklub, som har til formål at opnå fortjeneste, herunder en professionel fodboldklub. Efter kommunalfuldmagtsreglerne er det anset for lovligt, at en kommune tilvejebringer, udvider og driver sportsanlæg med henblik på at medvirke til at fremme idrætten og tilgodese almenhedens interesse i at kunne overvære sportsligt underholdende sportskampe. Endvidere kan en kommunes opførelse af et sportsanlæg have et turismefremmende formål. En kommune vil således med hjemmel i kommunalfuldmagtsreglerne kunne tilvejebringe eller udvide samt drive et fodboldstadion og stille anlægget til rådighed for professionelle fodboldklubber med henblik på at medvirke til at fremme idrætten og tilgodese almenhedens interesse i at kunne overvære sportsligt underholdende fodboldkampe. Det er dog en betingelse, at kommunens aftaler med den professionelle fodboldklub indgås på markedsvilkår, idet en kommune som nævnt ikke uden lovhjemmel må yde økonomisk støtte til virksomheder, der drives med henblik på at opnå fortjeneste. En kommune vil herudover kunne indgå andre samarbejdsaftaler med en professionel fodboldklub med henblik på at fremme idrætten og tilgodese almenhedens interesse i at kunne overvære sportsligt underholdende fodboldkampe. Kommunen kan f.eks. indgå aftaler med den professionelle fodboldklub, der lejer kommunens stadion, om, at klubben får ret til at sælge mad og drikkevarer på stadion. På tilsvarende måde kan en kommune lovligt indgå aftaler med en professionel fodboldklub om salg af reklameplads på stadion. Også i denne sammenhæng skal samarbejdsaftalerne indgås på markedsvilkår.\n4 EF-traktatens regler om statsstøtte De nævnte principper for kommuners adgang til at støtte fodboldklubber efter kommunalfuldmagtsreglerne suppleres af statsstøttereglerne i EF-traktatens artikler 87 og 88. EF-traktatens art. 87, stk. 1, har følgende ordlyd: Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statslige midler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje samhandelsvilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Bestemmelsen i Traktatens artikel 87 omfatter også midler ydet af kommuner, og bestemmelsen fastlægger således yderligere krav til støttens lovlighed, som kommunerne skal overholde ved siden af kommunalfuldmagtsreglerne. Der foreligger hverken fra Europa-Kommissionens eller EF-domstolens side praksis, der belyser spørgsmålet om anvendelsen af EF-traktatens statsstøtteregler på sportsområdet. Det ligger imidlertid fast, at støttebegrebet i Traktatens artikel 87 i praksis afgrænses meget bredt. Støttebegrebet er således ikke begrænset til kun at omfatte direkte tilskud. For så vidt angår kommuners engagement i professionel fodbold er det derfor ikke kun direkte tilskud til de professionelle fodboldklubber, som vil være omfattet af traktatens støttebegreb. Også andre foranstaltninger, som f.eks. afståelse eller udlejning/udlån af kommunale ejendomme eller faciliteter på fordelagtige vilkår eller investeringer i professionelle fodboldklubber, som ikke sker på markedsvilkår, vil kunne være omfattet af støttebegrebet. I vurderingen af, om der ydes støtte, indgår bl.a. en vurdering af, om der ageres på markedsvilkår. For så vidt angår kommuners engagement i professionel fodbold skal det derfor vurderes, om en given kommune agerer på samme vilkår som en privat investor i forhold til den professionelle fodboldklub og f.eks. kræver samme leje af ejendomme eller andre faciliteter, som en privat investor ville have gjort. Formålet med støtten har ikke i sig selv betydning i vurderingen af, om der er tale om støtte efter EF-traktatens art. 87, stk. 1. Støttebegrebet er objektivt, og formålet med støtten har alene betydning for, om Kommissionen kan forventes at godkende støtten som forenelig med fællesskabsretten. Betingelsen om, at støtten skal begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, indeholder reelt to kriterier. For det første skal der være tale om, at støtten begunstiger en virksomhed. Virksomhedsbegrebet fortolkes bredt og må antages at omfatte professionelle fodboldklubber.\n5 - 5 - For det andet skal der være tale om, at støtten kun begunstiger visse virksomheder eller visse produktioner. Det vil sige, at støtten skal være selektiv. Selektivitetskravet er opfyldt, når kun udvalgte virksomheder f.eks. en professionel fodboldklub begunstiges. Det indebærer, at der næppe vil være tale om støtte efter Traktatens art. 87, stk. 1, hvis en kommune etablerer infrastruktur til idrætsudøvelse f.eks. i form af et stadion og stiller dette til rådighed for alle (herunder for udenbys klubber) på lige vilkår og på en måde, der ikke indebærer en fordel for en eller flere professionelle fodboldklubber. Derimod vil der kunne være tale om statsstøtte, såfremt kommunen til underpris overdrager et stadion til en professionel fodboldklub eller på særligt gunstige vilkår lader den professionelle fodboldklub varetage driften af det pågældende stadion. Det gælder, uanset om det samtidig pålægges den professionelle fodboldklub at stille stadionfaciliteterne til rådighed for amatøridrætsaktiviteter. Når der er tale om selektiv støtte, anses betingelsen om, at støtten skal forvride eller true med at forvride konkurrencen i praksis relativt let opfyldt. Støtte til en professionel fodboldklub må således formodes at påvirke konkurrencen. Henset til områdets karakter må det endvidere antages, at støtte, der overstiger den nedenfor nævnte de minimis-regel afhængigt af den enkelte klubs konkrete forhold vil kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Statsstøtte, der er omfattet af Traktatens art. 87, stk. 1, skal anmeldes til og godkendes af Kommissionen, inden den sættes i værk, jf. Traktatens art. 88, stk. 3. Der er dog enkelte undtagelser fra denne regel. Af særlig betydning er i denne sammenhæng den såkaldte de minimis regel, der indebærer, at en enkelt virksomhed over 3 år kan modtage op til EURO (cirka ,- kr.) i samlet støtte uden Kommissionens forudgående godkendelse. Anmeldelse af støtte til Kommissionen efter Traktatens artikel 88 foretages efter fast praksis af medlemsstaterne. Regeringen har ikke anmeldt støtte til en fodboldklub til Kommissionen. Indenrigsministeriet er endvidere ikke bekendt med, at en eller flere kommuner skulle have anmeldt støtte til en fodboldklub direkte til Kommissionen. Det tilføjes, at også konkurrenceloven (lovbekendtgørelse nr. 687 af 12. juli 2000) indeholder en bestemmelse om statsstøtte, herunder midler ydet af kommuner, jf. lovens 11 a. Den nævnte bestemmelse regulerer imidlertid alene tilfælde, hvor den pågældende støtte ikke er lovlig i henhold til offentlig regulering, herunder kommunalfuldmagtsreglerne. I modsætning til statsstøttereglerne i EF-traktatens artikel 87 indfører konkurrencelovens 11 a således ingen supplerende krav til støttens lovlighed i forhold til kommunalfuldmagtsreglerne og de skrevne tilskudsregler. Bestemmelsen i 11 a behandles nærmere nedenfor under kapitel\n6 Konkurrencereglernes forbud mod konkurrenceforvridende markedsadfærd Aftaler mv. mellem virksomheder og institutioner, som omfatter økonomiske aktiviteter, herunder sportsaktiviteter, skal overholde reglerne i konkurrenceloven og de tilsvarende regler i EF-traktaten. Det gælder også aftaler, hvor kommuner er aftalepart. Konkurrencereglernes forbud mod konkurrenceforvridende markedsadfærd fastsætter således yderligere krav til støttens lovlighed, som kommunerne skal overholde ved siden af kommunalfuldmagtsreglerne. Konkurrencelovens formål er at fremme en effektiv samfundsmæssig ressourceanvendelse gennem virksom konkurrence, jf. lovens 1. Loven omfatter enhver form for erhvervsvirksomhed samt støtte ved hjælp af offentlige midler til erhvervsvirksomhed, jf. 2. Erhvervsvirksomhed skal i den forbindelse forstås bredt. Det har således som udgangspunkt ikke betydning, under hvilken form den pågældende virksomhed udøves. Kommuners og sportsklubbers erhvervsvirksomhed vil således være omfattet af lovens regler. Konkurrenceloven gælder dog ikke, hvis konkurrencebegrænsningen er nødvendig for, at en kommune kan opfylde de opgaver, den er pålagt i henhold til lovgivningen, jf. 2, stk. 2. Den omfatter heller ikke løn- og arbejdsforhold. Konkurrenceloven bygger på et forbudsprincip, således at konkurrencebegrænsende aftaler og misbrug af en dominerende stilling er forbudt, jf. 6 og 11. Efter lovens 6 må virksomheder mv. ikke indgå aftaler, der begrænser konkurrencen. Det vil eksempelvis være forbudt, hvis en kommune, der driver virksomhed med udleje af sportsfaciliteter, indgår aftale med andre udbydere af sådanne aktiviteter, f.eks. andre kommuner, om priser eller markedsdeling. Det kan også være forbudt at indgå aftaler om udnyttelsen af et lokalt områdes idrætsanlæg, der forskelsbehandler områdets virksomheder på en måde, der har betydning for deres konkurrencemuligheder. Efter lovens 11 er det tillige forbudt at misbruge en dominerende stilling. Et misbrug vil eksempelvis kunne foreligge, hvis en kommune som eneudbyder af idrætsfaciliteter i sit område stiller ulige betingelser for anvendelsen af anlæggene over for brugere, der derved stilles ringere i konkurrencen på markedet. EF-traktatens konkurrenceregler der nøje svarer til reglerne i den danske konkurrencelov omfatter også danske virksomheder, institutioner og kommuner, såfremt deres aftaler eller adfærd har virkning på handlen mellem medlemsstaterne. Efter EF-traktatens artikel 81 er det således forbudt for virksomheder og sammenslutninger af virksomheder at indgå aftaler mv., der kan påvirke handlen mellem medlemsstater og medføre en konkurrencebegrænsning inden for Fællesmarkedet. Endvidere forbyder Traktatens artikel 82, at en eller flere virksomheder misbruger en dominerende stilling på Fællesmarkedet eller en væsentlig del heraf, hvis det kan påvirke samhandlen mellem medlemsstater. Om en aftale eller markedsadfærd i øvrigt påvirker handlen over grænserne, vil bero på en konkret vurdering. Der behøver ikke være nogen grænseoverskridende transaktioner indblandet. Det vil efter omstændighederne være tilstrækkeligt, at en aftale er egnet til at have samhandelspåvirkning, f.eks. således at den kan\n7 - 7 - gøre det sværere for udenlandske virksomheder at trænge ind på det nationale marked. 2.4 Det kommunale tilsyn De kommunale tilsynsmyndigheder de for hvert amt nedsatte tilsynsråd og Indenrigsministeriet har kompetence til at påse overholdelsen af lovgivning, der særligt gælder for offentlige myndigheder, herunder kommunerne, jf. 47 i lov om kommunernes styrelse (lovbekendtgørelse nr. 629 af 29. juni 2001). Tilsynsmyndighederne kan derimod ikke tage stilling til spørgsmål om kommuners overholdelse af lovgivning, der gælder både for offentlige myndigheder og private. Det almindelige kommunale tilsyn viger endvidere i det omfang, der er andre klagemyndigheder, der kan træffe afgørelse i den pågældende sag. De kommunale tilsynsmyndigheder har ikke kompetence til at påse spørgsmål vedrørende kommuners overholdelse af de ovenfor i kapitel 2.3 beskrevne bestemmelser i konkurrencelovens 6 og 11. Dette skyldes, at de to bestemmelser gælder både for offentlige myndigheder og private. De kommunale tilsynsmyndigheder skal således, hvis de modtager en henvendelse vedrørende en kommunes overholdelse af konkurrenceloven, videresende henvendelsen til konkurrencemyndighederne i overensstemmelse med forvaltningslovens 7, stk. 2, med henblik på konkurrencemyndighedernes behandling af de konkurrenceretlige spørgsmål. De kommunale tilsynsmyndigheder påser imidlertid, om en kommunal disposition har karakter af statsstøtte efter de ovenfor under kapitel 2.2 beskrevne regler i EF-traktatens artikler 87 og 88. Det hænger sammen med, at statsstøttereglerne alene retter sig til offentlige myndigheder (i bred forstand), og at konkurrencemyndighederne ikke efter konkurrenceloven har kompetence til at vurdere, om en given aktivitet omfattes af EF-traktatens statsstøtteregler. Herudover fører de kommunale tilsynsmyndigheder naturligvis også tilsyn med, om et kommunalt engagement i en fodboldklub er i overensstemmelse med de under kapitel 2.1 beskrevne kommunalfuldmagtsregler. I tilfælde, hvor det kommunalretlige spørgsmål om lovligheden af en kommunal beslutning indebærer, at tilsynsmyndigheden (også) skal tage stilling til spørgsmål af konkurrencemæssig karakter f.eks. om udlejning af et stadion sker på markedsmæssige vilkår kan den kommunale tilsynsmyndighed om nødvendigt indhente en vejledende udtalelse fra Konkurrencerådet til brug for tilsynsmyndighedens vurdering af det kommunalretlige spørgsmål. 2.5 Tilsynsmyndighedernes reaktionsmuligheder og 61 c i lov om kommunernes styrelse De kommunale tilsynsmyndigheder har følgende sanktionsmuligheder over for ulovligheder i kommunestyret: annullation, suspension, tvangsbøder, anlæggelse af erstatningssag, erstatningsretlig bod og begæring om strafferetlig påtale.\n8 - 8 - Hvis kommunalbestyrelsen har truffet en ulovlig beslutning, der endnu ikke er bragt til udførelse, kan tilsynsmyndigheden annullere denne, jf. 61, stk. 1, i lov om kommunernes styrelse. Tilsynsmyndigheden kan endvidere midlertidigt suspendere den pågældende beslutning, indtil det er afgjort, om beslutningen er ulovlig. Er beslutningen derimod bragt til udførelse således som det f.eks. er tilfældet, hvor en beslutning om at tildele støtte allerede er meddelt støttemodtageren kan tilsynsmyndigheden alene suspendere eller annullere beslutningen, når følgende tre betingelser alle er opfyldt: En part skal have fremsat begæring herom; der er ikke efter lovgivningen en klageinstans, der kan træffes afgørelse i sagen; og væsentlige modhensyn, særligt til private interesser, taler ikke imod annullationen eller suspensionen. Uanset om disse betingelser er opfyldt, kan støtten kræves tilbagebetalt fra fodboldklubben i henhold til de nedenfor i kapitel omtalte regler. Hvis kommunalbestyrelsen undlader at udføre en foranstaltning, som den efter lovgivningen er forpligtiget til at udføre, kan tilsynsmyndigheden med hjemmel i den kommunale styrelseslov 61, stk. 2, pålægge de medlemmer af kommunalbestyrelsen, som er ansvarlige for undladelsen, tvangsbøder. Denne beføjelse vil f.eks. kunne benyttes, hvis kommunalbestyrelsesmedlemmerne nægter at opsige en aftale med en professionel fodboldklub, som konkurrencemyndighederne har fastslået er i strid med konkurrencelovens 6. Såfremt et kommunalbestyrelsesmedlem er ansvarlig efter de almindelige erstatningsregler for, at kommunen er påført et tab, kan tilsynsmyndigheden endvidere anlægge erstatningssag mod den pågældende, jf. 61, stk. 3, i lov om kommunernes styrelse. Tilsynsmyndigheden kan frafalde anlæggelse af erstatningssag mod, at kommunalbestyrelsesmedlemmet inden for en given frist betaler et nærmere angivet beløb, jf. 61, stk. 4. Disse erstatnings- og bodsretlige regler kan efter omstændighederne blive relevante, hvor kommunalbestyrelsen i strid med kommunalfuldmagtsreglerne har udbetalt støtte til en professionel fodboldklub, og støtten ikke kan kræves tilbage fra fodboldklubben efter de nedenfor i kapitel omtalte regler. Efter den kommunale styrelseslov 61 c kan tilsynsmyndigheden endelig begære påtale mod et kommunalbestyrelsesmedlem, der gør sig skyldig i grov tilsidesættelse af de pligter, som den pågældendes hverv medfører. Kommunalbestyrelsesmedlemmet kan herefter straffes med bøde Tilbagesøgning af ulovlig støtte Konkurrencelovens 11 a har følgende ordlyd: 11 a. Konkurrencerådet kan udstede påbud om, at støtte, der er ydet ved hjælp af offentlige midler til fordel for bestemte former for erhvervsvirksomhed, skal bringes til ophør eller skal tilbagebetales.\n9 - 9 - Stk. 2. Påbud efter stk. 1 kan udstedes, når støtten 1) direkte eller indirekte har til formål eller til følge at forvride konkurrencen og 2) ikke er lovlig i henhold til offentlig regulering. Stk. 3. Afgørelse af, om ydet støtte er lovlig i henhold til offentlig regulering, træffes af vedkommende minister, henholdsvis af det pågældende tilsynsråd, medmindre andet følger af anden lovgivning. Stk. 6. Konkurrencerådet kan efter anmeldelse erklære, at offentlig støtte efter de forhold, som Konkurrencerådet har kendskab til, ikke er omfattet af stk. 2, nr. 1, og at der derfor ikke er grundlag for at udstede påbud i medfør af stk. 1. Rådet kan fastsætte nærmere regler om anmeldelse, herunder om brug af særlige anmeldelsesskemaer. Det er efter bestemmelsen i konkurrencelovens 11 a en betingelse for, at Konkurrencerådet kan udstede et påbud om, at støtten skal bringes til ophør eller tilbagebetales, at vedkommende minister eller de kommunale tilsynsmyndigheder har truffet afgørelse om, at støtten er ulovlig i henhold til offentlig regulering, herunder kommunalfuldmagtsreglerne. Det er endvidere en betingelse, at den pågældende støtte ud over at være ulovlig direkte eller indirekte har til formål eller følge at forvride konkurrencen. Ved vurderingen af, om dette er tilfældet, skal der efter forarbejderne til bestemmelsen lægges vægt på de tilsvarende kriterier som i EF-traktatens art. 87, stk. 1, jf. herom ovenfor under kapitel 2.2. Dog finder konkurrencelovens 11 a alene anvendelse i tilfælde, hvor støtten ikke påvirker samhandelen mellem medlemsstater, og dermed ikke i de tilfælde, hvor statsstøttereglerne i EFtraktatens artikel 87 gælder. Herudover følger det af konkurrencelovens 11 a, stk. 6, at offentlige myndigheder kan anmelde støtte eller aktiviteter, som de er ansvarlige for, til Konkurrencerådet med henblik på at få en vurdering af, om støtten er konkurrenceforvridende. Modtagere af offentlig støtte har endvidere mulighed for at anmelde den pågældende støtte, idet modtagere som ovenfor nævnt har risiko for at blive mødt med et tilbagebetalingskrav. Det bemærkes, at 11 a trådte i kraft den 1. oktober 2000 og kun vedrører støtte, der er ydet efter denne dato. Hvor støtten strider mod EF-traktaten artikel 87 og 88, kan et krav om tilbagebetaling af ulovlig ydet støtte endvidere følge af EF-traktaten og forordning 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelse af Traktatens artikel 93 [nu artikel 88]. Udbetaler en medlemsstat, herunder en kommune, statsstøtte, som er omfattet af EF-traktatens art. 87, stk. 1, uden at støtten er godkendt af Kommissionen, kan dette således føre til, at støtten skal tilbagebetales af støttemodtageren. Støttemodtagerne kan i den forbindelse ikke påberåbe sig, at tilbagebetaling vil være urimelig henset til, at det er det offentlige, der skal anmelde støtten til Kommissionen. Det vil heller ikke udelukke tilbagesøgning, at støttemodtageren\n10 eller kommunen ikke var klar over, at denne var omfattet af Traktatens regler, og dermed skulle have været anmeldt over for Kommissionen. Det påhviler de kommunale tilsynsmyndigheder i tilfælde, hvor Kommissionen ikke har taget stilling til spørgsmålet at tage stilling til, om en støtte, der er ydet i strid med EF-traktatens art. 88, skal tilbagebetales. 2.6 Opsummering En kommune kan med hjemmel i kommunalfuldmagtsreglerne tilvejebringe eller udvide samt drive et fodboldstadion med henblik på at medvirke til at fremme idrætten og tilgodese almenhedens interesse i at kunne overvære sportsligt underholdende fodboldkampe. Kommunen kan ligeledes stille det kommunale fodboldstadion til rådighed for professionelle fodboldklubber samt indgå samarbejdsaftaler med professionelle fodboldklubber om f.eks. salg af mad og drikkevarer på det kommunalt ejede stadion. Det er en betingelse, at kommunens aftaler med den professionelle fodboldklub indgås på markedsvilkår. Det skyldes, at både kommunalfuldmagtsreglerne og EF-traktatens art. 87 er til hinder for, at en kommune yder økonomisk støtte til virksomheder, der drives med henblik på at opnå fortjeneste, samt for EFreglernes vedkommende andre virksomheder af økonomisk karakter. Kommunen kan endvidere ikke indgå konkurrenceforvridende aftaler mv. i strid med konkurrencelovens 6 og 11 og EF-traktatens artikel 81 og 82. EF-traktatens statsstøtteregler regulerer kun støtteforanstaltninger, der kan have en grænseoverskridende effekt. En tilsvarende begrænsning følger ikke af kommunalfuldmagtsreglerne, der end ikke forudsætter, at støtten påvirker konkurrenceforholdene mellem forskellige kommuner. EF-traktatens regler er imidlertid ikke uden betydning. Såvel statsstøtte- som kommunalfuldmagtsreglerne angår foranstaltninger, der giver den begunstigede virksomhed en økonomisk fordel, som den ikke ville have haft uden den offentlige foranstaltning. Efter kommunalfuldmagtsreglerne er det imidlertid afgørende for lovligheden af dispositionen, om formålet med begunstigelsen varetager et lovligt kommunalt formål. Hvis dette er tilfældet, vil begunstigelsen som udgangspunkt ikke være ulovlig efter kommunalfuldmagtsreglerne. Til forskel herfra omfatter det EF-retlige støttebegreb enhver offentlig foranstaltning, hvormed der sker en direkte eller indirekte overførsel af offentlige midler til støttemodtagerne med den virkning, at foranstaltningen fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder, herunder professionelle fodboldklubber. En begunstigelse, der på grund af dens formål er lovlig støtte efter kommunalfuldmagtsreglerne, kan således have karakter af støtte efter EF-traktaten, hvis virkningerne af den kommunale begunstigelse er, at konkurrenceforholdene forvrides. Både kommunalfuldmagtsreglerne og EF-traktatens statsstøtteregler sondrer mellem på den ene side generelle tiltag såsom infrastruktur mv. og på den anden side støtte til en virksomhed eller grupper heraf. Efter begge regelsæt er der en bred afgrænsning af, hvornår der er tale om selektiv støtte og dermed støtte, der\n11 ikke under henvisning til, at støtten har generelt virkende karakter, kan anses for lovlig. De to regelsæt fastlægger dog ikke selektivitetskravet på helt samme måde. I forhold til de problemstillinger, der diskuteres i denne redegørelse, får denne mindre forskel ikke betydning. Det skyldes, at en kommunes støtte til en professionel fodboldklub utvivlsomt efter begge regelsæt har karakter af selektiv støtte. De kommunale tilsynsmyndigheder kan både påse, om et kommunalt engagement i en fodboldklub er i overensstemmelse med kommunalfuldmagtsreglerne og EF-traktatens artikler 87 og 88. De kommunale tilsynsmyndigheder har følgende sanktionsmuligheder over for ulovligheder i kommunestyret: annullation, suspension, tvangsbøder, anlæggelse af erstatningssag, erstatningsretlig bod og begæring om strafferetlig påtale. Det vil endvidere som oftest være muligt og i påkommende tilfælde påkrævet at støtten tilbagesøges fra støttemodtageren.\n12 Kapitel Gennemgang af det indkomne materiale 3.1 Sammenfatning Indenrigsministeriet har anmodet de for hvert amt nedsatte tilsynsråd om at indhente oplysninger om, hvilke kommuner der er engageret i professionel fodbold samt indhente oplysninger om den nærmere karakter og det nærmere omfang af de pågældende kommuners engagement i professionel fodbold. Ministeriet har i den forbindelse anmodet om at få oplyst, hvor meget de pågældende kommuner har investeret i fodboldstadioner. Ministeriet har endvidere anmodet de enkelte kommuner om at fremsende kommunens eventuelle aftaler med professionelle fodboldklubber, herunder blandt andet aftaler om leje af stadion. Herefter har Indenrigsministeriet anmodet tilsynsrådene om at oplyse, hvorvidt de indkomne oplysninger har givet rådene anledning til som kommunale tilsynsmyndigheder at foretage sig yderligere. Indenrigsministeriet har desuden anmodet Københavns og Frederiksberg Kommuner om at fremsende ovenstående oplysninger til Indenrigsministeriet, som er kommunal tilsynsmyndighed for Københavns og Frederiksberg Kommuner. De nævnte oplysninger er indhentet i to omgange fra tilsynsrådene: Indenrigsministeriet har i maj 2000 i anledning af spørgsmål nr af 5. april 2000 fra Folketingets Kommunaludvalg anmodet tilsynsrådene om at fremsende de af Folketinget ønskede oplysninger om kommuners engagement i professionel fodbold. På baggrund af en gennemgang af de modtagne oplysninger har Indenrigsministeriet i december 2000 anmodet de pågældende tilsynsråd om supplerende oplysninger om de pågældende kommuners engagement i professionel fodbold. Indenrigsministeriet har i februar 2001 modtaget supplerende oplysninger, ligesom ministeriet efterfølgende har indhentet yderligere oplysninger i tilfælde, hvor dette har været nødvendigt. Oplysningerne i kapitel 3.2 er baseret på de oplysninger, som Indenrigsministeriet har modtaget via tilsynsrådene fra de pågældende kommuner. Det skal i den forbindelse bemærkes, at redegørelsen kun giver et øjebliksbillede af de oplysninger, der var i tilsynsmyndighedernes besiddelse på tidspunktet for afgivelse af deres udtalelse til Indenrigsministeriet. Oplysninger, der foreligger efter tilsynsrådenes afgivelse af supplerende udtalelser til Indenrigsministeriet i februar 2001, er i almindelighed ikke medtaget i redegørelsen. Det fremgår af det indkomne materiale, at i alt 23 kommuner aktuelt er engageret i professionel fodbold. Materialet viser, at de enkelte kommuners engagement i professionel fodbold er meget forskelligartet. Der er således stor forskel på, hvor stort et beløb hver enkelt kommune har investeret i stadion, idet kommunernes investeringer i stadion varierer fra cirka 1 mio. kr. til 227 mio. kr. Som følge heraf fremstår stadionerne i meget forskellig stand og med forskelligartede faciliteter. Endvidere er de enkelte kommuners samarbejdsaftaler med de professionelle fodboldklubber opbygget på forskellige måder. I langt de fleste tilfælde er det dog kommunen, der ejer stadion, som herefter udlejes til den professionelle fodboldklub.\n13 De indgåede lejeaftaler mellem de enkelte kommuner og professionelle fodboldklubber er udarbejdet på en række forskellige måder. I nogle kommuner er der fastsat en fast årlig leje. Lejen varierer fra kr. årligt op til 2,8 mio. kr. årligt. I andre kommuner er lejen opgjort som en procentvis afgift af bruttoentréindtægten, hvilket som oftest synes at være 20 % af bruttoentréafgiften. Andre kommuner opkræver en afgift pr. solgt siddeplads mellem 4 og 12 kr. pr. tilskuer eller et fast beløb pr. kamp, typisk omkring kr. pr. kamp. Endelig er der kommuner, som kombinerer de forskellige modeller, således at de udover den faste årlige grundleje opkræver en procentvis afgift af bruttoentréindtægten. Hovedparten af kommunerne har herudover indgået andre aftaler med den professionelle fodboldklub end aftaler om leje af stadion. Det drejer sig typisk om forskellige rettigheder i forbindelse med afvikling af kampe på det kommunalt ejede stadion, herunder f.eks. rettigheder til opsætning af reklamer på stadion samt rettighederne til salg af mad og drikkevarer. 3.2 Oplysningerne om de enkelte kommuners engagement i professionel fodbold De enkelte kommuner er opført i den rækkefølge, der følger af Indenrigsministeriets kommunekoder. KØBENHAVNS KOMMUNE Kommunens samarbejdspartner: Københavns Kommune har oplyst, at fodboldklubben FREM for nylig er blevet organiseret som et aktieselskab. Kommunen har endvidere oplyst, at B93 påtænker at organisere klubben som et aktieselskab. Kommunens investeringer i fodboldstadion mv.: Københavns Kommune ejer i alt 153 fodboldbaner, hvoraf følgende anvendes af professionelle fodboldklubber: Valby Idrætspark er opført i Anlægsudgifterne var 8,9 mio. kr. Kommunen har oplyst, at der ikke efterfølgende har været større investeringer i stadion. Sundby Idrætspark er opført i Anlægsudgifterne var 4,2 mio. kr. I 1994 var der en mindre ombygning og forbedring af tilskuerforhold til 0,3 mio. kr. Tingbjerg Idrætspark er opført i Anlægsudgifterne var 0,3 mio. kr. Forbedringer i form af VIP-lokaler er betalt af Brønshøj Boldklub og opført i klubhuset. Østerbro Stadion er opført i Anlægsudgifterne var 1,5 mio. kr. Anlægget har fået nye lystårne i Udgiften hertil var 1,3 mio. kr.\n14 Kommunens samarbejdsaftaler om udleje af stadion mv.: Den selvejende institution Københavns Idrætsanlæg (KI) har driftsansvaret for 106 fodboldbaner, blandt andet de ovennævnte fire fodboldanlæg. KI stiller i henhold til driftsoverenskomst med Københavns Kommune idrætsfaciliteter til rådighed for fodboldklubber i kommunen. KI modtager et årligt tilskud fra Københavns Kommune til vedligeholdelse og drift af idrætsanlæg og service over for det københavnske idrætsliv. Tilskuddet udgør kr. i Ved entrégivende kampe betaler kommunens professionelle fodboldklubber 16 2/3 % af den samlede entréindtægt i leje til KI for benyttelse af kommunens fodboldbaner. Kommunens andre samarbejdsaftaler om professionel fodbold: Kommunens professionelle fodboldklubber kan vederlagsfrit benytte kommunens idrætsanlæg til træning. Kommunens undersøgelser med hensyn til vurdering af markedsværdien af samarbejdsaftalerne: Kommunen vil bede KI om at redegøre for, hvorledes det sikres, dels at de professionelle fodboldklubbers vederlagsfri brug af fodboldbaner til træning ikke indebærer en støtte, dels at lejen for benyttelse af fodboldbanerne på 16 3/4 % af entréindtægterne ikke indebærer en støtte til de professionelle fodboldklubber. Det kommunale tilsyn med kommunens engagement i professionel fodbold: Indenrigsministeriet, der fører tilsyn med Københavns Kommune, er i færd med at undersøge Københavns Kommunes engagement i professionel fodbold. FREDERIKSBERG KOMMUNE Kommunens samarbejdspartner: F. C. København A/S (FCK) og den selvejende institution Kjøbenhavns Boldklub (KB). FCK spillere skal være medlemmer af KB. Frederiksberg Kommune har siden 1977 ydet et tilskud til KB til dækning af klubbens nettoejendomsudgifter. Der er afsat kr. i kommunens budget for Kommunens investeringer i fodboldstadion mv.: Frederiksberg Kommune er ejer af fodboldbanerne på Jens Jessens Vej. På disse fodboldbaner blev der i 1997/98 etableret to fodboldbaner af kunstgræs.\n15 Frederiksberg Kommune har betalt 3,1 mio. kr. til etablering af kunstgræsbanerne på Jens Jessens Vej. Det resterende beløb på 3,7 mio. kr. blev finansieret af DBU, Team Danmark, Frederiksberg Idræts-Union (FIU - paraplyorganisation for kommunens idrætsforeninger), KB og FCK. Kommunens samarbejdsaftaler om udleje af stadion mv.: FCK benytter ligesom amatørspillere fra klubber i kommunen kommunens fodboldbaner, herunder kunstgræsbanerne, vederlagsfrit. KB har lejet grusbanerne af Frederiksberg Kommune for 990 kr./årligt ud over ejendomsskat, som refunderes af Københavns Kommune. FCK benytter endvidere KB s anlæg på Peter Bangs Vej vederlagsfrit. Kommunens andre samarbejdsaftaler om professionel fodbold: Frederiksberg Kommune og FIU står for vedligeholdelse af fodboldbanerne på Jens Jessens Vej. FCK betaler kr. (1998-niveau) årligt for benyttelse af lokaler på KB s anlæg. Kommunens undersøgelser med hensyn til vurdering af markedsværdien af samarbejdsaftalerne: Der er ingen oplysninger herom. Det kommunale tilsyn med kommunens engagement i professionel fodbold: Indenrigsministeriet, der fører tilsyn med Frederiksberg Kommune, er i færd med at undersøge Frederiksberg Kommunes engagement i professionel fodbold. KØBENHAVNS AMT I Københavns Amt er Brøndby, Gladsaxe, Hvidovre og Lyngby-Taarbæk Kommuner engageret i professionel fodbold. Brøndby Kommune Kommunens samarbejdspartner: Brøndby Idrætsforening Fodbold A/S (BIF A/S). Kommunens investeringer i fodboldstadion mv.: Brøndby Kommune har i perioden fra 1978 til 1998 haft udgifter på i alt kr. til opførelse af Brøndby Stadion. BIF A/S har i samme periode for egen regning opført nord- og sydtribune, sponsorlounge, omklædningsrum,\n16 varmtvandsbad, motions- og opholdsrum, overdækning af indgang E og toiletter under Friskotribunen samt fjernet atletikanlægget. Den 1. januar 1999 solgte Brøndby Kommune efter et offentligt udbud Brøndby Stadion til BIF A/S for kr. Brøndby Kommune har forkøbsret til Brøndby Stadion. Kommunens samarbejdsaftaler om udleje af stadion mv.: BIF A/S har i forbindelse med købet af Brøndby Stadion forpligtet sig til kun at benytte stadion til sportslige aktiviteter, medmindre Brøndby Kommune giver tilladelse til andre arrangementer. BIF A/S forpligter sig til at modernisere stadion ved at udvide antallet af overdækkede siddepladser fra de cirka til cirka BIF A/S har i forbindelse med købet af Brøndby Stadion forpligtet sig til at udlåne stadion vederlagsfrit til Brøndbyernes Idrætsforening, ligesom Brøndbyernes Idrætsforening kan beholde de herved forbundne entréindtægter. Kommunens andre samarbejdsaftaler om professionel fodbold: BIF A/S betaler kr. (1999-niveau) årligt til Brøndby Kommune for vedligeholdelse af opvisningsbane og renholdelse af tribuner og udenomsarealer på Brøndby Stadion samt opsynsfunktion. BIF A/S betaler herudover særskilt pr. kamp, såfremt der afvikles mere end 24 professionelle kampe pr. sæson. BIF A/S har i forbindelse med købet af stadion overtaget ansvaret for blandt andet bygningsvedligeholdelse, el- og varmeforsyning og forsikring. Kommunens undersøgelser med hensyn til vurdering af markedsværdien af samarbejdsaftalerne: Brøndby Kommune har oplyst, at kommunen for så vidt angår sikring af den rigtige salgspris for Brøndby Stadion indhentede en ejendomsmæglervurdering af stadion og efterfølgende afholdt offentligt udbud. Brøndby Kommune har oplyst, at prisen for kommunens vedligeholdelse og renholdelse af stadion er udregnet med udgangspunkt i det faktiske timeforbrug. Det kommunale tilsyn med kommunens engagement i professionel fodbold: Indenrigsministeriet udtalte den 8. november 1993, at ministeriet under hensyn til aftalens særlige karakter, herunder usikkerheden med hensyn til fremtidige entréindtægter og de aftalte særlige betingelser for betaling af leje, fandt det vanskeligt at vurdere rimeligheden af de aftalte principper for lejefastsættelsen. Indenrigsministeriet fandt imidlertid ikke grundlag for at antage, at Brøndby Kommunes aftale med BIF Fodbold A/S om udvidelse og benyttelse af Brøndby Stadion var udtryk for begunstigelse af BIF Fodbold A/S. Tilsynsrådet for Københavns Amt har i en udtalelse af 30. april 1997 vurderet Brøndby Kommunes engagement i BIF Fodbold A/S i forbindelse med udbyg-\n17 ning af lysanlægget på opvisningsbanen og omlægning af opvisningsbanen. Tilsynsrådet udtalte blandt andet, at kommunen lovligt kan vedligeholde, udbygge og modernisere anlæg, som stilles til rådighed for professionel fodbold, at aftalen ikke afgørende sås at forrykke på den hidtidige vurdering af BIF s betaling for brugsretten til stadion, men at aftalen mellem kommunen og BIF skulle justeres vedrørende betalingen for anvendelse af lysanlægget, idet betalingen ikke afspejlede kommunens faktiske driftsudgifter hertil. Gladsaxe Kommune Kommunens samarbejdspartnere: Akademisk Boldklubs Fodboldaktieselskab (AB A/S) og Akademisk Boldklub (AB). AB har bestemmende indflydelse i AB A/S. Kommunens investeringer i fodboldstadion mv.: Kommunens samlede investeringer i Gladsaxe Stadion siden 1977 er i alt kr., heraf kr. i 1999 til ombygning af stadion. Kommunens samarbejdsaftaler om udleje af stadion mv.: Der er senest i 1998 indgået en aftale om udlejning af Gladsaxe Stadion fra Gladsaxe Kommune til AB og AB A/S. Alle hjemmekampe for AB s førstehold afvikles på Gladsaxe Stadion, medmindre andet aftales. For disse kampe og for trænings- og opvisningskampe mod udenlandske hold betaler AB og AB A/S 20 % af entréindtægten af de første tilskuere. 15 % af entréindtægten af de næste tilskuere, 10 % af de næste tilskuere og 5 % af entréindtægten af de sidste over tilskuere. Derudover betales ved hver hjemmekamp en afgift for 300 sponsorbilletter, beregnet ud fra den til enhver tid gældende pris på siddepladser. AB og AB A/S kan undtagelsesvis flytte en kamp, hvis der er en forventning om et højere tilskuertal end det antal tilskuerpladser, der er til rådighed på Gladsaxe Stadion. I sådanne tilfælde betaler AB og AB A/S en godtgørelse på kr. (1999-niveau) pr. kamp til Gladsaxe Kommune. Gladsaxe Kommune kan udleje Gladsaxe Stadion til andre fodboldklubber også uden for Gladsaxe Kommune og til andre formål, såfremt det ikke kolliderer med AB s hjemmekampe. Dog er kommunen ikke berettiget til at udleje stadion til andre superligaklubber eller 1. divisionsklubber, bortset fra klubber hjemmehørende i Gladsaxe Kommune. AB og AB A/S aftale med Gladsaxe Kommune om leje af Gladsaxe Stadion er uopsigelig fra begge parters side indtil udgangen af AB A/S betaler kr. (1999-niveau) årligt for leje af et råhus til brug for sponsorlounge, restaurant, konferencerum mv. på Gladsaxe Stadion (svarer\n18 til 250 kr. pr. m2). AB A/S indretter for egen regning råhuset til sponsorlounge mv. Kommunens andre samarbejdsaftaler om professionel fodbold: AB og AB A/S har pligt til at sælge mad og drikkevarer ved afvikling af egne kampe på stadion. Dette gælder ikke varme retter, der er forbeholdt restaurationen. AB og AB A/S betaler en afgift på 5 kr. (1999-niveau) pr. tilskuer pr. kamp for rettigheder på cateringsområdet på Gladsaxe Stadion (uden for de af AB A/S lejede arealer på tribune II), samt for oprydning efter kampene. AB og AB A/S er berettiget til at bortforpagte rettighederne til catering, men uanset en evt. bortforpagtning, er AB og AB A/S forpligtet til at betale afgiften på 5 kr. pr. tilskuer pr. kamp til Gladsaxe Kommune. AB og AB A/S har ret til at sælge rekvisitter og anden merchandise ved afvikling af egne kampe uden særskilt betaling herfor. AB A/S betaler kr. (1999-niveau) årligt for rettighederne til opsætning af permanente og mobile reklamer på Gladsaxe Stadion. Til gengæld tilfalder samtlige indtægter for reklamerne AB A/S. Dersom andre klubber hjemmehørende i Gladsaxe Kommune bliver omdannet til et ApS eller A/S, skal AB A/S acceptere, at de pågældende klubber får ret til at indgå reklameaftaler med Gladsaxe Kommune på Gladsaxe Stadion. Ved internationale kampe afviklet i UEFA og FIFA regi betaler AB og AB A/S en afgift på 25 % af den til enhver tid værende entréindtægt til Gladsaxe Kommune som kompensation for blandt andet indtægter fra reklamer og TVrettigheder. AB A/S garanterer en samlet minimumsafgift på 1 mio. kr. (1999-niveau) pr. sæson (1. juli juni). Til beregning af minimumsafgiften indgår afgiften af entréindtægterne, de 300 sponsorbilletter, lejen af råhuset til brug for sponsorlounge mv. og betaling for reklameaftalen. AB A/S betaler el, vand, varme og renovation m.v. efter regning. Gladsaxe Kommune har overdraget brugsretten til og driften af idrætsanlægget på Skovdiget til AB (amatørafdeling), som er forpligtet til at fremsende regnskaber til Gladsaxe Kommune. AB A/S betaler kr. (2001-niveau) årligt til AB for benyttelse af faciliteterne på Skovdiget. Kommunens undersøgelser med hensyn til vurdering af markedsværdien af samarbejdsaftalerne: Gladsaxe Kommune har oplyst, at lejen af Gladsaxe Stadion er fastsat efter indhentning af oplysninger om lejeniveauet i andre kommuner og ud fra en vurdering af forrentning og afdrag på kommunens investering i ombygning af stadion. Gladsaxe Kommune har i den forbindelse indhentet oplysninger om leje- og reklameindtægter vedrørende Vejle, Aalborg, Silkeborg og Århus Stadioner. Lejen af råhus til brug for sponsorlounge m.v. er fastsat ud fra en vurdering af lejeniveauet for erhvervsarealer i Gladsaxe Kommune under hensyntagen til, at\n19 AB A/S har finansieret indretning, herunder vinduer, køkken- og badefaciliteter, elevator, fast og løst inventar mv. Disse investeringer tilfalder kommunen, hvis lejeaftalen ophører. Det kommunale tilsyn med kommunens engagement i professionel fodbold: Tilsynsrådet for Københavns Amt har i en udtalelse af 29. august 2001 taget stilling til Gladsaxe Kommunes engagement med AB A/S. Rådet har blandt andet udtalt, at rådet ikke finder grundlag for at antage, at der ydes ulovlig kommunal støtte til AB A/S i forbindelse med den professionelle klubs benyttelse af idrætsanlægget på Skovdiget. For så vidt angår Gladsaxe Stadion har tilsynsrådet udtalt, at rådet ikke finder grundlag for at antage, at Gladsaxe Kommune har handlet ulovligt i forbindelse med afholdelse af udgifter til udbygning af stadion og indgåelse af aftalerne med AB A/S, ligesom rådet ikke finder grundlag for at tilsidesætte kommunens skøn med hensyn til, hvad der må antages at være markedsværdien. Hvidovre Kommune Kommunens samarbejdspartnere: Hvidovre Fodbold A/S og Hvidovre Idrætsforening har indgået en samarbejdsaftale med hinanden for perioden 1. januar 2001 til den 31. december Kommunens investeringer i fodboldstadion mv.: Hvidovre Stadion, der ejes af Hvidovre Kommune, er opført i Tribunen på stadion er opført i Kommunen kan ikke oplyse, hvor meget kommunen i sin tid har betalt for grund og bygninger. For et par år siden investerede kommunen 3 mio. kr. i stadion på grund af en række sikkerhedsmæssige foranstaltninger. Endvidere har kommunen i 1999 investeret kr. til genopførelse af et hegn på stadion. Kommunens samarbejdsaftaler om udleje af stadion mv.: Hvidovre Fodbold A/S betaler kr. (2000-niveau) årligt for leje af opvisningsbane og tribune på Hvidovre Stadion. Det lejede må ikke uden udlejers samtykke benyttes til andet end klubaktiviteter m.v. Aftalen mellem Hvidovre Kommune og Hvidovre Fodbold A/S for leje af stadion trådte i kraft den 1. november 1999 og fortsætter indtil 31. oktober Lejemålet kan opsiges af Hvidovre Fodbold A/S med 2 måneders varsel. Hvidovre Kommunalbestyrelse har den 16. november 1999 godkendt, at der på en række betingelser gives Hvidovre Fodbold A/S henstand med afdrag og renter vedrørende gæld for klubbens leje af stadion i perioden fra 1997 til 1999, i alt kr.\n20 Kommunens andre samarbejdsaftaler om professionel fodbold: Hvidovre Fodbold A/S betaler i alt kr. (2000-niveau) til Hvidovre Kommune for leje af kontorlokaler, omklædningsrum mv., hvilket er beregnet ud fra en årlig leje på 497 kr. (2000-niveau) pr. m2 årligt. Skatter, afgifter, vand, varme og el er indeholdt i lejen. Hvidovre Fodbold A/S står for oprydning og rengøring af Hvidovre Stadion. Hvidovre Kommune står for den indvendige vedligeholdelse af stadion. Hvidovre Fodbold A/S betaler 100 kr. pr. påbegyndt kvarter til Hvidovre Kommune for anvendelse af kamplysanlægget på Hvidovre Stadion. Hvidovre Kommune betaler kr. i sponsorstøtte til Hvidovre Fodbold A/S i hver af sæsonerne 1999/2000, 2000/2001 og 2001/2002. I henhold til sponsoraftalen får Hvidovre Kommune blandt andet påtrykt navn og logo på spilletrøjer, træningsdragter, 4 reklameskilte på stadion samt gratis adgang for kommunens børn og unge under 18 år til samtlige divisionskampe. Hvidovre Kommune har overdraget retten til udlejning af såvel permanente som mobile reklamepladser på Hvidovre Stadion til Hvidovre Idrætsforening i en periode fra 1. april 1999 til 31. marts Overdragelsen sker vederlagsfrit under forudsætning af, at der er tale om en ren amatørforening. Hvidovre Idrætsforening skal dog respektere, at der til andre foreninger meddeles tilladelse til opsætning af mobile reklamer ved disse foreningers afholdelse af stævner. Hvidovre Idrætsforening har overdraget denne rettighed til udlejning af reklamepladser på Hvidovre Stadion i 2001 til Hvidovre Fodbold A/S. Endvidere har Hvidovre Idrætsforening overdraget alle rettigheder til samt salg af merchandise i 2001 samt alle sponsoraftaler vedrørende nogle nærmere angivne hold til Hvidovre Fodbold A/S. For ovenstående rettigheder betaler Hvidovre Fodbold A/S kr. i 2001 til Hvidovre Idrætsforening. Herudover betaler Hvidovre Fodbold A/S samtlige omkostninger til aflønning af spillere og trænere. Kommunens undersøgelser med hensyn til vurdering af markedsværdien af samarbejdsaftalerne: Hvidovre Kommune har oplyst, at kommunens overholdelse af de markedsmæssige vilkår tilsikres ved behandlingen af den enkelte sag og det enkelte engagement. Det kommunale tilsyn med kommunens engagement i professionel fodbold: Tilsynsrådet for Københavns Amt har på baggrund af de indkomne oplysninger fundet anledning til at undersøge Hvidovre Kommunes engagement i Hvidovre Fodbold A/S. Lyngby-Taarbæk Kommune Kommunens samarbejdspartner: Lyngby FC A/S.


Når tv-reklame indhentes af den digitale verdensorden - Bureaubiz\nNår tv-reklame indhentes af den digitale verdensorden\nI stigende grad er også TV-reklamer på flow-tv styret af programmatic salg. Er TV og internettet endelig ved at flyde sammen? Foto: Getty Images.\nKLUMME: De mest fremsynede og optimistiske har sagt det i 20 år: Bare vent, tv og internettet smelter sammen. MediaWatch (printudgaven) proklamerede det i slut-90’ene, og streaminganalytiker Claus Bülow Christensen har rejst rundt med prognosen i over ti år. Det lød diffust og lidt for tech-begejstret selv for 10-12 år siden. Men nu sker det altså.\nPer Fanefjord Laursen er senior kommunikationskonsulent med erfaring fra flere hjørner af mediebranchen. Han specialiserer sig i B2B-kommunikation, primært for kunder i medieverden, og er regelmæssig klummeforfatter på Bureaubiz, hvor emnerne kredser om reklame- og mediebranchen.\nVi ved meget om, hvad sammensmeltningen af tv og internet vil få af betydning for seerne – en fest af mere, nyt kvalitetsindhold. Men hvad er konsekvenserne for annoncemarkedets aktører, der har et professionelt forhold til mediet, når tv-reklame og onlinevideoreklame for alvor smelter sammen til én digital mekanisme?\nDet giver inspirationsbogen ”TV virker sgu da stadig” et fagligt bud på. Bogen er ikke henvendt til medieforskere eller tv-chefer, men er skrevet af ph.d. Henrik Jensen, mangeårig tv- og bureaumand, og primært henvendt til CMOs. Alle bureauer kan dog roligt læse med.\nHenrik Jensen, ph.d. og stifter af Brandse & Co.\nBegrebet tv-reklame skal udvides\nI 25 år har tv-reklame været et afgørende medie for virksomhederne og en væsentlig indtægtskilde for mediabureauer og hele reklamebranchen. Mediet har samtidig tilført bureauerne profil og selvforståelse.\nNu er bureauernes indkøb af tv-reklame og tv-selskabernes salg af tv-reklame på vej ud i nogle fundamentale forandringer. Det, vi kalder ”tv-reklame”, får en flertydig definition; den skal udvides til at rumme både flow-tv og tv på alle digitale platforme.\n“Jeg opfatter den kommende sammensmeltning af tv-reklame og onlinetv-reklame som en udfordring – også for mediabureauer, men ikke nødvendigvis en trussel.” – Henrik Jensen, ph.d.\nDet bliver en afgørende forandring, når tv-reklame gradvist masseres ind i internettets eksisterende økosystem – i Facebook- og Google-universet, hvor big data og algoritmer regerer – i stedet for de gamle seertal, der siden 1992 har været grundlaget for køb og salg af tv. Elektroniske seertal kom som bekendt til i 1992 – de var datidens big data.\n”Jeg opfatter den kommende sammensmeltning af tv-reklame og onlinetv-reklame som en udfordring – også for mediabureauer, men ikke nødvendigvis en trussel. Mediabureauerne er jo langt fra fremmede for internettets økosystem,” understreger Henrik Jensen til Bureaubiz.\nScenarier for tv-reklamen\nKilder i Henrik Jensens bog opstiller flere scenarier for tv-reklamens fremtid i horisonten af de næste 5-10 år.\nOnline-tv er allerede et kompliceret mix af professionelt og semi-professionelt indhold, som konkurrerer om seernes opmærksomhed på tværs af mange skærme, påpeger professor Michael Strangelove, University of Ottawa, i bogen “Post-TV: Piracy, Cord-Cutting, and the Future of Television”.\nForvent, at alle tv-aktører – også streamingtjenester – de kommende år vil udbyde AVOD-tjenester med reklamer. OMD beregnede i 2016, at Netflix kunne realisere reklameindtægter i Danmark på 100-150 mio. kr.\nAfgørende nyt, skriver Henrik Jensen, er, at vi får andre og flere afregningsformer. Det er en markant forandring, der bl.a. påvirker prisdannelsen, ifølge professor Catherine Johnson, fra Huddersfield University, i bogen “Online TV”.\nUdfases Gallups tv-tal?\nBureauer og marketers har i årevis nydt godt af én sikker valuta i Kantar Gallups tv-meter-tal. De tal blandes i stigende grad med andre data, der kommer fra forbrugeradfærd i paneler, data fra forskellige leverandører og interne ID-data.\nI bogen forudses det endda, at de centrale tv-målinger fra Kantar Gallup helt kan være udfaset om ti år, fordi markedet ikke har brug for dem. Når det sker, vil tv-selskaberne heller ikke betale for dem.\nNår tv-reklame langsomt opsluges i den store dataflodbølge, må bureauerne, der har været en central aktør i den kommercielle tv-branche, belave sig på nye tider.\n”Vi taler ikke om en fuldbyrdet insourcing af al tv-indkøb. Det kommer slet ikke på tale set i lyset af, at næsten al tv-indkøb sker hos bureauerne” – Henrik Jensen, ph.d.\nMere end 95 % af tv-indkøbet sker i dag gennem mediabureauer. I takt med, at det digitale medieindkøb insources, vil denne andel falde, og annoncører vil købe ind direkte hos tv-stationerne, spår Henrik Jensen.\nAnnoncører vil håndtere det selv via deres egen Data Management Platform (DMP), hvor annoncører styrer alle cookie-data, CRM-data, marketingdata, tredjepartsdata, m.m.\n”Vi taler ikke om en fuldbyrdet insourcing af al tv-indkøb. Det kommer slet ikke på tale set i lyset af, at næsten al tv-indkøb sker hos bureauerne,” uddyber Henrik Jensen for Bureaubiz.\nProgrammatic-køb og -salg\nProgrammatic-indkøb af al reklameplads er eksploderet i de seneste ti år. Det er grundlæggende en god idé at kunne købe og sælge eksponeringer i real-time.\nDer handles allerede en del tv via programmatic i USA. Fordelen er bl.a., at det maksimerer varelageret, mens algoritmer forudser efterspørgsel og sætter prisdannelsen.\nI Danmark er vi ikke for alvor i gang med tv-handel som programmatic; måske er tv-selskaberne skræmte af den påvirkning, programmatic har haft på det digitale reklamemarked.\nProgrammatic-salg af tv vil sandsynligvis blive begrænset til lukkede rum med minimumspriser på tv-reklame – for at beskytte tv-selskabernes premium-produkter.\nDen amerikanske kommentator og forfatter Michael Wolff forestiller sig i bogen ”Television is the New Television”, at tv-indkøb via programmatic ender opdelt i to markeder: et ”downscale”-marked og et ”upscale”-marked.\nDownscale-markedet er enormt og præget af junk content og svigtende trafik, f.eks. amatørvideoer på YouTube og andre platforme. Upscale-markedet tegnes af rigtige tv-reklamer og langt færre udbudte eksponeringer, der til gengæld udbydes til en stadig højere kontaktpris, fordi annoncører efterspørger dem – også under indtryk af, at mange alternative medier i printkategorien har tabt yderlig styrke.\nDet udvidede begreb tv-reklame skal vi samtidig kvalificere i mere eller mindre aktivt og passivt indhold, mener professor Karen Nelson-Field, University of Adelaide. Mindst aktivt er reklame-sening via Facebook, noget mere er sening på YouTube og mest er flow-tv.\nSelv når tv-reklame flyder sammen til ét univers af automatiseret tv-køb og afvikling, baseret på data og algoritmer, er der én faktor, bureauer eller CMOs ikke kommer udenom – det man i mediaplanlægning kalder medieinstrumentalitet.\nProgram- og reklamemiljøet har indflydelse på tv-eksponeringer, og det bliver en eksklusiv kvalitet, når tv-reklame indtages på et hav af forskellige skærme, i alle situationer.\nDesuden er tv som flow et kontrolleret miljø – et af tidens buzzwords: et ”brand safe environment”.\nBlot en hovedpine mere\nEt mere komplekst tv-marked bliver givetvis en ny hovedpine for CMOs, der har nok at bekymre sig om. Men er skærpet kompleksitet en trussel for bureauerne? Ikke nødvendigvis. Kompleksitet har traditionelt været guld for bureauer, der er sat i verden for at hjælpe annoncører med at træffe de rigtige beslutninger og eksekvere dem.\nOg det er da også Henrik Jensens forudsigelse. Han spår, at opgaven vil blive løftet i flok: ”Mon ikke, at kompleksiteten med at forene to sæt data – to sprog – denne gang bliver en udfordring for alle parter,” siger han til Bureaubiz.


Online terapi via Facetime eller Skype\nDu vælger efter hvad der er mest praktisk for dig– f.eks. hvis de er ude at rejse, har små børn eller bor langt fra Aarhus. Ikke efter om det ene eller andet virker bedst for dem.\nHvis du får en akut tid, kan du betale med Mobilpay, (Visakort eller Mastercard), kan sessionen starte med det samme. (Hvis du får en tid med lidt længere varsel, kan du lave en bankoverførsel).\nFå din terapeut lige ved hånden gennem skype terapi\nHar du brug for at få luft for dine følelser i en samtale, hvor du ikke bliver bedømt, vurderet og kritiseret?\nVil du gerne have kompetent støtte og vejledning, som rent faktisk hjælper dig i den retning du har brug for at gå lige nu?\nØnsker du at bruge mere energi på selve samtalen og din udvikling – og mindre energi på alt det praktiske? – og leder du efter en fleksibel løsning med Skype terapi, som altid er lige ved hånden?\nJeg vil sikre en god ramme så du kan være tryg samtale præcis hvad du har på hjertet. Uanset hvad du har på sinde, så møder jeg dig med respekt og medmenneskelighed.\nSkypeterapi er tilgængelig for dig, når og hvor det passer dig allerbedst.\nFå terapeutiske samtaler, som du kan passe ind i din hverdag, uden alt for megen besvær.


Nyheder og ændringer i bibliotekets IT-system | Ikast-Brande Bibliotek\nNyheder og ændringer i bibliotekets IT-system\nAf Ella Mølholm Jensen\nI forbindelse med overgang til vores nye bibliotekssystem er der nogle ting, der er anderledes.\nNYT: Du kan først forny dine lån 10 dage før sidste afleveringsdato og højst to gange i alt.\nUnder "Min konto" kan du nu først forny dine lån 10 dage før de udløber, og højst to gange i løbet af udlånsperioden. Det gælder både almindelige lån og fjernlån. Fjernlån fornyes fortsat med forbehold fra det bibliotek, Ikast-Brande Bibliotek har lånt materialet fra.\nDet er tydeligt markeret ved hvert lån om det kan fornyes eller ikke.\nEr materialet reserveret af en anden bruger, kan du ikke forny.\nHar materialet overskredet sidste afleveringsdato kan du heller ikke forny det.\nNår du søger på biblioteks hjemmeside, kan du ikke se hvor lang reserveringskø der er på en bestemt titel.\nSystemet melder bare at ”der kan være reserveringer”. Hvis reserveringsknappen er gul viser det at alle eksemplarer er udlånt. Hvis du opretter en reservering, vil du få besked om, hvad nummer i køen du har.\nNYT: Reserveringer. Afhentningssted\nVær opmærksom på at dine reserveringer får det rigtige afhentningssted. Det nye system tager udgangspunkt i din TILHØRSfilial, når afhentningsstedet skal bestemmes. Lånere som ikke havde en tilhørsfilial i det gamle system, har automatisk fået tildelt en ud fra deres postnummer. Den svarer ikke nødvendigvis til det bibliotek, du faktisk benytter. Det kan f.eks. ramme dig der bor i Bording og bruger Ikast bibliotek, eller bor i Ejstrupholm og bruger Brande Bibliotek.\nDu kan selv rette din tilhørsfilial here på hjemmesiden under ”Min konto”, i rubrikken ”afhentningssted for reserveringer”.\nNYT: Dine reserveringer slettes - men først efter et år. Du kan selv forlænge udløbsdatoen under "Min konto" - og du vil få en påmindelse inden reserveringen slettes.\nKan du ikke få lov til at reservere via vores hjemmeside, så er det måske fordi, du ikke har taget stilling til, hvor længe dine reserveringer skal gemmes i vores system. Det kan du gøre i din brugerprofil, når du er logget ind og har adgang til "Min konto".\nNYT: Du behøver ikke meddele adresseændring til os.\nDet nye bibliotekssystem opdaterer automatisk din adresse, så du behøver ikke længere at give os besked, hvis du flytter. Til gengæld er det meget vigtigt at du ændrer din emailadresse, hvis du skifter den, så vi stadig kan sende dig meddelelser ad den vej.\nNYT: Automatiske påmindelser\nDu får nu automatisk en påmindelse med mail 3 dage før du skal aflevere. Husk derfor at registrere din mailadresse i vores system.\nPlejer du at få mail med nyheder om børne- og voksenarrangementer eller generel biblioteksinformation? Disse mailing-lister var en funktion i det gamle bibliotekssystem og findes derfor ikke mere.\nDu kan holde dig orienteret om hvad der sker på biblioteket her på vores hjemmeside.\nNYT: Ændret beregning af gebyrer ved for sen aflevering.\nHvis du afleverer for sent beregnes gebyret nu på en ny måde. Det kan i nogle tilfælde betyde at du vil blive afkrævet et større gebyr end du er vant til.\nSituationen opstår hvis du har flere materialer, som oprindeligt var lånt på forskellige datoer, men som siden er fornyet, så de nu har fået samme afleveringsdato.\nHvis du afleverer for sent og afleverer dem samtidigt, blev det tidligere beregnet som eet gebyr. I det nye system beregnes der i stedet eet gebyr pr. OPRINDELIG udlånsdato.\nNYT: Ved fjernlån kan du i nogle tilfælde ikke se titlen på de materialer, du har lånt.\nDu kan opleve, at der står "Titlen er ikke tilgængelig" i din status under "Min konto". Der kan være forskellige årsager til, at titlen ikke kan vises korrekt. Det har dog ikke nogen betydning for dit lån, og du kan ved at sammenligne materialenummeret på hjemmesiden og på materialet se, hvilken titel det drejer sig om.\nKontakt os, hvis du er tvivl om noget.\nNYT: Oplysningerne om materialerne på din huskeliste er desværre i nogle tilfælde ikke flyttet med over i det nye system.\nDer er sikkert mange andre ting, der ikke fungerer som det plejer(Vi har endnu ikke det fulde overblik.). Henvend dig til biblioteket hvis og når du støder på forhindringer. Tlf. 9960 5120.


En masse internet handler tilbyder heldigvis diverse billige leveringsmuligheder til led lampe batteri. En af dem der er mest anvendt er efterhånden pakkeshops, fordi det giver dig fuld fleksibilitet til at hente dine nye varer når det passer ind i din kalender. Fragtmuligheden er jo rigtig overkommelig, og i mange tilfælde også den mest prisbevidste leveringsform.\nDu kan omvendt afveje for og imod at få produkterne sendt til din adresse eller til dit arbejde. Fragtformen bliver som oftest en anelse mere bekostelig, men endvidere vældig let med led lampe batteri online. Den billigste leveringsmetode er dog at du selv henter pakken, men det betinges af at du befinder dig med kort afstand til e-handlens byggecenter, fx Silvan, Jem og Fix, Bauhaus eller Harald Nyborg.\nFragttiden på led lampe batteri kan i nogle tilfælde være ualmindeligt relevant om man har brug for pakken om få sekunder, så derfor er det utvivlsomt vigtigt at man undersøger det forventede leveringstidspunkt på led lampe batteri. Størstedelen af online virksomheder – eksempelvis Silvan, Harald Nyborg, Bauhaus og Jem og Fix – lover billig levering efter en enkelt hverdag på deres bedst sælgende varenumre online, men som trods alt påkræver at bestillingen køres igennem tidligere end et konkret tidspunkt, så de har mulighed for at nå at få bestillingen på posthuset forud for at personalet drager hjemad.\nEn hel del internet shops garanterer fri fragt på led lampe batteri online, men i de fleste tilfælde kun hvis der erhverves for et fastslået beløb. Desuden skal man overveje den mindst kostelige type af levering, som tit vil være at få dem til at levere pakken til en pakkeshop.\nEn del netbutikker tildeler klik-og-hent hvor du køber billig led lampe batteri online men selv henter i byggecenteret. Fx 10-4, Jem og Fix, Davidsen, Bygma, Silvan, Bauhaus, Stark, Harald Nyborg og XL-Byg. Byggemarkederne udlover fx click-and-collect på led lampe batteri i disse byer:\nBallerup, Hvidovre, Frederikshavn, Lystrup, Virum, Skanderborg, Dragør, Rudersdal, Silkeborg, Thisted, Valby, Glostrup, Greve, Vanløse, Gladsaxe, Albertslund, Hørsholm, Hedehusene, Varde, Birkerød, Herlev, Svendborg, Korsør, Hillerød, Haderslev, Risskov, Esbjerg, Kolding, Holbæk, Stenløse, Taastrup, Rønne, Solrød Strand, Søborg, Aalborg, Hjørring, Frederiksberg, Vejle, København, Charlottenlund, Nørresundby, Hobro, Helsingør, Struer, Nærum, Næstved, Åbyhøj, Randers, Tilst, Hedensted, Højbjerg, Nakskov, Brønshøj, Vordingborg, Rødovre, Kalundborg, Frederikssund, Brønderslev, Ringsted, Aabenraa, Køge, Horsens, Gentofte, Ølstykke, Farum, Middelfart, Frederiksværk, Haslev, Holstebro, Nykøbing Falster, Brabrand, Sønderborg, Roskilde, Lillerød, Fredericia, Tårnby, Ishøj, Kokkedal, Brøndby, Jyllinge, Skive, Viborg, Slagelse, Grenaa, Værløse, Aarhus, Odense, Vallensbæk, Ikast, Lyngby, Allerød, Odder, Nyborg, og Herning, .\nAfhentning af led lampe batteri er tilgængeligt i alle regioner af landet: Sjælland (Østsjælland, Bornholm, Sydsjælland, Nordsjælland, Amager, Hovedstaden, Lolland, Vestsjælland, Falster, Midtsjælland), Fyn (Vestfyn, Østfyn, Sydfyn, Nordfyn, Midtfyn) og Jylland (Nordjylland, Midtjylland, Sydjylland, Vestjylland, Syddanmark, Sønderjylland, Østjylland).\nVed indkig i tendenserne bliver det markant, at netshoppere ofte kigger efter fx billig led lampe batteri og led lampe batteri tilbud. Man ser derudover jævnligt folk lede efter fx led lampe batteri priser, led lampe batteri online og køb led lampe batteri, plus de velkendte byggecentre som Jem og Fix, 10-4, Bauhaus, Harald Nyborg, XL-Byg, Stark, Bygma, Davidsen og Silvan.\nDet er i dag særdeles smertefrit for forbrugerne at vurdere tilbud på billige led lampe batteri online i blandt forskellige outlets på nettet, og så har flertallet af e-firmaer ikke kunne lade være med at sænke priserne på led lampe batteri eftertrykkeligt, og endda frembyde fri fragt.\nDerfor kan det stadigvæk være lønnende at granske enkelte internet selskaber efter tilbud og udsalg på led lampe batteri online inden du gennemfører din bestilling, således at man er skudsikker på at få den prisbilligste pris. Kig ikke blot hos de kendte byggekæder som XL-Byg, Jem og Fix, 10-4, Bygma, Stark, Harald Nyborg, Davidsen og Silvan.\nDu må imidlertid huske på, at såfremt en forhandler på nettet annoncerer billige led lampe batteri online til en pris der er usædvanlig attraktiv, så kunne det tit være et signal om en bedragerisk internet webshop. Handler med kort er heldigvis omsluttet af en regel, der bistår køberen overfor fup firmaer på nettet.\nGenerelt foreslår vi køb med betalingskort eller mobilbetaling. Som et alternativ kan du benytte en billig afdragsordning som for eksempel ViaBill, når du efterspørger at honorere pengene til led lampe batteri af flere omgange. Dette fås som regel hos nichefokuserede webshops, men dog sjældent de velkendte byggemarkeder som fx Davidsen, Silvan, Stark, Jem og Fix, XL-Byg, Harald Nyborg, 10-4 og Bauhaus.\nNår man ser på tallene bliver det klart, at internetbrugere typisk søger efter for eksempel led lampe batteri tilbud og led lampe batteri online. Foruden dette ser vi ofte internet shoppere søge efter bl.a. køb led lampe batteri, led lampe batteri priser samt billig led lampe batteri.\nTrustpilot præsterer adskillige ønskværdige chancer for at gennemsøge ret mange nuværende forbrugeres evalueringer og på grund af dette foreslår vi, at du tolker e-firmaets kritik forud for at du færdiggør din shopping med billige led lampe batteri online.\nFacebook frembringer lige så vel super strålende løsninger til at få indblik i e-forhandlerens pålidelighed. Herinde ser vi mange forhandlere på nettet som giver kunderne mulighed for at offentliggøre en vurdering af deres købsoplevelse, hvilket ydermere kan drages fordel af til afvejning af kundernes tilfredshed.\nForinden nogen shopper billige led lampe batteri online på en e-forhandler burde man når alt kommer til alt granske e-butikkens handelsaftale, men det er for det meste ikke særlig spændende, specielt hos de udbredte byggecentre som Silvan, Bauhaus, Bygma, XL-Byg, Davidsen, Harald Nyborg, Jem og Fix, 10-4 og Stark.\nEn anden valgmulighed kunne være at bemærke om internet forretningen er støttet af e-mærket, eftersom det bør være et tegn på at e-forhandleren overholder de danske love, samt at webshoppen fra tid til anden overvåges af fagfolk som behersker lovene på området.\nDet er en rigtig god lejlighed til en hjælpende hånd, for så vidt du oplever problemstillinger i forbindelse med din ordre på led lampe batteri. Tillige foreslåes det at man er vaks omkring de mest basale vilkår der spiller ind i forbindelse med købet af led lampe batteri online, f.eks. hvilken ombytningsrettighed online firmaet bruger.\nPå grund af dette er det i øvrigt vigtigt, at man stadig opbevarer sin faktura e-mail, så man en anden gang vil kunne eftervise købet af led lampe batteri, uanset om man handler hos Bygma, Davidsen, Silvan, Jem og Fix, Stark, Bauhaus, Harald Nyborg, 10-4 eller XL-Byg.


Europa skaffer penge til USA's missilforsvar | Information\nBOSTON - Bush-regeringens plan om at påbegynde opstillingen af et missilforsvar i det østlige Europa inden 2011 er primært dikteret af indenrigspolitiske budgetovervejelser. Isenkrammet skal placeres. Ellers frygter man, at Demokraterne i Kongressen afviser at genoptage finansieringen af flere end de to eksisterende antiraket-batterier i USA.\nDet siger flere amerikanske kritikere af missilforsvaret til Information. Synspunktet bliver overraskende bakket op af en prominent tilhænger.\n"Bush-regeringen ved, at de har mindre end to år tilbage. Så de skubber på. Det er ikke særlig velovervejet," siger Henry Sokolski, direktør for tænketanken Nonproliferation Policy Education Center, som støtter idéen om et amerikansk og europæisk missilforsvar.\nSokolski er overbevist om, at Bush-regeringen ikke har gennemtænkt de politiske konsekvenser i Europa af sit initiativ. "Pentagon har ikke været god til at markedsføre dette projekt. Først handlede det om at beskytte USA mod iranske missiler, så om et forsvar af Europa. Jeg synes, de har presset europæerne for meget og derfor mudret vandene," siger han.\nLederen af Pentagons missilforsvarsprojekt, generalløjtnant Trey Obering, har netop været på rundrejse til Ukraine, Tyskland og Frankrig for at mobilisere støtte til opstillingen af et antiraketbatteri i det nordvestlige Polen og en sporingsradar i Tjekkiet. Her understregede han, at et amerikansk missilforsvar i Europa udelukkende vil have til hensigt at nedskyde iranske langtrækkende og interkontinentale ballistiske raketter. Derfor, gentog generalløjtnant Obering gang på gang, vil systemet ikke undergrave den afskrækkelseseffekt, som det russiske arsenal af ballistiske missiler hviler på.\nTysk og fransk modstand\nMen den tyske regering er dybt bekymret over Ruslands reaktion og sine fremtidige relationer til Moskva. Den afgående franske regering stiller sig endnu mere kritisk over for de amerikanske missilforsvarsplaner. Regeringerne i Polen og Tjekkiet har indledningsvis sagt ja til at huse et amerikansk system, selv om den offentlige opinion i begge lande er imod.\nDanmark og Storbritannien er de eneste vesteuropæiske lande, der ubetinget støtter Bush-regeringens projekt. Det er uklart, hvorvidt en eksisterende sporings-radar i Fylingsdale, England, vil indgå i et europæisk missilforsvar. Radaren i Thule, Grønland, skal benyttes til at spore interkontinentale missiler affyret fra Rusland og Iran. En radar i Alaska er rettet mod Kina og Nordkorea.\nUSA råder foreløbig over to rudimentære antiraket-batterier i henholdsvis Alaska og Californien. De 10 planlagte antimissiler i Polen vil således blive det tredje led i en ring, som skal beskytte det amerikanske hjemland mod det 21. århundredes fjendtlige nationer og ikke-statslige aktører.\nDet har imidlertid vakt opstandelse i Bruxelles, at Bush-regeringen er gået uden om NATO og EU (som har en forsvarspolitisk dimension) og henvendt sig direkte til Polen og Tjekkiet. Under et besøg i Warszawa i sidste weekend forsøgte Tysklands kansler, Angela Merkel, at overbevise Polens præsident, Lech Kaczynski, om at behandle USA's henvendelse inden for NATO's rammer. Polakken lovede at lade det nationale sikkerhedsråd overveje idéen.\nDebatten vil komme\nDen ulmende utilfredshed i store europæiske hovedstæder med Bush-regeringens uelegante fremgangsmåde har indtil videre ikke vundet stor efterklang i politiske kredse i Washington, hvor Irak-krigen og Irans atomprogram dominerer dags-ordenen. Men det vil komme, forudsiger våbeneksperten Joseph Cirincione fra den liberale tænketank Center for American Progress.\n"Så snart Kongressen skal til at overveje Bush-regeringens bevillingsbegæring for 2008, starter debatten. Jeg tvivler på, at Demokraterne uden videre vil bevilge så mange penge til et kontroversielt projekt som det europæiske missilforsvar, hvis effektivitet mod missiler vi ikke kender. Demokraterne vil sandsynligvis have uafhængige eksperter til at vurdere, om der er brug for sådan et system," siger Cirincione.\nIfølge Cirincione bekymrer ideologerne i Bush-regeringen sig ikke om den mulige skade, en ensidig opstilling af missilforsvar i Polen og Tjekkiet vil påføre NATO-alliancen.\n"De er handlingsorienterede og føler sig overbevist om, at når isenkrammet er på plads, vil projektet være institutionaliseret og have skabt sine egne støttegrupper i USA og Europa. Det skal gennemføres så hurtigt som muligt, inden modstanden bliver overvældende."\nValget af Polen og Tjekkiet som værtslande er ikke tilfældigt, påpeger Victoria Samson fra Center for Defense Information. "Bush-regeringen vidste, at forslaget ville blive varmt modtaget i disse to proamerikanske lande. Men antiraketbatteriet kunne for den sags skyld lige så godt placeres i det nordøstlige Tyskland. Det viser, at de bevidst ønskede at blande NATO udenom," siger hun.\nIfølge Samson er initiativet dikteret af Bush-regeringens ønske om at kunne gå til Kongressen og sige: "Se, der sker fremskridt med projektet. Når vi har fået ja til at opstille en radar og et batteri i Tjekkiet og Polen, kan I ikke nægte os penge til at fortsætte opbygningen af et missilforsvar."\nI de sidste par år har Kongressen - under det republikanske partis ledelse - afvist at bevilge flere penge til opstilling af antiraketbatterier i USA. Først når generalløjtnant Oberings kontor i Pentagon har bevist, at systemet kan nedskyde interkontinentale missiler i en realistisk situation (ikke arrangeret), vil lovgiverne muligvis yde flere penge.\nMissilforsvarseksperten Victoria Samson peger på flere andre elementer, der kan spænde ben for Kongressens finansiering af et europæisk missilforsvar:\n- De eksisterende antiraketter er beregnet til at opfange interkontinentale missiler, der flyver i tre trin. De kan ikke nedskyde langtrækkende missiler, som flyver i to trin. Det betyder, at USA skal udvikle en anden type antiraket til opstilling i Europa. "Ingen har spurgt Pentagon, hvad de vil gøre ved det problem," bemærker hun.\n- Iran råder endnu ikke over et langtrækkende missil, der kan nå Europa. Hvis det nogensinde skulle lykkes at bygge en ny version af mellemdistanceraketten Shabab-3 med en rækkevidde på 2.000 km, er det uklart, hvorfor Iran skulle ønske at rette det mod Østeuropa.\n- Iran hævder at være i besiddelse af en tre-trinsraket (Fajr-3), som kan nå ud i rummet og derfor svarer til en interkontinental raket. Men ingen vestlige eksperter tror på det. Hertil kommer, at kun de færreste lande magter at bygge missiler af den type, som rent faktisk kan trænge ned gennem atmosfæren uden at brænde op.\n- Hvis Iran en dag skulle bygge en atombombe, ville det blive en overordentlig stor udfordring at forvandle den til et atomsprænghoved placeret på et interkontinentalt missil.\n"Der er ingen grund til at gå i panik," mener Joseph Cirincione. "Det vil mindst vare 10-15 år, førend Iran er i besiddelse af et langtrækkende missil, som kan nå Europa. Teknisk set er det en yderst vanskelig opgave at udbygge en mellemdistanceraket."\nReducerer politisk værdi\nMissilforsvarstilhængeren Henry Sokolski ser anderledes på en fremtidig trussel fra Iran: "Det afgørende er ikke, hvor effektivt et missilforsvar er mod en trussel. For mig at se er der ikke noget galt i at opstille et system i Europa. Det vil så tvivl i Iran om, hvorvidt de kan gennemtrænge skjoldet. Det reducerer langtrækkende missilers politiske værdi, for så kan de ikke bruge dem som diplomatisk pressionsmiddel."\nSokolski tilføjer: "Men hvis europæerne ikke kan overbevises om det, så tror jeg ikke, det bliver til noget."\nDer er også en anden og hidtil overset komplicerende faktor, der bør tages med i de europæiske landes over-vejelser, pointerer Victoria Samson: "Det er, at lande som Danmark, Tjekkiet og Storbritannien ved at stille territorium til rådighed for radarsystemer vil medvirke til at militarisere rummet. Det næste trin bliver jo at placere antiraketvåben i rummet, og her vil sporingsradarer blive af helt afgørende betydning for succes."\nAngela MerkelLech Kaczynski\nEUCenter for American ProgressCenter for Defense InformationDemokraterneKongressenNATOPentagon


En barndomsdrøm går i opfyldelse: Agathe står bag nyåbnet klinik | Elbobladet | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Elbobladet - En barndomsdrøm går i opfyldelse: Agathe står bag nyåbnet klinik\n42-årige Agathe Darville står bag klinikken Frk. Darville, som holder til i stueetagen på Bødkervej 3. Foto: Gustav Roesbjerg Pedersen\nEn barndomsdrøm går i opfyldelse: Agathe står bag nyåbnet klinik\n03. marts 2020 kl. 18:13\nSiden 1. februar har Agathe Darville arbejdet med skønhed og velvære i klinikken Frk. Darville.\nSnoghøj: En kraftfuld aroma fylder rum og indtryk, da man træder ind i klinikken. Stearinlys er tændt, og man bringes hurtigt ind i den rette stemning af ro og nærvær, inden man bliver mødt af 42-årige Agathe Darville og hendes følgesvend, hunden Betty, som er af racen fransk bulldog.\n1. februar slog Agathe Darville døren op til sin klinik, Frk. Darville, som holder til på Bødkervej 3 i Snoghøj, i samme bygning som Quattro Clinic, der blandt andet rummer flere sundhedstilbud.\nDerfor føler Agathe Darville også, at hun er havnet på den helt rette placering med sin klinik, der tilbyder skønhed og velvære.\n- Det har altid været en drøm at starte mit eget, og noget af det, jeg holder særligt meget af, er én til én relationen til kunderne. Den mulighed har jeg i klinikken, siger Agathe Darville.\nForlængelse af hår og øjenvipper samt behandlinger såsom varme sten, healing og NADA (øreakupunktur, red.) er blandt det, Agathe Darville tilbyder.\nHun er uddannet guldsmed og har arbejdet en række forskellige steder. CV'et tæller dog også andet end guldsmedje-jobs. Blandt andet har hun været underviser på EUC Lillebælt og ansat på Urbania Streetfood. Særligt arbejde, der kræver, at hun bruger sine hænder, tiltaler hende. Derfor har hun i de senere år taget en række kurser, så hun er certificeret inden for de forskellige behandlinger.\n- Jeg har tænkt over, hvad, jeg synes, er fedt, og så har jeg valgt de ting ud, som jeg kan, siger Agathe Darville.\nIndtil videre har den nye tilværelse budt på en del arbejde for Agathe Darville, men der er stadig ledig plads i kalender, konstaterer hun.\nHun er dog glad for at være sprunget ud i livet som fuldtidsselvstændig og glæder sig til at stifte bekendtskab med en række fredericianere i fremtiden. Recepten er de rolige, lyse omgivelser med planter, stearinlys og billeder på væggene. Kunderne skal gerne føle, at det er lidt hjemligt, pointerer Agathe Darville.\n- Jeg håber, at folk kan slappe af her og går tilfredse herfra, efter den behandling de har fået, siger hun.


Brolægger i Møllevang Aarhus - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nDygtig brolægger i Møllevang Aarhus\nSandpartikler bør typisk være symmetrisk og kantet i formen. Partikler, der er for runde og tæt på samme graduering i sidste ende vil udvaske af leddene. Sand, der er for blød, vil ikke være i stand til at overføre belastninger ordentligt. Brolægger i Møllevang Aarhus har flere forskellige muligheder for sand. Polymer sand vinder i popularitet blandt entreprenører af flere grunde. Polymere sand er i modsætning sand. Polymere sand bliver på plads, stabiliserer arbejde, følger bevægelse af pavers, reducerer ukrudt, holder insekter fra at trænge ind mellem leddene og fås i forskellige farver. Andre samlingsmetoder sand, der almindeligvis anvendes af entreprenører er brolægger i Møllevang Aarhus sand, torpedo sand og sten støv.\nTypisk når samlingerne mellem pavers er helt fyldt med sand, er de belastninger, der påføres pavers overføres til de omgivende pavers. Dette gør det muligt brolægger enheder brolægger i Møllevang Aarhus til at fungere sammen, som en bærende system. Samlinger, der ikke er helt fyldt med samling sand kan forårsage fliser til at handle uafhængigt, hvilket kan resultere i fremtiden fortovet fiasko.\nPavers vil have tendens til at flytte og dreje, når den udsættes for forskellige belastninger. Fuger mellem fliser, der er helt fyldt med sand, vil forhindre dette. De fleste pavers er fremstillet med afstandsstykker barer. Disse afstandseffekter stænger skabe et rum mellem pavers, der muliggør brolægger i Møllevang Aarhus korrekt sand installation. Asfaltudlæggere, der er installeret uden afstandseffekter barer vil have en tendens til at knibe, hvilket resulterer i skår af pavers i tung trafik.\nBillig brolægger i Møllevang Aarhus\nFør fugesand er spredt over overfladen af pavers. Pavers skal komprimeres. (Se afsnit 4.8). Efter din første komprimering af fliser, kan du sprede en liberal mængde samling sand hen over overfladen af fliser. Når du har spredt fugesand, er du nødt til at feje sandet ned udlæggeren leddene. Når fugesand er blevet fejet hen over overfladen af udlæggeren, kan du vibrere pavers med en pladevibrator. Når komprimering pavers med fugesand, anbefales det at komprimere pavers i to forskellige retninger. Brolægger i Møllevang Aarhus dette vil tvinge fugesand ned i leddene og lås de pavers. Efter komprimering pavers bør fugesand påføres hele overfladen igen og fejes på plads. Dette vil sikre, at alle samlinger er korrekt udfyldt. Du bør gentage denne proces så mange gange som nødvendigt for at fylde alle leddene.\nBrolægger Vestervang Odsherred


Netanyahu er presset op til israelsk valg | Arbejderen\nNetanyahu er presset op til israelsk valg\nKorruptionsanklager og racisme\nDet konservative Likud-parti står til at miste 10 mandater ved tirsdagens valg. Premierminister Benjamin Netanyahu er hårdt presset af en korruptionsskandale, kritik af regeringens økonomiske politik og den måde, den har taklet corona på.\nIsraels premierminister Benjamin Netanyahu kæmper desperat for et flertal. Her valgplakater på en byggeplads i byen Bnei Brak i sidste uge.\nIsraels premierminister Benjamin Netanyahu er presset op til morgendagens valg i Israel.\nHans konservative parti Likud står i meningsmålinger til at gå fra 37 mandater til 28. Netanyahu skal samle 61 mandater bag sig i det israelske parlament Knesset for at beholde regeringsmagten.\nNetanyahu har en racistisk dagsorden, der afviser palæstinensernes rettigheder og fortsætter det nyliberale mareridt.\nAssaf Adiv, fagforeningsleder\nLørdag samlede anslået 20.000 sig foran hans bolig i Jerusalem for at protestere mod hans politik, rapporterer TV-stationen France 24. Demonstranterne beskylder Netanyahu for at være racistisk, men vender sig også mod hans økonomiske politik samt regeringens fejlslagne coronatiltag, trods vaccinesuccesen.\nNetanyahu er under ekstra pres, fordi han er sigtet for bestikkelse, bedrageri og tillidsbrud ved en domstol.\nDemonstranterne, der mest består af unge, og som i over et år har protesteret, kræver stop for regeringens korruption, der blandt andet har vist sig gennem en tæt forbindelse mellem politikerne og erhvervslivets top. De unge kræver "gennemsigtighed".\nOp til tirsdagens valg har Likud dannet en fælles valgalliance med tre mindre, racistiske partier: Det ekstremt højreorienterede, racistiske Jødisk Magt, det homofobiske og racistiske Noam-parti samt partiet Religiøs Zionisme der mener, at homoseksuelle er "unormale".\nLikud og Natanyahu fremstiller sig selv som én, der kan "forene nationen" i bedste Biden-stil, skriver den venstreorienterede onlineportal 972mag.com.\nMens Netanyahu indgår alliance med det alleryderste højre, forsøger han ifølge 972mag.com samtidig at appellere til de 20 procent arabere, der bor i Israel. "Men det er et fuldstændigt kynisk forsøg på at opnå et parlamentarisk flertal", skriver onlineportalen.\nLikud og Netanyahu har centreret hele deres valgkamp om covid-19 og vaccineprogrammet, skriver dagbladet Haaretz. Senest lover premierministeren, at Israel ikke ville se yderligere lockdowns efter valget.\nPremierministeren lover også lavere skatter for små og mellemstore virksomheder og milliardtilskud til erhvervslivet og betrængte familier under coronapandemien.\nVil have flere bosættelser\nDesuden lovede Netanyahu i denne uge at "legalisere" 160 forposter på den besatte Vestbred. Forposterne er typisk skurvogne og containerhuse placeret på palæstinensernes jord, som skal danne udgangspunkt for kommende bosættelser.\n– Hvis vi får en stærk, højreorienteret regering, vil jeg godkende de nye bosættelser, sagde han den 15. marts.\nLikud støtter USA's Mellemøstplan, Deal of the Century (Århundredets Plan), vedtaget under Trump-administrationen, der legaliserer bosættelser.\nNetanyahu må væltes, mener Ofer Casif fra det sekulære, venstreorienterede Joint List til Arbejderen. Han mener, at Netanyahu leder en apartheidstat.\nJoint List står til ni mandater. Det er det eneste parti i Knesset, der ikke er zionistisk. Israels Kommunistiske Parti indgår i Hadash-valgfronten, der også er en del af Joint List. Der er to kommunistiske parlamentsmedlemmer i Joint List i Knesset, den ene er Ofer Cassif.\n– Vores vigtigste valgtema er selvfølgelig modstand mod besættelsen af palæstinensisk jord. Det har været Israels største problem i 54 år, siger Ofer Cassif til Arbejderen.\nOfer Cassif er en af Joint Lists 11 parlamentarikere og en af lederne af den protestbevægelse, der i de seneste måneder har krævet, at Netanyahu går af.\n– Al politik i Israel hænger sammen med besættelsen. Alle problemer må vi se i sammenhæng. Det gælder alt fra den forfejlede covid-19-politik til racismen, både i Israel og i de besatte palæstinensiske områder, siger Ofer Cassif.\nHan henviser til debatten om vaccination af palæstinenserne på Vestbredden og i Gaza, som Israel nægter at tage sig af, selv om en besættelsesmagt ifølge international ret er forpligtet til det.\nPå grund af at det religiøse islamiske parti Ra'am i februar forlod Joint List, lyder spådommen i flere israelske aviser, at Joint List – der i dag har 11 mandater – går tilbage. Da Ra'am deltog, havde Joint List 15 mandater og var tredjestørste parti i Knesset.\nAlle er zionister\nLige efter Likud i meningsmålingerne kommer det nyliberale parti Yesh Atid med 18 mandater. Partiet er zionistisk, tilhænger af bosættelserne på Vestbredden, "Israels sikkerhed", men også tostatsløsningen. Yesh Atid ønsker at ændre nationalstatsloven fra 2018, som fastslår, at kun det "jødiske folk har en unik ret til selvbestemmelse".\nDet konservative parti Nyt Håb kommer ind med 13 mandater, forudser meningsmålinger.\nDet ekstreme zionistiske højreparti Yamina, ledt af undervisningsminister Naftali Bennet, står til 11 mandater. Hvis partiet går frem, kan Netanyahu have brug for dets mandater, og partiet kan få indflydelse i regeringen, skriver det israelske dagblad Haaretz. En af partiets topledere er den tidligere justitsminister Ayleet Shaked, der tidligere har retweetet et racistisk budskab om, at palæstinensiske mænd, kvinder og børn skal udryddes brutalt.\nSocialdemokrater går lidt frem\nDet ekstremt højreorienterede Yisrael Beitenu-parti med tidligere forsvars- og udenrigsminister Avigdor Liberman står til at opnå seks mandater.\nDet socialdemokratiske Arbejderpartiet (Labour) har i dag to mandater. Partiet, der er zionistisk, har siden Israel blev grundlagt indtaget regeringskontorerne adskillige gange.\nFor få uger siden så partiet ud til ikke at kunne klare spærregrænsen. Men nu viser de seneste meningsmålinger, at partiets nye, unge, kvindelige formand, Merav Michaeli, skaffer flere stemmer, så det står til seks mandater.\nNetanyahu håber på et ekstra dårligt valg for sin rival, Benny Gantz fra partiet Blå&Hvid. De to indgik i 2020 en skrøbelig alliance og delte premierministerposten mellem sig. Men den regering er nu brudt sammen efter interne stridigheder.\nBlå&Hvid er nyliberalt og i voldsom tilbagegang i meningsmålingerne efter en splittelse. Partiet står til blot fire mandater mod 12 ved sidste valg.\nAsser Adiv fra det revolutionære, venstreorienterede arbejderparti Da'am, der stiller selvstændigt op, mener, at valget stort set kun drejer sig om et valg mellem pest og kolera blandt zionistiske partier.\n– Netanyahus konkurrenter er ikke bedre end hans racistiske dagsorden. De afviser alle de palæstinensiske rettigheder og forpligter sig fuldstændigt til det nyliberale kapitalistiske system, der er et mareridt. Altsammen med total mangel på respekt for menneskerettighederne, siger Assaf Adiv til Arbejderen.\nDa'am fik ved valget i 2013 i alt 3374 stemmer og ingen plads i Knesset. Partiet støtter en énstatsløsning for både palæstinensere og jøder.\nAssef Adiv repræsenterer også fagforeningen Workers Advice Center (WAC-Maan), der er en uafhængig arbejderorganisation, som arbejder for at fremme faglig aktivitet i Israel med medlemmer både i den ikke-arabiske og den arabiske befolkningsdel.\nHan tilføjer, at der er stor chance for endnu et parlamentarisk "dødvande" efter i morgen, der vil udløse et nyt valg snart.\n22. mar. 2021 - 10:33 22. mar. 2021 - 11:29


Anarchy for Her deoderant 150 ml\nAnarchy for Him deodorant 150 ml\nClick deoderant 150 ml\nMarine deoderant 150 ml\nExcite Dry deoderant roll-on 50 ml\nAxe Shower Gel 250ml Gold Temptation\nAxe Shower Gel 250ml Re-Load\nAxe er et mærke ejet af firmaet Unilever, og markedsfører primært sine produkter mod yngre mænd og kvinder. I lande som Frankrig, Australien, Storbritannien, New Zealand og Irland bruger virksomheden navnet Lynx på grund af varemærke problemer. Lynx Navnet blev først introduceret i Frankrig i 1983, og med tiden er andre duftvarianter som Spice, Amber, Marine, Musk og Oriental blevet anvendt som duft beskrivelse.\nI 2009 blev Axe et verdensomspændende mærke, der fortsat øger sin popularitet og anerkendelse. Axes produktlinje omfatter; Antiperspiranter, kropssæbe, daglige dufte, hudpleje produkter og deodoranter. Axe deodoranter er et af de mest populære produkter og er hovedsagelig klassificeret i to kategorier; antiperspiranter og deodoranter. Begge sprays er godt udformet og indarbejdet med kvalitets duftstoffer, der er designet til at holde dig frisk og duft godt hele dagen. Effektiviteten af disse sprays er så god, at duften holder hele dagen.\nHvis du aldrig har givet dit hår tilstrækkelig opmærksomhed,så prøv Axes shampoo og kropsvask, der har en dobbeltvirkende formel. Dens kombination af forskellige kraftfulde ingredienser hjælper med at skabe en fantastisk formel, der vasker alt snavs og dårlig lugt væk, hvilket gør dig ren og godt duftende. Alle krops shampooer fra Axe er omhyggeligt udformet og produceret med kvalitets ingredienser, der får dig til at føle dig levende og forfrisket. For at opnå de bedste resultater med Axe Shampooer skal du forsigtigt rense dit hår med den anbefalede mængde af Axe fugtgivende shampoo. Den kraftige formel i shampooen giver dig et varigt fylde, der holder hårfarven ren og skinnende i mange uger. Alle shampoo produkter fra Axe indeholder kvalitets ingredienser, der giver maksimal pleje til dit hår. Frist dine sanser med Axe dufte og tiltræk fol. Den forførende blanding af kraftige blended dufter gør Axe til et premium mærke for både mænd og kvinder.


En verden på Nordens Kostskole. (1D) - Hollie - Movellas\nJeg satte mig ned i den brune sofa ved siden af Amy og Tascha. Ronja sad i sofaen overfor sammen med to piger, som jeg ikke havde lagt mærke til. Laura sad på min side i en højrygget stol med det ene ben trukket op under sig.\n”Så er pizzaerne her!” Mrs. Rawlinson trådte ind i stuen fulgt af en pige, som jeg ikke havde set før. ”Jeg vil gerne præsentere Hollie Sharp for jer.” tilføjede Mrs. Rawlinson. Hollie smilede til os, ”Hvordan har i det?” Hollie så sig smilende omkring og så ikke ud til at være den mindste smule flov over sin sene ankomst. Hendes rødbrune hår var flettet, og hendes grønne øjne strålede. Hun havde en løs, langærmet skjorte på, og nogle stramme cowboy bukser på. Hende sko lignede nogle fra en cowboy film. Hun kom også langt ude fra landet. ”Det ser ud til, at jeg nåede frem i tide til det vigtigste af det hele.” Hun så anerkendende på pizzaerne. Hun satte sig på gulvet, og gned hænderne mod hinanden. ”Jeg er så sulten, at jeg kunne spise en ko!” udbrød hun grinende. ”Hvad? Har du ikke taget en med fra ranchen?” spurgte Amy sødt. Ved siden af hende fnes Ronja let. ”Nej for pokker!” svarede Hollie med overdrevent cowboy-dialekt. ”Jeg prøvede at få en af okserne med om bord på flyet, men det kunne ikke lade sig gøre.” sukkede hun, men lyste op i et smil. Jeg var ved at tage en tår af min sodavand, og da jeg spruttede af latter, fik jeg det galt i halsen. Endelig en med god humor.\nJeg kiggede rundt i rummet, for at finde ud af venindemulighederne.\nJeg har følgende at arbejde med her i huset….\nAmy er uden tvivl bidronningen – der er slet ingen konkurrence om den plads i hierarkiet. Det ville ikke tage skade af, at hægte sig på hende. Men hun har en tigerattitude. En tiger med store kløer. Så hende gider jeg ingen gang bruge tid på.\nSå er der Ronja. Hun er helt klart Amys højre hånd. Hun er hurtigt med spydige kommentarer – måske for hurtig?\nLaura virker okay. Hun er stille, men ganske sød og sjov. Der er muligheder der!\nTascha er super sød! Værelseskammerat. Og kan vist også godt lide mig. Der er også muligheder i hende.\nHollie – et lysende håb i humorafdelingen. Superfjollet og nede på jorden. Hun kommer også ude fra landet hvilket er dejligt. Så kan jeg godt lide hendes Cowboy stil. Hende er der helt klart veninde mulighed i!\nJeg grinte lidt af min egen dumheder, og tog en slurk af min sodavand.


Foder, Hunde, Katte\nIams er foder til kattene, der elsker luksus og gourmet. Byder man kattene på et måltid Iams, byder man dem på et måltid mad, der holder. Der er ikke noget bedre end at få et godt måltid mad engang imellem. Det bedste må være at få et måltid med Iams. Iams har et stort indhold af mineraler og andre lækre sager, som kattene elsker.\nIams forbedrer og skaber sunde forhold\nDet er givet, at kattene føler et stort velbehag, når de spiser deres skåle og tallerkener op med Iams. På samme vis er det også givet, at Iams igennem mange år forbedret og skabt unik foder til kattene. Det giver på den måde rigtig god mening at investere i Iams, hvis man gerne vil have det bedste ud af dagen som katteejer. Som katteejer har man nemlig et privilegium. Der hører en etisk fordring med, når man har et husdyr. Det skal nemlig passes og plejes. Madskålen skal helst være fyldt op med diverse lækre sager. og på den måde skal der aldrig være en sulten mave, der knurrer.\nIams er noget af det bedste foder på markedet. Vi ved allesammen, hvor meget katte går op i deres selvstændighed og frihed. For kattene er det en ganske unik frihed, der hører med til at kunne løbe rundt, som det passer dem. Det er i hvert fald sådan, det mere eller mindre forholder sig. Iams giver dem den vigtige og nyttige energi til at holde dagen ved lige. Det er så sandt, som det er sagt. Uden Iams er der ikke rigtig på samme måde spontanitet og vildskab over kattenes tilværelse. Her er foder nemlig en helt fundamental del af dagens gang. De færreste mennesker kan holde sig selv kørende uden at spise i løbet af dagen.\nFind foder fra Iams her\nLæs mere om Iams:


admin – Nexø Motion CykelClub\nDet nærmer sig den årlige tur til Sverige.\nLørdag d.2 juni – afgang fra Bornholm 06.30 og retur fra Ystad 20.30\nRuten er i år op langs kysten til Simrishamn som vi har kørt tidligere, dog med små ændringer, så den er kommet op på 120 km.\nVi kører i flere hold med forskellig hastigheder, så alle har mulighed for at deltage, dog med vægt på det sociale og hyggelige i højsædet, vi er altid samlet til grill og kaffe stop.\nVi kan kun opfordre til at deltage.\nSkriv dig på listen i klubben, på facebooksiden, eller en mail.\nTilmeldingsfrist er Søndag d.20 maj.\nTuren koster 150,- for billet til færgen, morgenmad på båden, grill på turen, sodavand og øl. Klubben giver en god økonomisk hjælp til turen.\nVi spiser aftensmad i Ystad hvor der er bestilt bord, den betales af en selv.\nSe og læg ruten ind på din Garmin.\n15. maj 2018 at 23:14