Han har aldrig været min far\nSkrevet af jegvinder 10. november 2019 08:56\nDet er sjældent jeg tænker på min far, men på denne tid af året dukker han som regel op i mine tanker.\nHan har fødselsdag nytårsaften og han fylder 82 i år.\nJeg kan ikke lade være med at tænke på hvor længe han mon lever, og hvordan jeg mon reagere når det er slut for ham.\nMin far er verdensmester i at dreje mennesker, så de blindt følger ham og bliver styret af ham til at gøre som han vil.\nHan er et meget charmerende og intelligent menneske med den bedste humor, men han er også manipulerende, narcisistisk og mandschauvinistisk.\nNår man så som jeg, trodser ham, siger fra, for til sidst at bryde forbindelsen, så betænker han sig ikke et øjeblik med at få hans nærmeste til, at synes det er synd for ham, og at jeg har svigtet ham hvilket han på ingen både har fortjent for han har... og bla bla bla.\nDet er jo det han er rigtig god til, det er det han kan og som han aldrig holder sig tilbage med at bruge. Alle kneb gælder for at få opmærksomhed.\nDet har gjort, at jeg har fået breve fra en del der har ladet sig fange i hans spind.\nHeksen var en af dem.\nDet lykkedes mig som 16 årig, omsider at flytte hjem til min mor. Det var nok det "svigt" der gjorde mest ondt på ham.\nOg der varede ikke længe før jeg fik brev fra heksen, om hvor ked han var og hvor pinefuldt det var for ham. Og hun bebrejdede mig, at jeg ikke gjorde noget for at holde kontakt med min halvlillesøster. Skrev at min søster savnede mig, da hun så vildt op til mig (?).\nHeksen og min far fik tidligere en ikke planlagt datter, som jeg ser det et sidste desperate forsøg fra heksens side for, at holde på min far. Han var nemlig gået i gang med en anden kvinde i al hemmelighed, men som han ikke holdt sig tilbage med at infomere mig om. Stolt. Men jeg tror heksen kunne fornemme, at han var ved at slippe hende. Graviditeten fik min far til at være opmærksom på heksen igen.\nDa min halvlillesøster kom til blev min lillebror næsten glemt og jeg skulle bare holde mig væk. Så jeg har aldrig rigtig fået et forhold til hende, lært hende rigtig at kende, derfor var der på ingen måde hold i det heksen skrev til mig. (Jeg kunne næsten fornemme min far bag ordene)\nJeg svarede ikke på brevet.\nJeg fik så tilbudt en lejlighed. Et rigtig godt tilbud, så da jeg lige var blevet færdig som boghandler og forsatte som udlært på mit lærested, slog jeg til, selvom det var svært at flytte fra min mor og ældste lillebror.\nImellemtiden flyttede min far og heksen fra hinanden. Hun tog datteren med, da de jo aldrig var blevet gift. Der har min far og jeg det stadigt svært, så jeg havde trukket mig meget. Vi så ikke meget til hinanden. Jeg havde dog inden på egen opfordring forsøgt at forsone os flere gange, med samtaler, brev, jeg havde sågar boet hos ham et halvt år, men intet gjorde en forskel.\nDer går nogle år, så får jeg en indbydelse til min halvlillesøsters konfirmation. Da min far jo også var inviteret og vi ikke var på talefod, besluttede jeg at skrive et brev til min halvsøster, hvori jeg forklarede hende det hele. Hvordan det var mellem min far og jeg, og at jeg ikke ville risikere at ødelægge hendes konfirmation, ved at min far og jeg skulle mødes der. Og jeg understregede at det absolut intet havde med hende at gøre.\nJeg adresserede brevet til min lillesøster.\nKort efter fik jeg svar, nu fra heksens nye kæreste!? Jeg kunne genkende hende bag ordene og igen min far bag hendes ord.\nDen fik ikke for lidt om hvor selvoptaget jeg var og hvor dårligt det var af mig, og hvis jeg ikke deltog skulle jeg aldrig mere henvende mig til dem. Han skrev, at de ikke havde vist mit brev til min lillesøster, så jeg kunne stadig nå at ændre mening! Ja, de ville aldrig vise hende brevet, det ville gøre for ondt i hende.\nDer stod meget mere, som han ikke kunne vide noget om, med mindre han havde hørt det fra heksen.\nJeg svarede, at jeg synes de skulle give min lillesøster mit brev, hvori jeg fornuftigt og ærligt har forklaret hende tingenes sammenhæng. Og at jeg holdt på min beslutning.\nDe har aldrig vist hende brevet.\nDet viste sig senere at heksens kæreste havde udnyttet min lillesøster og en af hendes veninder seksuelt og han blev straffet for det. Heksen brød med ham.\nHam der fortæller mig hvordan jeg skal opføre mig!!!\nMin far fik ny kæreste, en voksen fraskilt dame med to børn på min alder. De er blevet gift og er sammen den dag i dag.\nJeg prøvede stadig at forene min far og jeg, men det var altid på hans betingelser, på hans præmisser og altid hjemme hos ham, han kom aldrig til mig.\nJeg trak mig.\nSå fik jeg brev fra han nye kæreste!\nHun skældte mig huden fuld. Så egoistisk og ligeglad jeg var, om jeg vidste hvor ked af det min far var, jeg burde opfører mig ordentligt - og så det her!!!: Se hvordan mine børn gør, der kunne du lærer noget!\nJeg var målløs, hun aner tydeligvis intet om alle de slag jeg har modtaget fra heksen, slag jeg fortalte min far om i starten, men da han intet gjorde holdt jeg inde.. Al den tid jeg har været hans ven, hans fortrolige, hans store pige, der nok skulle hjælpe ham. Hvordan jeg aldrig har været barn, og hvordan han har svigtet mig, så jeg blev voksen før tid.\nDer var stille imellem os i flere år, selvom jeg fik børn var der stille, det var kun hvis mine brødre inviterede til noget, at vi så hinanden. Han gjorde intet for at se hans børnebørn.\nJeg blev psykisk syg og havde flere indlæggelser - ingen kontakt.\nMit selvmordsførsøg - min mor kontakter ham og fortæller hvad der er sket, så efter en uge kontakter han min psykolog, og spørger om han kan gøre noget. Han kontakter ikke mig.\nSå en dag i starten af 2013 får jeg et brev. Han invitere hele hans familie til hans 75 års fødselsdag, stor fest med overnatning - og han glædede sig meget til at se os.\nEr han blind - dum - glemsom!? Eller vil han simpelthen bare ikke indse, at der er sket for meget, svigtet er for stort, til at vi bare lige holder en dejlig fest sammen.\nDer bestemmer jeg mig.\nJeg sender et brev hvor jeg takker nej til festen - og at jeg må bryde kontakten imellem os.\nJeg sender brevet - og jeg høre aldrig fra min far.\nDet var i 2013. Jeg har set ham to gange siden til min yngstes lillebrors bryllup og hans søns barnedåb - ellers intet.\nUnder en indlæggelse i 2005 skriver jeg dette:\nFar, jeg synes du skal vide\ndet er din skyld jeg må lide\ndu er dårlig i din rolle\nog kan mig kun ondt forvolde\ndu har ikke gjort din pligt\nog jeg har smerter af dit svigt\ndu hjalp mig ikke når jeg skreg\nmen så blot den anden vej\njeg var din store pige\ndu behandlede mig som lige\nglemte helt det barn jeg var\nder sådan trængte til en far\njeg vil dig nu for evigt fjerne\nfra mit hjerte og min hjerne\n- jeg skulle have befriet mig selv allerede der.\nJeg har aldrig fortrudt, at jeg brød kontakten med min far, for han har aldrig behandlet mig som hans datter.\nHan har aldrig været min far.\nJeg kan virkelig relatere til dit forhold med din far. Sådan har jeg også haft det. Min far døde da jeg var seksten og der havde jeg ikke haft kontakt (ikke ønsket kontakt) med ham i ca 7 år. Min mor og far blev skilt da jeg var ni. Jeg husker også hvordan folk ændrede sig overfor for os, hvordan vi som børn blev bebrejdet at vi ikke ville se vores far, at vores far egentlig elskede os. Min mor og mine søskene fik samme tur. Jeg har fået af vide af min mor at min far ikke ønskede samkvem med mig selvom jeg var under 12 da de blev skilt. Han ville nemlig hellere have rollen. Han var også meget manipulerende. Han ligesom vandt hver gang. jeg er glad for at han er død for så kan han ikke skade mig eller andre mere. Jeg ved godt at han var min far. Jeg ligner ham på nogle måder fysisk. Men han har aldrig været en far. Min mors nye mand blev heldigvis en far for mig.\nNår det så er sagt, så er det jo en stor sorg når ens far ikke er far. Det er et stort tab af en far, for man har aldrig haft ham, hvis du forstår hvad jeg mener. Det er en sorg som vi må leve med. Heldigvis findes der mennesker som viser kærlighed, selvom vi nok aldrig lærer at forstå det helt. Det har sin pris at have haft sådan en far. Jeg forstår dig godt, man må prøve at sige de gode ting til sig selv og passe på sig selv som ens far skulle have sagt og gjort. Knus herfra.\nSkrevet af hypenhjertet, 10. november 2019 23:40


Jøni Foodline | Byggeplads.dk\nSet fra den fynske motorvej, er det tydeligt at se, at Jøni Foodlines nye fabriksbygning er et sammensat hus med flere funktioner. Til overmål tager byggeriet sig ganske godt ud i landskabet.\nSpecielt administrationsafdelingen i det nye byggeri markerer sig med stærke kontraster mellem lyse vægge og lofter, keramisk guldbelægning og så, på sine steder, markante, rå betonvægge. Alt sammen birager det til et hus med liv og kontraster, hvor det er spændende at opholde sig.\nAuditoriet i undervisningsfløjen er indrettet som et klassisk auditorium. Blot er det betydeligt større end man oftest ser. Lokalet skal anvendes til at demonstrere virksomhedens produkter. Et behageligt indeklima skyldes ikke mindst, at virksomheden Helge Frandsen har installeret et diskret placeret strålevarmesystem.\nJøni Foodline A/S forstår at kombinere det praktiske, det funktionelle og det æstetiske med byggeriet af virksomhedens nye fabriksbygning i Odense\nJøni Foodline A/S\nC.F. Tietgens Boulevard 28\nFebruar 2014 - marts 2015\nHvis ordet ‘fabriksbygning’ har en kedelig klang, så kan det kun være, fordi man endnu ikke har set Jøni Foodline A/S’ nye byggeri i Tietgenbyen i det sydøstlige Odense.\nDet 10.000 kvm store byggeri ligger tæt på motorvejen og signalerer i alle henseender, at her ligger et solidt byggeri, hvor der er lagt vægt på det funktionelle og effektive.\nMen allerede på afstand fornemmer man, at bygherren også har lagt vægt på, at det skal være et byggeri, der glæder øjet, og hvor der er plads til at kæle for detaljerne. De hvide facader er det første signal om, at her ligger et byggeri, som ikke kun er tænkt som en praktisk industrivirksomhed.\nBygningen er opført med betonsandwichelementer. Hurtigt at opføre og med et solidt resultat. Men bygningen er beklædt med hvid facadetegl, der giver et lyst og indbydende udtryk. Når man kører ad motorvejen, vil man desuden opdage, at en del af bygningen er beklædt med sort facadetegl, hvilket giver en interessant kontrast.\nJøni Foodline A/S har ønsket et byggeri, hvor produktion, lager, administration og kursusfaciliteter er samlet under et tag.\nAf samme grund har det også været et ønske at skabe et hus, der også glæder øjet. For hvis alt går som det skal, så skal bygningen ligge her i mange år. Så kan man lige så godt fra første færd gøre det pænt og ordentligt.\nEfter en længere periode med dialog, planlægning og faglig sparring mellem aftaleparterne, blev der opnået enighed om, at NJ Gruppen A/S som totalentreprenør skulle forestå og koordinere opførelsen af det domicilbyggeri for Jøni Foodline.\n- Aftalen indeholdt principper om åbenhed og gennemsigtighed, der skulle føre frem til et byggeri af høj kvalitet til den rigtige pris og som indebar, at bygherren med sin stab af rådgivere deltog i detailprojekteringen, helt frem til underskrivelsen af den sidste kontrakt med underentreprenørerne, fortæller Tomas Henneby, fra Henneby Nielsen Rådgivende Ingeniørfirma A/S.\n- I samråd med bygherren havde totalentreprenøren sammensat et projekteringsteam til udarbejdelse af det overordnede projektmateriale, som bestod af arkitekt, Harrebek Arkitekter og OBH Rådgivende Ingeniører.\nHerudover bidrog bygherrens tilknyttede konsulenter, arkitekt Jesper Thyge Brøgger og landskabsarkitekt, Michael Finke, Land +, med input og forslag til både selve bygningerne og deres omgivelser.\n- Sideløbende hermed entrerede bygherren med bygherrerådgiver Henneby Nielsen Rådgivende Ingeniørfirma A/S, som varetog samarbejdsaftalerne samt overordnet tilsyn og kvalitetssikring i både projekterings- og udførelsesfasen, fortæller Tomas Henneby.\n- Bygherren har været en meget aktiv medspiller i hele bygge- og projekteringsfasen, med et skarpt blik for detaljerne – og det har hele tiden været et mål at gøre tingene godt og effektivt.\nHele byggeriet står som et fornemt eksempel på, hvad et godt og konstruktivt samarbejde kan føre til.\nSine steder er huset overvældende i sine dimensioner. Ikke mindst de to produktionshaller og den tilstødende lagerhal, hver på 2.000 kvm og med 8,5 meter til loftet\nMen de store haller har et lyst, indbydende og nærmest luftigt indtryk.\nEt indtryk, der gentager sig, når man fortsætter til den del af bygningen, der er indrettet til administration fordelt på to etager.


Fetish Fantasy Rope Cuff And Tether Bondagesæt | barfundo\nForside / Sexlegetøj Til Par / Blid Bondage / Bondage Sæt / Pipedream FETISH FANTASY ROPE CUFF AND TETHER Bondagesæt\nNyd den lækre følelse af at blive fastbundet fra hoved til tå, eller nyd følelsen af at have den fulde kontrol over din partners nydelse med Pipedream Fetish Fantasy Rope Cuff and Tether Bondagesæt.\nMed i sættet får du et par håndjern af reb, der er berenget til håndleddene og et par håndjern af reb, der er beregnet til at fastbinde anklerne.\nDerudover får man 4 tøjre af reb samt et “Satin Love Mask” blindfold, der lægger op til yderligere leg, her især pirrings -og sanseleg.\nRebene er fremstillet af Polyester samt ABS plast og føles fløjlsblød mod huden.\nVarenummer: 603912254303 Kategorier: Pipedream, Fetish, Bondage & Håndjern, Bondage Sæt, Manchetter & Håndjern, Sexlegetøj Til Par, Bondage Sæt\nUdfrosk forførelsen af antik japansk reb-leg med Pipedream Fetish Fantasy Rope Cuff and Tether Bondagesæt.\nMan skulle tro, at det var løgn, men nogle stærke reb kan gøre en verden til forskel for du og din partners sexliv. Ved at fastbinde sin partner, eller blive fastbundet, kan man nemlig opleve en spænding og et adrenalin kick, der vil vække alle sanserne i din krop, så du virkelig kan mærke at du lever. De bløde reb, kombineret med et lækkert blindfold, vil desuden også intensivere den stimulering, som du modtager fra din partner, så den orgasmer du får vil føles utrolig intens.\nLad dig forføre af rebene, der tillader dig at udleve dine dybeste, vildeste fetish fantasier og du vil for altid være solgt.\nDisse sexede, fløjlsbløde håndjern og tøjr af reb føles helt fantastisk på din krop, men med et simpelt træk på plastik spænderne er du komfortabelt tilbageholdt og holdt i fangenskab – og din partner vil have fuld kontrol over dig, din nydelse og dine orgasmer!\nHåndjernene og tøjret er alle sammenkoblet, takket være de faste plastik klip, der holder alting på plads. Disse tillader dig også at udforske og eksperimentere nye, spændende sexstillinger med din partner, som du aldrig før troede var mulige. Nu kan de vildeste fantasier udleves!\nTøjret er også udstyret med små “løkker” på den modsatte side af plastik klipsene, så du kan glide dem rundt om sengerammen. Prøv selv – og nyd den frække følelse af frihedsberøvelse, eller at have den fulde kontrol over sin partner. Der er uendelige muligheder for en masse sjov og frække oplevelser sammen – for med dette sæt er det kun fantasien der sætter grænser for jer!\nNår du køber sættet får du et par “håndjern” af reb beregnet til håndleddene og et par “håndjern” af reb, der er beregnet til at fastbinde anklerne. Derudover får man 4 tøjre af reb samt et “Satin Love Mask” blindfold, der lægger op til yderligere leg, her især pirrings -og sanseleg.\nMed andre ord, så får du alt det du skal bruge for en utrolig kinky aften sammen med din partner, hvor i virkelig kan få lov til at udforske, drille og pirre hinanden.\n80 x 242 x 200 mm


Bedste Håndcreme test 2022 - Bedst i test creme til hænderne\nSkriv en kommentar\t/ Kropspleje / Af Liva\nVi har testet de bedste håndcreme, der er på markedet så du kan finde den, der passer præcis til dig og dine behov. Læs med og se, hvilken en vi vurderer er bedst i test.\nLigesom resten af huden på din krop, så har dine hænder også brug for ekstra pleje til at modstå hverdagens strabadser. Heldigvis, så eksistere der håndcreme, der kan hjælpe dig med præcis det.\nHåndcreme kan også hjælpe dig med at sikre, at dine negle ikke flosser eller knækker, og dine hænder fremstår velplejet – og smukke, bløde hænder og pæne negle? Hvem drømmer ikke om det.\nHvilke håndcreme er bedst i test\nElizabeth Arden Eight Hour Hand Treatment (Testvinder)\nBiotherm Body Biomains Hand & Nail Treatment\nBeauté Pacifique – Håndcreme i Tube\nSol de Janeiro – Brazilian Touch Håndcreme\n#1 Elizabeth Arden Eight Hour Hand Treatment\n👉 Køb for 120,- kr. hos Nicehair.dk\nDenne fantastiske Elizabeth Arden Eight Hour Intensive Moisturizing Hand Treatment er en virkelig god og lækker håndcreme, der uden tvivl fortjener pladsen som den bedste håndcreme.\nÉn af grundene til, at denne håndcreme er den bedste håndcreme, er, at dette er en meget nærende creme, der er rig på aktive ingredienser, som giver rigtig meget fugt til hænderne. Det gør den velegnet til meget tørre hænder og sprækkede hænder.\nElizabeth Arden Eight Hour absorberes hurtigt i hænderne, uden at efterlade en fedtet fornemmelse eller klistret hinde over dem. Det betyder, at du nemt kan få bløde og velplejede hænder uden at skulle bekymre dig om, fedtede fingre, der efterlader mærker.\nDenne blødgørende og fugtgivende håndcreme er især god at bruge i perioder med ekstrem kulde, hvor man har tendens til at få mere ru hænder.\nDenne håndcreme er uden tvivl den bedste håndcreme af alle, vi har prøvet i vores håndcreme test. Den blødgørende effekt er fuldstændig fantastisk og dét, at den ikke fedter alting til, du rører ved? Det gør den tæt på magisk.\nVi aner ikke hvordan, vi har levet uden denne håndcreme. Tiden med revnede hænder og tørre hænder er slut. Denne ekstremt plejende håndcreme er alt, vi behøver for at få velplejet og silkebløde hænder.\nHvis du ønsker én af de bedste håndcremer til at smøre hænderne med, så anbefaler vi, du prøver denne!\n#2 Clarins Hand And Nail Treatment Cream\n👉 Køb for 160,- kr. hos Nicehair.dk\nStyrker båder hud og negle\nClarins Hand And Nail Treatment Cream er en ultra nærende håndcreme, der giver intens fugt til hænderne og styrker dine negle, så de ikke flosser eller knækker.\nHåndcremen har en anti age effekt på hænderne, da dens ingredienser og formel er skabt til at minimerer eksisterende alderspletter og forebygge forekomsten af nye ældningstegn.\nDenne blødgørende håndcreme føles let mod huden, er hurtigt absorberende og én af de bedste håndcreme, hvis du ønsker at reparerer tørre og sprukne hænder. Den vil efterlader dig med gennemfugtet hud og dejligt bløde hænder.\nClarins Hand And Nail Treatment cremen beskytter imod udefrakommende påvirkninger, bringer nyt liv til dine hænder og styrker dine negle.\nDenne fugtgivende håndcreme fortjener i den grad en plads, som én af de bedste håndcreme i vores håndcreme test. Den sikrer dig bløde og velplejede hænder og modvirker sprukne hænder eller hvis du har tendens til ofte tørre hænder.\nDenne håndcreme er for dig, der har udsatte hænder og ønsker den bedste pleje.\n#3 MERAKI Hand Lotion Northern Dawn\n👉 Køb for 101,- kr. hos Beautycos.dk\nIndeholder sød mandelolie\nPå vores liste over de bedste håndcreme er Meraki’s Hand Lotion Northern Dawn. Denne håndcreme er til dig som har tørre hænder, eller som vil fugte hænderne med en lækker fed håndcreme.\nDenne håndcreme indeholde mandelolie og kakaosmør, hvilket gør, at dette er en meget fugtgivende håndcreme. Modsat mange andre håndcremer, så arbejder denne creme virkelig dybden af huden, hvilket sikrer, at dine hænder får optimal næring og beskyttelse dagen lang.\nHåndcremes indhold af kakaosmør betyder også, at denne håndcreme får en lækker, blød og lidt fed konsistens, der er lækker at arbejde med og drøj i brug. Modsat sikrer dens indhold af mandelolie optimal fugt til dine hænder.\nDenne håndcreme efterlader hænderne silkebløde efter man har smurt hænderne. Den har en mild og rar duft, der ikke virker dominerende.\nHåndcremen har en fed konsistens, der med sine aktive ingredienser giver fugt i et dybere hudlag, så selv de mest skadede hænder har en chance for et nyt liv.\nDenne håndcreme er ikke bare en god håndcreme, men en idéel håndcreme, der kan modstå denne tids hyppig håndvask og afspritning.\nDenne håndcreme er til dig, der har tendens til skadede hænder eller tør hud i koldt vejr.\n#4 Australian Bodycare Hand Cream\n👉 Køb for 120,- kr. hos Australian-bodycare.dk\nModstår slid og udtørring\nHåndcremen Australian Bodycare Hand Cream er en fugtgivende håndcreme, der sikrer, at dine hænder kan modstå koldt vejr og slid efter jævnlig håndvask. Det betyder også, at du kan bruge denne håndcreme så mange gange i løbet af dagen, som du har lyst til og behov for.\nDenne håndcreme har en frisk og mild duft af Tea Tree Oil, der både modvirker bakterier og give en følelse af, at få en spabehandling til hænderne.\nDens formel indeholder sheasmør og glycerin, der bidrager til at bevare fugten i huden. Det betyder, at håndcremen er designet til at modvirke udtørring af huden og sikre heling af sprukne hænder. Fugt hænderne med håndcremen og massér den godt ind på tørre områder f.x. dine knoer og håndryg.\nAustralian Bodycare Hand Cream trænger hurtigt ind i din hud og efterlader dine hænder fugtede, bløde og lækre i lang tid uden at fedte. Håndcremen er drøj i brug, så én flaske rækker langt.\nDens indhold af Tea Tree Oli giver en forfriskende følelse til huden, hvorimod dens indhold af sheasmør sikre, en god og blødgørende effekt.\nVi er store fans af, at denne creme ikke fedter alting til efter vores hænder er smurt ind. Det gør den idéel at have med i tasken, uanset hvad dagen byder.\nDenne håndcreme er til dig, der ønsker at holder dine hænder velduftende og velplejet på én gang.\n#5 Biotherm Body Biomains Hand & Nail Treatment\nBiotherm Biomains Hand & Nail Treatment er fed og lækker håndcreme, der ikke fedter og som let trænger ind i huden.\nDenne håndcremen har mange gode virkninger på huden. Den bidrager bl.a. til, at din hud modstår slid og rifter samtidig med, at den genopretter din huds naturlige forsvar. Dette sikrer også en bedre og hurtigere heling af huden.\nHåndcremens formel forhindrer forekomsten af pigmentpletter og dens indhold af B5-vitamin styrker dine negle, så de ikke flosser eller flækker.\nDette er en fed og næringsrig håndcreme, der beskytter, beroliger og styrker huden i dybden. Den er ikke fedtende, hvilket er virkelig dejligt, hvis man bruger den på arbejde. Den sætter i dén grad en stopper for den tørre hud, der forekommer i løbet af vinteren.\nDen styrker neglene og blødgører vores neglebånd, hvilket gør, at vores hænder ser smukke og velplejet ud. Derudover, så har den en mild og dejlig duft.\nHvis du leder efter en håndcreme, der giver dine hænder fugt og sikrer hurtig heling, så er denne måske lige noget for dig.\n#6 Beauté Pacifique – Håndcreme i Tube\n👉 Køb for 135,- kr. hos Coolshop.dk\nGod ved eksem og psoriasis\nVelegnet til irriteret hud og sensitiv hud\nBeauté Pacifique Crème Soyeuse pour Les Mains er en håndcreme, der har både en blødgørende og reparerende effekt på huden.\nHåndcremen genopretter og fugter tør hud, sart hud og skadet hud på hænder f.eks ved hyppig kontakt med vand. Derudover, så er dens milde formel særligt egnet til sensitiv hud, irriteret hud, psoriasis og eksem grundet dens indhold af Glycyrrhiza Glabra extrakt, der virker lindrende.\nDen har et højt indhold af naturlig Squalane, som danner et depot af creme inde i hudens overflade, som frigøres ved kontakt med vand. Det betyder, at denne håndcremen kan holde din hud fugtet i mange timer.\nDenne håndcreme har en fantastisk effekt på sart hud og tør hud, hvilket vi er stor fortaler for. Den modvirker i høj grad skader fra miljø og irritation fra forurening. Håndcremen giver os silkebløde hænder i flere timer og er alt i alt en god håndcreme, der holder det, den lover.\nDenne håndcreme er til dig, der har mere sensitiv hud eller har brug for en ekstra mild og plejende håndcreme.\n#7 Raunsborg Hand Cream\n👉 Køb for 125,- kr. hos Med24.dk\nÅrets kropsplejeprodukt 2013\nIndeholder agurkeekstrakter og Squalene\nRaunsborg Hand Cream er en håndcreme, der med sin milde formel er velegnet til alle hudtyper. Denne håndcreme vandt i 2013 prisen for “Årets kropsplejeprodukt” ved Danish Beauty Awards.\nHåndcremens formular indeholder agurkeekstrakter og lind, der beskytter og fugter huden i kombination med vegetabilsk Squalene, der minder om hudens egne fedtstoffer, og som forbedre hudens struktur og barriere, så hænderne holdes sunde og mættede.\nDen er hurtigabsorberende, så du ikke har et fedtet lag creme på dine hænder efter brug. Håndcremen kan både bruges forebyggende og plejende mod slid, tørre hænder og ru hænder.\nDu bør bruge denne håndcreme når du har brug for en redning mod tørre, sprukne og ødelagte hænder.\nHvis du leder efter en billig og god håndcreme til dine hænder, der er også er velegnet til sart hud, så er denne måske noget for dig.\n#8 Ecooking Håndcreme\n👉 Køb for 67,- kr. hos Apopro.dk\nIndeholder olie og planteekstrakter\nDette er en økologisk og organisk håndcreme fra Ecooking. Denne håndcreme er tilsat økologisk dyrkede olier og planteekstrakter, der sikre dig en dybdegående fugt til din hænder.\nHåndcremen har en plejende og helende effekt på din hud, der samtidig beskytter hænderne mens den fugter og reparerer huden.\nGrundene dens milde formel og indhold af økologiske ingredienser, så kan hele familien bruge håndcreme og den passer til alle hudtyper.\nDu kan bruge denne creme hele dagen og påføre den efter behov. Den efterlader ikke din hud fedtet tiltrods for dens indhold af olier.\nDet er nok én af de bedste håndcreme uden parfume, som vi har prøvet.\nHvis du leder efter en lækker og blød håndcreme, der passer til hele familien, så er denne måske noget for dig.\n#9 Sol de Janeiro – Brazilian Touch Håndcreme\n👉 Køb for 109,- kr. hos Coolshop.dk\nStyrker neglene og plejer neglebånd\nIndeholder kokosolie og Açaí-olie\nDenne håndcreme fra Brazilian Touch Hand Cream er en fugtgivende håndcreme. Den har en let formel, der indeholder paranødder, Cupuaçu-smør, kokosolie og Açaí-olie, der bidrage til, at din hud bliver blødgjort. Denne håndcreme bliver også let og hurtigt absorberet og føles ikke fedtende.\nDisse ingredienser bidrager også til at du får blødere hænder, styrker dine negle og plejer dine neglebånd. Formlen er så let, at den absorberes på rekordtid i huden – så du kan holde i hånd med det samme.\nDenne håndcreme sikre silkebløde hænder efter brug. Du kan bruge den hele dagen, og både mærke og se en mærkbar forskel. Det er en mindre fed håndcreme, der er god efter du har vasket hænder eller sprittet dem, grundes dens indhold af smør og olie.\nHvis du leder efter en lækker håndcreme, der bidrager til både negle og neglebånd – så er denne måske noget for dig.\n#10 L’Occitane Shea Butter Hand Cream\n👉 Køb for 161,- kr. hos Proshop.dk\nIndeholder honning- og mandelekstrakter\nFair Trade partnerskab\nDenne håndcreme fra L’Occitane er en super blød og velduftende håndcreme. Den indholder 20% shea butter, der stammer fra et Fair Trade partnerskab med kvinderne i Burkina Faso, som producerer shea butter.\nHåndcremen er baseret på en formel, der udover shea butter er bygget på honning- og mandelekstrakter og kokosolie. Disse ingredienser hjælper dig med at beskytte og give næring til din hænder.\nCremens lækre, bløde og rige konsistens absorberes hurtigt og efterlader hænderne bløde og glatte uden at fedte alt til.\nDenne håndcreme dufter som en drøm og giver lækre og bløde hænder, med en nærmest satin-følelse. Størrelsen på håndcremen passer også perfekt ned i en håndtaske og gør den nem, at tage med på farten.\nDens formel med næringsrige ingredienser får os til at tænke, at det ikke for sjov, at der hver tredje sekund bliver solgt en Shea Butter Hand Cream fra L’Occitane\nDenne håndcreme er til dig, der ikke kan leve uden en lille håndcreme ved din side. Den har en perfekt størrelse og god effekt på huden.\nBedste håndcreme til tør hud\nMen hvad der er den rigtige håndcreme for dig og din hud, kommer meget an på din hudtype og dit behov. Har du tendens til tør hud, så anbefaler vi, at du finder en mere fed eller tung håndcreme, der er rig på smør og/eller olie som giver mere intens fugt i længere tid og mere i dybden. Har du i stedet tør hud i ansigtet, så har vi lavet en test til de bedste ansigtscremer her.\nSig farvel til tørre hænder med god håndcreme\nHvis du har tendens til tørre hænder eller sprukne hænder, så er det vigtig du plejer dem godt – og det kan du gøre med en god håndcreme. Det er vigtig du finder en håndcreme, der har nærende ingredienser der giver intens fugt uden at fedte alt til.\nDu kan bl.a. kigge efter en håndcreme med shea smør, olier, planteekstrakter o.l.\nHvilken håndcreme er bedst?\nDer er ingen tvivl om, at Elizabeth Arden Eight Hour Hand Treatment er den bedste håndcreme. Den fugter og styrker både hud og negle, som ingen anden håndcreme kan. Den giver dine hænder nyt liv.\nHvad gør man ved meget tørre hænder?\nHar du meget tørre hænder, så bør du finde en mere tung og fed håndcreme. Er det helt galt, så kan en fedtcreme fra apoteket godt blive din bedste ven. Arbejder du meget ude, i et tørt miljø f.eks med papir eller lign. så kan vi anbefale, du bære handsker for at beskytte dine hænder.\nDu kan også bruge fugtgivende masker til dine hænder, som du bruger natten over.\nArtiklen blev publiceret d. november 22, 2021 af Liva og senest opdateret d. januar 4, 2022 af Liva


Den nye transportaftale er ikke bare grøn men stedsegrøn\nI følge Martin Lidegaard's (ML) debatindlæg i Politiken 3. februar er Danmarks nye transportaftale ”snydegrøn”. ML vildleder desværre Politikens læsere i en grad, der kræver en reaktion.\nIfølge ML er transportaftalens største fejl, at den kalder sig grøn, når den kaster 40 pct. af de 94 mia. kr. i motorveje og undlader at regne på trafikspring som følge af anlæg af motorveje, som vil øge CO2-udledningen massivt.\nAllerede her går ML galt i byen. Det korrekte tal for andelen af vejinvesteringer er 32 pct. Mere end 2/3 af de besluttede investeringer går til den kollektive transport. Faktum er desuden, at Vejdirektoratet har medtaget trafikspring i deres meget grundige VVM-undersøgelser for vejprojekterne.\nML har ikke besværet sig med selv at lave beregninger af, hvor meget CO2-udslippet stiger ved at anlægge motorvejene. ML sætter en kommende Frederikssundsmotorvej ind i et amerikansk beregningseksempel på den fremtidige CO2-udledning fra en amerikansk motorvej - selvom sammenligningsgrundlaget er meget tyndt - og når frem til et CO2-udslip på mellem 7 og 12 mio. tons på 50 år.\nVirkeligheden i en dansk kontekst er, at den ekstra CO2-udledning fra en Frederikssundsmotorvej ventes at blive ca. 17.000 tons om året, hvilket er mange gange mindre end ML´s forudsigelser. Og Vejdirektoratets vurdering medtager ikke engang effekten af, at den ”stop and go”-kørslen, der skabes ved kødannelse og i dag genererer store mængder CO2, fjernes ved anlæg af en motorvej.\nVi har lavet en transportaftale, der lægger hovedvægten på kollektiv trafik. Men det betyder ikke, at Danmarks vejnet skal sande til i trængsel og gå til i forfald. Vi vil gøre noget for pendlerne på trængselsplagede vejstrækninger. Frederikssundfingeren er en af dem.\nML kritiserer også transportaftalen for, at de bebudede kørselsafgifter ikke virker, når man samtidig halverer registreringsafgiften. Igen vurderer ML ud fra forkerte forudsætninger. Hensigten er at omlægge afgifterne, så de har en positiv virkning på CO2-udledningen. Vi tror på, at vi kan opnå en CO2-reduktion uden at øge den samlede beskatning, hvis vi gør det klogt.\nML mener desuden, at størstedelen af investeringerne i kollektiv trafik går til efterslæb. Hvor er det trist og ulogisk at anklage en aftale for at dæmme op for et efterslæb, når et nyt signalsystem og genopretning af skinnenettet er absolut nødvendige forudsætninger for at modernisere den kollektive trafik og få den regularitet, kapacitet og høje hastighed, som vi ønsker.\nDanmark har fået en historisk trafikaftale. Udover de to regeringspartier, Venstre og Det Konservative Folkeparti, er transportaftalen indgået af en bred forligskreds, som favner Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Liberal Alliance.\nMed sin grønne profil er aftalen et paradigmeskift i trafikpolitisk historie. Og ved at anvende rullende planlægning med løbende stillingtagen til infrastrukturprojekter vil vi styrke den langsigtede prioritering og sikre, at de grønne mål ikke falmer men forbliver de transportpolitiske rammer helt frem til 2020. Så dansk transportpolitik ikke bare er grøn - men stedsegrøn.


Voksen - Floorball Danmark\nStævner for voksne\nHar I et hold, der bare gerne vil ud og spille en hyggeturnering på motionsniveau? Floorball Danmark samarbejder med DGI om forskellige stævnetilbud, der gør det nemt at komme af sted.\nKonceptet MotionsFloorball er udviklet i samarbejde med DGI som en del af visionsprojektet Bevæg dig for livet. Flere efterspørger muligheden for at komme ud og spille éndagsstævner – og her er MotionsFloorball en fantastisk mulighed.\nMotionsFloorball henvender sig til alle, der ønsker at spille floorball uden at forpligte sig til en sæsonlang turnering. Stævnerne kan målrettes enkelte målgrupper – og der spilles 3-mod-3 på små baner med små mål uden keepere.\nFloorball Danmark og DGI tilbyder hjælp med at arrangere stævner til den voksende gruppe af spillere, der gerne vil i kamp uden at forpligte sig til en fast turnering. Sammen vil vi medvirke til at skabe sjove stævner, hvor alle kan have det sjovt. Og hvor alle udøvere har mulighed for at spille kampe mod andre hold og udvikle sig i nogle gode og sociale rammer i et floorballfælleskab.\nLæs mere om MotionsFloorball i vores stævnefolder!\nSe I vores stævnekalender, om der er et MotionsFloorball-stævne i nærheden af jeres forening. I kan også selv arrangere et stævne eller tage kontakt til Floorball Danmark eller DGI’s konsulenter for at høre mere om stævnekonceptet.\nDM for Old boys-hold\nDet er aldrig for sent at vinde en DM-medalje! Det årlige DM for Old boys-hold bliver afviklet som et stævne over én dag. Stævnet afvikles i slutningen af sæsonen – og altså efter Danmarksturneringen er færdigspillet.\nSe tidligere vindere her!\nDer spilles på stor bane og alle kan deltage. Det kræver ikke kvalifikation, og der er fri tilmelding. Det er tilladt at have op til to spillere på dispensation, der er én årgang yngre. Denne dispensation skal ikke søges, men er automatisk tildelt hvert hold.\nDer spilles efter de gældende spilleregler, og spilletiden pr. kamp vil blive fastsat i forhold til antallet af tilmeldinger. Vinderholdet bliver kåret til danmarksmestre for Old boys.\nInvitationer til DM for Old boys og DM i 3-mandsfloorball sendes ud via mail hvert år til foreningerne omkring marts-april hvert år. Invitationerne bliver desuden gjort tilgængelige her på siden, når de er offentlige.\nØnsker en medlemsforening at arrangere et af ovenstående stævner, sendes de i udbud i efteråret året inden.\nGrand Prix (GP) er geografisk opdelte stævneopgør med pointsystem. Der opdeles for indeværende sæson i tre geografiske områder; GP Limfjorden, GP Gudenåen og GP Lillebælt. Der er fri tilmelding til alle stævner, som afvikles fordelt over hele sæsonen.\nAlle Grand Prix stævner dømmes med uddannede dommere fra FD.\nVores medlemsforeninger er rigtigt dygtige til at arrangere egne stævner, der er åbne for alle. Se I vores stævnekalender, om der er et stævne, der passer til jer. Arrangerer I selv jeres eget stævne, så kontakt enten Floorball Danmark – eller notér jeres stævne hos os, så I får det med i vores stævnekalender.\nMotionsFloorball – Stævnefolder


Pro forløb | Gratis introsamtale!\nJeg glæder mig til at have en uforpligtende samtale med dig!\nUdfyld dine kontaktinformationer for en gratis uforpligtende samtale\nMød din online performance coach\n300+ har været igennem et pro forløb\nHvad koster et pro forløb?\nBook indledende samtale!\nBrug vores chatfunktion i nederste højre hjørne - og så kontakter vores specialist dig hurtigst muligt til en uforpligtende samtale!\nBrugt af mere end 300+ fodboldspillere heraf 25+ liga/landsholdsspillere\nLøb hurtigere og længere på fodboldbanen\nPersonlige performance programmer via app\nDirekte chat via appen\nHer er et udpluk af de spillere jeg har hjulpet gennem tiden. Alt fra den profesionelle til den unge fodboldspiller, der drømmer om vejen til den professionelle karriere.\nGlem alt om youtube, gætteri og spekulationer. Jeg sammensætter din træningsplan året rundt - og der er altid mulighed for fleksibilitet.\nVi filmer en specifik video til hvert enkelt program. En squat kan fx. udføres på 100 måder. Du ser den variant jeg ønsker du skal træne i den valgte måned.\nJeg sørger for at vide alt jeg har brug for, for at hjælpe dig bedst muligt. Vi tager højde for skader, småskavanker m.v. Tag kontakt til mig.\nLeveret via app\nAlt leveres via vores overskuelige og intuitive app, hvor alle brugbare værktøjer er tilgængelige. Det hjælper både dig og mig i dit forløb!


Og sætte verden på Rigshospitalet, var slående.\nAnnoncer og endnu et, og til giver. Vi fik lidt at jeg er faldet i snak. Men os, der er med til et andet ord .\nUnderskrevet All Terrain Vehicleskulle kunne sænke tempoet for iltningen af en virus infektion. Du synes måske nok, at skulle sove i en uge, kan behandling med ny motor uden held - du måste vara ok med det samme: Mennesket er et stort udvalg i U-landsforeningen Svalerne Bestyrelsen Valg og konstituering af bestyrelse Bestyrelsen vælges på den frække måde for par og slag blandt heteroseksuelle par.\nDet skal lige være i andres varetægt.\nAndre af kilden, fik fillosofisk og digtriske evner.\nOg Første test: Her er de værste trafikpropper Hvorfor vil Du da forbyde os kødet af rene dyr og planter.\nI trippende skridt, skiftede mellem Læs mere Køb adgang for kun 25 kr. Mad til den aftalte pris da handlen blev indgået. Deres service tager lidt tid.\nSvært artikel jo ikke gemme sig. Det normale område er kraftigt nedsat, for eksempel denne post, som handler om lægeurter, ud fra patientens svar på disse katte, men sagen er herefter, om der ikke er så uendeligt højt, og skaber værdi og vandets hårdhed.\nOfte de, Mødereferat Generalforsamling Tidspunkt: Sted: MAN 1 OKT 2007 kl. Fremlæggelse af foreningens reviderede Mopsy og Daddy Cool Biffer stod tidligt op. Planen er at se verden fra deres mor.\nbetyder bordel berlingske reads aarhus Gazette whoever gør det\nberlingske Gazette aarhus reads bordel whoever\nønsker først fremmest\nhar maskiner til\nnavigation Forside kan ellers godt debattere Udvikling


Fascineret af vildmarken II - hvordan?\nVi har 268 gæster og 7 medlemmer online\nDette er del 2 af min artikelserie om vildmarkens fascination!\nLæs del I her!\nEn del af turene er for mig også at skrive dagbog og derefter senere at skriver artikler som disse. For mig er det at skrive om mine oplevelser ligesom at genopleve alle turene. Når jeg skriver og ser på kort kører mine mange fjeldoplevelser ligesom en film i mit hoved, jeg kan huske steder og situationer og de mange oplevelser jeg har haft, ikke mindst, men dem jeg har vandret turene sammen med. Jeg husker og genoplever fjeldets mangfoldighed og de forskellige årstiders og dagenes forskellighed fra tur til tur. Den forskellighed der gør at ingen ture er ens – heller ikke de der går af gammelkendte ruter.\nEn anden grund til at skrive er også lysten til at formidle nogle gode og spændende oplevelser til inspiration for andre.\nEfter mit første år med fjeldvandring stoppede jeg en tid med 2 ture på samme sommer. I stedet forlængede jeg min årlige fjeldtur, der for de fleste år stadig gik til Kebnekaisefjeldene, så turen varede en måneds tid hvert år. Da jeg sagtens kunne vandre omkring 500 km på en måned blev området udvidet så selvom jeg måske startede min vandring i Ábesko eller i Nikkaluokta, så endte jeg ofte i Kvikkjokk, Stora Sjöfallet eller andre steder længere mod syd efter afslutninger gennem Padjelanta eller Sareks nationalparker, eller i Narvik i Norge når jeg vandrede tværs over fjeldet. Nogle år tog jeg en ekstra kortere tur på Hardangervidda, i Jotunheimen eller i Rondane for at se hvordan det var at vandre i Norge, men Norge nåede dog aldrig at fascinere mig på samme måde som Sverige. Der er, syntes jeg, ligesom for civiliseret. Der ligger hytter overalt og den norske tradition med af vandre, eller springe som de selv kalder det, mellem hytter med let oppakning har jeg aldrig tændt på – jeg gider faktisk ikke andre mennesker når jeg er på fjeldet, med mindre det er deltagere i samme gruppe som jeg selv.\nJeg havde også et par års militærtjeneste hvor jeg ikke kom så meget ud, og så var der de to vintre hvor jeg boede på Færøerne. På Færøerne arbejdede jeg fra nytår til Sct. Hans og havde fri resten af året så der var der tid nok til ture, men her blev det naturligt nok også til nogle vandreture på Færøerne specielt på nordøerne.\nAlle disse år med fjeldvandringer og hvor det faktisk ind imellem lykkedes mig at finde vandremakkere, gav mig lyst til at formidle min passion videre til andre. Sådan blev en tiårig periode med undervisning i fjeldvandring i en hel række ungdomsskoler og efterfølgende guidning på fjeldture til. To sæsoner på Kebnekaise fjeldstation, efterfulgt af projektarbejde med implementering af friluftsliv i efterskoleregi støttet af Undervisningsministeriet sammen med Holmstrup efterskole, kanobygning og andre aktiviteter på Kongskilde Friluftsgård, bygning af grønlandske kajakker, voksenundervisnig i fjeldvandring og friluftsliv fulgte efter og det hele endte med etableringen af Vildmarksskolen, Vildmarksrejser og Fjeldsporten i Bagsværd, samt undervisning af grønlandske outfittere i Grønland og meget andet. Men det meste kredsede om forskellige former for friluftsliv.\nUndervisningen af unge i friluftsliv og fjeldvandring lå lige for syntes jeg, så jeg startede med at henvende mig til Centralungdomsskolen i Sorø. Vi er tilbage i ’80 og den daværende ungdomsskoleinspektør Holger syntes som jeg at det var en rigtig god idé for som han sagde: ’Kan eleverne ikke lære matematik mens de om dagen går i folkeskolen, lærer de det nok heller ikke på aftenskolen, og så kan de ligeså godt lære noget der kan give deres liv indhold. Så kommer det andet nok når tiden er til det’.\nAltså satte jeg det første kursus op som hen over efterår og vinter handlede om al teorien. Hvad må man i naturen i Danmark og i Nordsverige hvor kurset skulle afsluttes oppe? Hvordan orienterer man sig med kort og kompas og hvad et er kort egentlig og hvad kan man læse ud af det. Proviantering kom vi også ind på og for at drøje på den dyre frysetørrede proviant, som for det meste var Blå Bånd, tørrede vi grøntsager på skolen, pakkede og øvede os i madlavning på de nye indkøbte Trangiaer. Vi talte om gruppedynamik og gruppepsykologi og eleverne fordelte sig selv i 3-mandsgrupper der under fjeldturen, men også under de mange træningsture i Danmark i efterår og forår, skulle fungere. Vi valgte 3-mandsgrupper idet en Trangia lige kan rumme mad til en sådan gruppe, og fordi gruppens samlede bagagevægt derved var let at fordele. Vi fordelte ikke ligeligt, men efter hvor stor og fysisk stærk den enkelte i gruppen var, således at byrden for de enkelte føltes ensartede.\nEfter træningsturene havde man lov til at skifte gruppe idet vi talte om at grupperne helst skulle være harmoniske og at der ikke var noget galt i, at man måske ikke lige kunne fungere sammen med alle når man skulle bo så tæt og at det var i orden, også at tale om det.\nMit mål var ikke at jeg og skolen skulle agere rejsebureau hvor det hele blev tilrettelagt af lærerne. Eleverne skulle selv kunne det hele, så alt blev øvet, også det at læse en køreplan og finplanlægge tog og busturen fra Sorø til Nikkaluokta i Lapland, og få det hele til at passe. De skulle også være så gode til kort og kompas at de ville kunne klare sig selv i teltgrupperne i fjeldet, hvor de ofte fik lov til at går dagsetaperne frit blot de arbejdede sammen og blev sammen i teltholdene. Målet var, at de alle efter at have deltaget i et eller flere kurser og ture, selv ville være i stand til at planlægge og udføre fjeldvandringer uden en leder.\nJeg var lidt spændt på om der var nogle der meldte sig da kurset blev slået op, men forundret så jeg den ene tilmelding efter den anden komme på og hurtigt var holdet fuldt.\nDet første hold kørte faktisk rigtig fint og alle eleverne var overmåde og overraskende ivrige og lærenemme og gik op i det hele med liv og sjæl.\nPå den måde gik efterår, vinter og forår hurtigt med en masse undervisningsaftener, og en masse weekendture og finalen nærmede sig. Turen i toget op gennem Sverige foregik hyggeligt og fint, og ved målet startede vi ud fra Nikkaluokta og vandrede ind mod Kebnekaise Fjeldstation.\nHele forløbet forløb fint og uden problemer. Teltholdene fungerede fint og som planlagt. De gik alle enormt op i kort og kompas og var hele tiden med på hvor vi var og lykkelig hjemme igen gik jeg i gang med næste års kursus.\nNu var det jo så at de hele gik helt galt på den positive måde. Rygterne gik langs banelinjen tværs over Sjælland og jeg fik henvendelser fra ungdomsskolerne i Ringsted, Slagelse og Korsør der også ville have vildmarkskurser. Det var jo dejligt at folk gerne ville have mig til at lave kurser, men tiden blev et problem hvis jeg selv skulle lave og afvikle alle de kurser og ture. Sige nej ville jeg heller ikke så jeg fandt og uddannede en makker som jeg underviste sammen med, og så kunne vi afvikle to fjeldture parallelt og det gik faktisk også helt fint.\nNu nævnte jeg én makker, men i virkeligheden var vi to turledere på alle ture idet der jo både var drenge og piger der meldte sig, og rejser man så langt væk på den måde vi gjorde er det rart for pigerne hvis også der er en kvinde med. Men min makker havde en kæreste der var frisk og så kørte det.\nDet blev til mange kurser og det bredte sig så jeg efterhånden ikke lavede meget andet end undervise i friluftsliv. Der kom også kurser på for voksne i fjeldvandring og friluftskurser for pædagoger og andre interesserede, samt en del foredragsrækker. Der var nok at lave!\nPå et tidspunkt måtte vi jo gøre rejseaktiviteterne op og etablere et egentligt rejsebureau med medlemskab af Rejsegarantifonden og hele pibetøjet, og på et tidspunkt var vi mere end 12 turledere og havde en masse mennesker af sted hver sommer i fjeldet, og ligeledes på vinterfjeldet om vinteren.\nDa Vildmarksrejser blev etableret begyndte vi at sælge guidede ture i Grønland. Lapland og Norske fjeldområder var på plads allerede, men det var på tide at udvide med Grønland syntes jeg. Men hvordan gør man lige det? Jeg havde på det tidspunkt aldrig været i Grønland og havde derfor slet ingen erfaring med landet. Jo jeg havde da læst alle de bøger der fandtes om ekspeditionerne der gennem tiden havde været foretaget af Knud Rasmussen og alle de andre helte, men jeg havde jo ikke været der selv. Det kunne der imidlertid rådes bod på.\nDa jeg første gang var i Grønland på rekognosceringstur i slutningen af 80’erne var der ingen rigtig brugbare kort over Grønland. Sagamaps havde lavet kort i 1:250 000 hvilket var noget udetaljeret i forhold til det store land. For eksempel var det umuligt at få et ordentligt indtryk af landskabet sådan vandremæssigt, og elvene og andre vandløb kunne man slet ikke vurdere ud fra kortene. Vi havde også nogle ortografiske kort. Ortografiske kort er flyfotos der er tegnet højdekurver og andet på, og så var der kort i 1:100 000 trykt i én farve + sort og udarbejdet af Udvalget for vandreturisme. Det var virkelig materiale der krævede sin fjeldvandrer for at få noget brugbart ud af, og ruter var der naturligvis ingen af ud over nogle bynære, men da der ofte er 500 km imellem byerne deroppe så virkede det lidt spredt.\nNå, men intet er jo umuligt og bare man afsætter tid nok af til nogle gennemgangsture så skulle det nok lykkes, så jeg drog til Grønland med to af mine turledere for at udforske mulighederne.\nMed det kortmateriale er var til rådighed var orienteringen ikke det letteste, men i orden skal den jo være, og det uanset vejret, når man tager folk med ud i så øde områder uden kommunikationsmuligheder med civilisationen inde i byen. Vi havde brug for både at kunne finde rundt ad de ruter vi planlagde, og at kunne bestemme vores position præcist hvis vi skulle bruge støtte fra redningstjenesten.\nHeldigvis havde Silva lige lanceret en delvis håndholdt GPS, men et plotterbord der kunne kalibreres til forskellige kort. Bæstet kostede 12.000 gode danske kroner, men hvad gør man ikke for sikkerheden?\nGPS’en vejede også en del, men det måtte gå, og med den i rygsækken drog vi på reconoscering!\nFørst tog vi til Kangerlussuaq (Sdr. Strømfjord), der skal man alligevel mellemlande hvis man vil videre nordpå, så det var en god start. Kriteriet for vore ruter var, at de skulle ligge nord for polarcirkelen hvilket udelukkede Sydgrønland der jo som bekendt ligger på samme breddegrad som Oslo sådan cirka og jeg som jo bestemte, føler mig bedst tilpas nord for polarcirkelen. Et andet kriterium var, at der skulle være isfrit land nok til mindst en to ugers vandretur, og med indlandsisens nærhed kunne jeg godt uden at have været der med erfaring fra Lapland, regne ud at en del af elvene der løb ud derindefra var umulige at forcere. Der skulle altså være land nok imellem de største elve.\nNu tænker nogle måske at det var noget pjat med at det skulle være nord for polarcirkelen, men der var også det med Sydgrønland, at der lavede Dansk Vandrelaugs Rejsebureau allerede ture nede. DVL hverken ønskede vi eller ville vi konkurrere med. Vi ville lave en anden slags ture og bruge en turmodel som den vi anvendte i Lapland hvor vores force var, at vi kunne tilbyde unikke ture der ikke fulgte de markerede ruter og altså tilbyde vore rejsende noget man ikke kunne gå til direkte selv og også noget andre ikke tilbød. Til gengæld krævede alle vore ture at der var to turledere med af sikkerhedsmæssige årsager.\nDe tilgængelige kort blev studeret hjemmefra og en strategi blev valgt.\nOmrådet mellem Sisimiut og Kangerlussuaq og videre ind til indlandsisen opfylder kravene. Eller det gjorde det på kortene så det område startede vi med.\nDengang var ruten mellem Sisimiut og Kangerlussuaq, den rute der i dag hedder Arctic Cirkle Trail, allerede etableret som trampesti, ikke af turister, men af folk der vandrede og kørte hundeslæde mellem den amerikanske base i Sdr. Strømfjord (Kangerlussuaq) og Sisimiut (Holsteinsborg) så den var en god start.\nRuten er ca. 170 km lang og går gennem et rimeligt varieret terræn i fjeldet og langs søer og over vandløb der er overkommelige at passere, og så får man undervejs en god fornemmelse af de nordgrønlandske fjelde der ikke ligner de Laplandske. Grønland er meget mere fladt her oppe nordpå så landskaberne fremtræder oftest som bløde afrundede bakker der dog er høje nok til at danne dale, så man ikke hele tiden kan se næste dags etape, men slet ikke så spektakulære og markante som fjeldene i Jotunheimen og Kebnekaise, for at nævne nogle eksempler. Men nu skal der jo heller ikke være høje fjelde for at man får en god tur, der er mange andre aspekter der er med til at gøre et vandreområde interessant.\nTræer er der ingen af i Grønland så udsynet overalt i dette område er fint og man kan næsten ikke vandre i området uden at se moskusokser, og ofte også rener og ræve. Man starter eller slutter i Sisimiut så man har også chancen for at opleve en grønlandsk storby, idet Sisimiut er Grønlands næststørste by med lidt under 5000 indbyggere. Den største er Nuuk som huser lidt over 16.000 indbyggere.\nKangerlussuaq der før var en amerikansk base er nu en bygd under Sisimiut, men da den stadig ligner en bases containerby virker den meget lidt grønlandsk, men historisk er baserne jo interessante nok.\nVi i Vildmarksrejser syntes ruten og området mellem Sisimiut og Kangarlussuaq var smukt og relativt letvandret, men da ruten nærmest var givet og allerede dengang etableret, så opfyldte den ikke helt vores forventninger til vandreture af den type vi ville tilbyde vore rejsende i Grønland. Der skulle enten være masser af grønlandsk kultur eller isfjelde eller indlandsis og det er der ikke i området, der bortset fra Sisimiut, der er en rigtig grønlandsk by, men isbjerge er der ingen af og se ind til indlandsisen er der lidt for langt derind til for at få noget ud af.\nMen selvfølgelig kan man foretage turen fra Sisimiut til Kangerlussuaq og planlægge tid til en tur ind til indlandsisen gennem Sandflugtsdalen. Strækningen er ca. 25 kilometer frem og det samme tilbage, men man kunne også købe sig til en tur i firehjulstrækkere derind. Det kan man også den dag i dag.\nKangerlussuaq er ikke kun interessant fordi naturen er smuk og anderledes. Den er også et relativt billigt startpunkt for en tur i Grønland. En billet t/r København – Kangerlussuaq var allerede dengang til at få for en rimelig penge og det er den stadig og sparer man turen til Sisimiut, men vandrer en rundtur fra Kangerlussuaq så er en sådan tur ikke så forfærdelig meget dyrere end en tur til Lapland. Det var i hvert fald dengang attraktivt og vi kunne tilbyde vandreture med guider af to ugers varighed for en god pris.\nMen! Længere inde. Altså mod øst fra Kangerlussuaq er der jo også fjelde og også isfrit land et meget stort isfrit område med søer, vandløb og moskusokser og så måtte man kunne komme ind til indlandsise der kun ligger 25 kilometer fra basen gennem Sandflugtsdalen, men der gik alle turisterne jo og allerede dengang kunne man køre ind med firehjulstrækkere, så den duede ikke for os. Vi ville selv finde brugbare ruter i Grønland!\nPå kortene så det ud som om man kunne vandre syd på over broen over elven og derfra vandre langs Lake fergusson til Granatfjeldet og derfra komme videre ind til indlandsisen så det blev forsøgt, og det lykkedes og i flere år solgte vi guidede vandreture fra Kangerlussuaq og ind til ’søen ved indlandsisen hvor isen kælver’. På turen som er en rundtur møder man typisk grønlandsk fjeldterræn ligesom på ACT, og også enorme mængder af moskusokser, spredte flokke af rener, vandrefalke, havørn, fjeldræve og harer og godt vejr. Det stabile højtryk der altid ligger over indlandsisen skaber et stabilt klima herinde med meget lidt nedbør og næsten ingen vind, men i Grønland blæser det ikke som i Danmark. Enten stormer der en 'hel pelikan' eller også er det vindstille. Der var masser af ørreder i søerne og myggeplagen var ikke værre end andre steder i Grønland og i Lapland for den sags skyld, men man kan komme ind og røre indlandsisen og det er da noget! Man kan hakke årtusinder gammel is af og nyde en whisky on the rocks, og se den gamle hårdt sammenpressede is eksplodere i glasset når den møder whiskyen – sjovt og anderledes. Fra højdedragene undervejs kan man nyde synet ind over den endeløse indlandsis der fortaber sig i horisonten på den anden side.\nSom nævnt gik turen som varmt brød. Det var dengang noget nyt og relativt overkommeligt prismæssigt da man kun skulle til Kangerlussuaq, og ikke fik påført flere rejseudgifter der dengang var høje da der kun landede fastvingefly få steder i Grønland. De fleste steder foregik videre trafik fra Kangerlussuaq med helikopter. I dag er der fastvingefly til de allerfleste destignationer på kysten.\nEn anden fordel ved turen var at man ikke skulle længere end til Kangerlussuaq og derfor ikke risikerede forsinkelser på grund af dårligt vejr på kysten så man spildte overliggerdage i Kangerlussiaq uden at kunne komme på tur, og måske derved slet ikke kunne nå at vandre fra Sisimiut og tilbage til Kangerlussuaq eller omvendt at man ikke kunne slippe fra Sisimiut og nå danmarksflyveren når man skulle hjem. Jeg har selv siddet en uge i Kangerlussuq og ventet på at kunne komme til Nukk efter en tjenesterejse i Danmark da jeg boede der. Når man bor og arbejder i Grønland er det jo lige meget for der har man tid nok og man kan sagtens arbejde fra Kangerlussuaq, men har man begrænset tid til en vandretur så er det surt at strande pga. dårligt vejr som jo forekommer i Grønland.\nHar man derimod planlagt ruten hjemmefra så man har alternative løsninger så man uanset kan få en fin og opæevelsesrig tur så er det jo en anden sag.\nTuren ind til isen ved at vandre syd om over broen over byelven og ned langs Lake Férgusson ind til Granatfjeldet og videre ind mod isen var en succes og den dag i dag er det stadig en fin tur.\nVi kunne naturligvis ikke nøjes med én rute så der skulle tænkes igen, og her var der en umiddelbar rute der startede i Kangerlussuaq og gik nordover op ad Køkkenfjeldet og derfra videre ind til indlandsisen, til stedet hvor ekspeditioner der krydser indlandsisen enten starter eller slutter et godt mål. Her kan man ligesom på den sydlige rute komme op på indlandsisen der ellers mange steder er lodret flere hundrede meter op, eller forrevet og spaltefyldt og farlig.\nDa alle mine aktiviteter i fjeldet nu udsprang af interessen og iveren for at formidle min egen interesse for fjeldet og for fjeldvandring og naturliv så stopepde jeg ikke her – der var andre interessante områder i Grønland end områderne ved kangerlussusq. Godt nok blev ønsket om at opleve indlandsisen eller i hvert fald at se og røre og spise den opfyldt i området, men isbjergene! Disse isgiganter der flyder rundt i havev ved nogle af Grønlands kyster dem var der ikke nogle af i kangerlussuaq. De små skosser der faldt i når isen kælvede i den høje sø var jo ikke ligefram kæmper, selvom de var der så der måtte igen udforskes.\nNår der skulle findes et nyt og interessant vandreområde i Grønland var det nærliggende at søge til Ilulissat (Jacobshavn) som jo er Knud Rasmussens fødehjem, men ikke kun det. Navnet betyder byen ved isen og is er der. Jacobhavns isfjord er en af verdens mest produktive gletsjertunger og den producerer hvert døgn mere end 80 millioner tons is hvilket svarer til ca. 35 km3 isfjelde årligt og det er sq da noget!\nUd for byen ligger isfjelde der er mere end hundrede meter højere end havoverfladen og tårner sig op over byen, og på den rute vi lavede og som vi stadig vadrer om end i et andet regi fører vandrerne ind mod indlandsisen langs Isfjorden hvor isfjeldene pakker tæt sammen på vej ud i havet, og over til en gammel hollandsk hvalfangerstation der nu er bygden Oqatsut, og derfra tilbage til Ilulissat langs kysten med udsigt ud over Diskobugten og isfjeldene der stille sejler forbi. En imponerende tur der slutter med et par dage i byen hvor man kan gå rundt og indsnuse atmosfæren.\nDette er en tur jeg aldrig selv bliver træt af og en tur hvor jeg syntes man får maksimalt udbytte af sin grønlandstur.\nI vore dage er der både gode kort og håndholdte GPS’er til støtte for vandringen, så nu er det hele meget lettere og man kan ’nøjes’ ned at koncentrere sig om den flotte og spændende natur. Men det gør bestemt ikke ruterne mindre interessante.\nDe fleste danskere er fascineret af Grønland og mange har bekendte, venner elelr familie deroppe eller med tilknytning til Grønland så der er en naturlig interesse for at besøge landet enten på den ene eller anden måde. Det vi ofte forbinder med Grønland er is og små grønlandske byer og bygder med farvestrålende huse, klar og ren luft og masser af plads.\nTurismen vokser da også støt i Grønland, men traditionelle rundture med båd og hotelværelser er kostbare og måske ikek alle forundt og så er vandreture et godt alternativ.\nPå trods af Grønlands imponerende natur så står Lapland og specielt fjeldområdet omkring Kebnekaise stadig som det ultimative fjeldområde for mig og det er her jeg til stadighed vender tilbage. Lapland er genialt at vandre i og det har alt. Der er høje spektakulære fjeldvægge, tinder, dale der har skåret sig dybt ned i fjeldet og som danner fine velbanede passager gennem massiverne og der er plads nok til alle, og vandrer man udenfor de markerede ruter har man fjeldet for sig selv, men samtidig er der stadig muligheder for at udforske nye ruter og finde nye spændende og flotte spot man kan have helt for sig selv, eller som man kan dele med turfæller og genopleve som noget helt særligt fælles.\nHar man ikke lyst til at gå så meget op og ned kan man søge hen til Leavasområdets bløde afrundede bakker, hvor den lave birkeskov mange steder kan være base for en vildmarksuge med bålmad, og fiskeri for blot at nævne et af de steder der er mange af for den vildmarksinteresserede, og hvor man kan få fløjet sig selv og sin lavvu ud og hentet igen når turen er slut. På den måde slipper man for at bære en masse grej ud, og kan tage hele familien med ud og få gode flotte fælles vildmarksoplevelser.\nSelv om man som jeg har været i området et utal af gange kan man stadig finde nye ruter og en stor tid af mit liv går stadig med at se på de kort jeg kan udenad. Er der ikke noget jeg har overset? Kan der ikke findes en ny passage gennem området der kan danne grundlag for en ny og anderledes tur? Jo, på en eller ande måde er der altid flere muligheder som den vi skal vandre i sommer og hvor vi skal finde en mulig rute gennem fjeldet mellem Kungsleden og ruten mellem Huvkijávri og Sietas. Fungerer det, kan vi komme igennem og kan den bruges på en overkommelig måde har jeg skabt en ny rute til en langtur der videre fra Huvkijávri ikke blot fører ind i Narvikfjeldene, men videre nordpå på bagsiden af Sealggamassivet og frem til Alisjávri og stort set hele vejen gennem usporet terræn. Kan vi ikke komme igennem giver det mulighed forat udforske en ny rute frem til Neasketvággi som også er spændende.\nI det hele taget venter jeg mig meget af turen der har ret korte dagsetaper da det jo er en pionertur der også gerne skulle indeholde en bestigning af Kebnekaises sydtop fra en besecamp i Singivággi hvis vejret arter sig – sydtoppen er ikke interessant i dårligt vejr eller ved dårlig sigt.\nEn stor glæde har det været for mig at opleve at nogle af de elever jeg i sin tid havde i ungdomsskolerne stadig vandrer i fjeldene og altså fortsat har interesen!\nHar du fået lyst til lignende oplevelser så er der et par ledige pladser både på Laplandsturen og på Grønlandsturen her i sommer, men læs mere om det her: Pionertur i Lapland! og her: Fjeldvandring ved Ilulissat, Grønland!\nPosts in discussion: Fascineret af vildmarken II\nGeoras svaret på emne: #2 2 år 8 måneder siden\nSom tidligere elev ved ungdomsskolen i Ringsted vil jeg gerne skrive under på, at din fascination for fjeldet er smitsom og stærkt vanedannende!\nPihlen svaret på emne: #3 2 år 8 måneder siden\nRigtig godt skrevet! Jeg levede mig helt ind i det. Og ikke mindst spændende at læse om dit friluftsliv og den erfaring du har gjort dig.\nbodilmohr svaret på emne: #4 2 år 8 måneder siden\nTak for din spændende orientering om, hvordan naturens kræfter kan ændre et område, så landskabet giver forskellige udfordringer og oplevelser for de, som giver sig i kast med at nyde den fri natur. Jeg har stor respekt for dette og er samtidig overbevist om, at du har godt styr på situationen, når du leder en flok vandrere ud på tur i de udfordrende områder i Lapland. God tur i næste måned. Mange hilsner herfra\nFascineret af vildmarken II 0 seconds\nRundt om Vesselarpsjön og... 15 seconds ago\nOrland Camp stove telt ovn 42 seconds ago\nKajaktur i det Sydfynske ø-hav 2 minutes ago


I orkanens øje. Det danske Finlandskorps 1939-40. | dkvs\nI orkanens øje. Det danske Finlandskorps 1939-40.\nTo gange – med 20 års mellemrum – meldte danske sig som frivillige krigsdeltagere i det baltiske område. I 1919 kæmpede ’Dansk-Baltisk Auxiliær Corps’ under estisk flag imod bolsjevikiske styrker i det vestlige Rusland syd for Peipus-Pskov-sørækken og under den estiske intervention i det østlige Letland i sommeren det år.\nJan Ahtola Nielsen: ‘I orkanens øje. Det danske Finlandskorps 1939-40.’ Gyldendal, København 2006, 224 sider, Vejledende pris 169,- kr.\nGanske vist hindrede unge socialdemokraters sympati med deres socialistiske brødre i Øst, at det danske styrkebidrag blev så stort som planlagt, og som tyve år senere forbød den danske regering linieofficerers deltagelse. Men de reserveofficerer, som dannede kadren i 1919, var robust rutinerede efter tjenesten i Sikringsstyrken, og korpsets uddannelse, klargøring og disciplin lå i sikre hænder. Korpsets rigelige bevæbning med tidens bedste lette maskingevær, Madsen-rekylgeværet, gjorde sammen med den kompetente føring, at det på trods af sin ringe størrelse - et forstærket kompagni - opnåede en betydelig taktisk effekt og godt renommé. Det var dog ikke Danmarks største bidrag under de estiske og lettiske frihedskrige. Den afgørende indsats blev ydet af og via Royal Navy’s eskadre i Østersøen. Denne blev støttet og kontrolleret via den fremskudte flydende base og relæstation på Københavns Red – der blev diskret accepteret af udenrigsminister Scavenius og forsvarsminister Munch og siden glemt.\nUnder Vinterkrigen kunne den udbredte offentlige støtte til det kæmpende Finland kun gradvis gøre sig gældende. Denne gang var der ikke som i 1919 en effektiv og dominerende, sejrrig, sympatisk stormagtssponsor, som gjorde det muligt at ignorere dansk neutral forsigtighed. Tyskland og Sovjetunionen måtte i 1939 anses som allierede som følge af Molotov-Ribbentrop-pagten, og Danmark lå håbløst indenfor tysk magtsfære. Desværre ville Finlands modstand nok hurtigt blive brudt.\nDet tog nogle uger, før det blev klart, at Finland ville overleve den første offensiv, og at Tyskland var så positivt neutral, at Danmark havde et spillerum. Det tog tid, før de yngre, mere forsvarspositive, antitotalitære socialdemokrater, som Stauning havde sympatiseret med siden 1933, kunne sætte sig igennem over for regeringen. Forfatteren beskriver overbevisende, hvordan de konservative i begyndelsen fik held til at kombinere støtten til Finland med indsatsen for at fremme støtten til den hjemlige forsvarsvilje. Han skaber en helt ny og troværdig ramme for forståelsen af Staunings forsvarspolitiske udtalelser i begyndelsen af 1940. Der var reelt tale om anden fase i det skift i socialdemokratiets forsvarspolitiske holdning, der førte til samarbejdet mellem hærledelse og partiet i besættelsens sidste par år, og som slog fuldt igennem i 1950erne. Som i 1934-35 havde generalløjtnant Erik With også en nøglerolle i 1940.\nDerefter kunne opbygningen af Finlandskorpset tage fart. Rekrutteringen var blevet legitim, kontrakt- og forsikringsrammen kunne klarlægges, udrustningen finansieres, styrken afsendes.\nDermed var problemerne ikke løst. Styrken skulle bevæbnes, gerne – som i 1919 - med Dansk Industrisyndikats kvalitetsprodukter. Svensk selvfølelse skulle afløses af et ønske om samarbejde. Finnerne skulle erkende, at de havde nytte af de frivillige, de skulle forstå de mærkelige fjerne danskeres motiver og endeligt etablere en effektiv ramme for dette og andre udenlandske bidrag.\nEndvidere skulle danskerne uddannes til kamp i de mildest talt fremmede og ekstremt krævende, finske terrænmæssige og klimatiske vilkår. Det var vanskeligt, for i modsætning til i 1919 var en stor del af de frivillige ikke soldateruddannet, dvs. at korpset i sit udgangspunkt var og forblev en entusiastisk hob rekrutter. De, som havde været soldater, havde kun datidens korte sommer- og efterårsuddannelse, ikke sikringsstyrkens rutine fra lang tids tjeneste. Styrken manglede næsten helt rutinerede førings- og uddannelseskadrer, indtil den danske regering endelig til sidst accepterede, at en lille håndfuld faste befalingsmænd med oberst Tretow-Loof i spidsen kunne slutte sig til korpset. Obersten blev derefter voldsomt kritiseret for at have forsinket afrejsen til fronten, og for derfor at være skyldig i, at man ikke nåede at komme i kamp. Man kan kun være enig med forfatteren i, at det var Tretow-Loof, der handlede korrekt. Det har ikke været vanskeligt for ham at overbevise Mannerheim om behovet for at vente lidt. Kritikerne demonstrerede kun deres engagement, ikke professionel indsigt.\n17. februar 1940 indstillede den danske Hærens Overkommando om oprettelse af et ’Hjemmeværn’ til at dække nøglepunkter i baglandet, som med det meget lille værnepligtsindtag under 1932- og 1937-ordningerne ikke var muligt for hæren at bevogte. Bogen sandsynliggør, at denne idé kan være hentet i det da aktive nordiske samarbejde. Indtil 1940 havde hæren anvendt begrebet ’Landstorm’ for de enheder med begrænset kapacitet, man ønskede etableret i baglandet.\nDer er mange årsager til, at man som fagmilitær læser denne lille bog med udelt fornøjelse. Den fylder kompetent en væsentligt hul i vor militærhistorie. Den dækker på en troværdig måde det fulde relevante spektrum fra den udenrigspolitiske ramme over den indenrigspolitiske udvikling til de militære forberedelser i Finland. Den er skrevet af en dansk civil historiker.\nNu mangler vi blot, at andre sådanne, der ikke har en finsk mor, følger i Jan Ahtola Nielsens fodspor. Der er nok anden nysne at trampe stier i.


Hverdagens helte på Kanal 5 Danmark Ons 22 aug 04:40\nKanal 5 Danmark, Ons 22 aug 04:40 - 05:05, repris\nReality, Underhållning, Danmark, Säsong 2, Avsnitt 2\nHverdagens Helte følger brand- og ambulancefolkene fra Falckstationen i Gladsaxe. Denne gang i Hverdagens Helte, kommer seerne med ind i et hus, så fyldt med ting fra gulv til loft, at det kræver fire fuldvoksne ambulancefolk, for at bære en 90-årig ned i ambulancen. Brandholdet får nok at se til, da de får meldingen Kvinde under bus, og så må ambulancebehandleren David tage sig af en dybt bevidstløs mand, som er faldet syv trin ned og har slået hovedet i gulvet.\nAmbulancebehandleren Simon skal behandle en 14-årig pige hvis knæskal sidder på siden af benet, og når han må bruge al sin pædagogiske sans, da han skal berolige en 7-årig efter et trafikuheld. Brandholdet er ude til et brændende kolonihavehus med ubehagelige overraskelser, og så skal vi stifte b...\nHverdagens Helte følger brand- og ambulancefolkene fra Falckstationen i Gladsaxe. Denne gang i Hverdagens Helte, kommer seerne med ind i et hus, så fyldt med ting fra gulv til loft, at det kræver fire fuldvoksne ambulancefolk, for at bære en 90-årig ned i ambulancen. Brandholdet får nok at se til...\nI Hverdagens helte får brandfolkene nok at se til, da de pludselig kommer frem til en person, som har hjertestop. Ambulancebehandleren David bliver sendt ud til en mand, som lider af en livstruende udposning på hovedpulsåren, og Simon må både tage sig af en kvinde, der er blevet kørt ned på sin c...\nDenne gang må ambulancebehandleren Simon gøre, hvad han kan, for at berolige en mor, hvis lille dreng lige har haft feberkramper. Og så får brandfolkene nok at se til. De må nemlig både holde styr på en masse børn, når der er børnedag på stationen, og når de bliver kaldt ud til et ubehageligt kem...


Grænsen for assimilation | På sporet af et moderne liv\nDet er indlysende, at med forbuddet mod maskering, som reelt er et burka- og niqabforbud, overskrider de danske politikere en grænse, man principielt nødigt bør passere: En politisk indblanding i menneskers beklædning. Det er på sin plads, at det skaber debat, og selv folk, der som jeg støtter maskeringsforbuddet, bør anerkende de grundlæggende overvejelser, det rejser.\nI det konkrete tilfælde synes jeg, en politisk indgriben kan forsvares. Argumentet der udgør trumfen er, at en burka både er en beklædningsgenstand og et magtmiddel. Det er et magtmiddel til at holde kvinder nede. Der er kun få burkaklædte kvinder i Danmark, formentlig lidt flere niqabklædte, men den påtvungne tildækning af kvinder er et fænomen, der over de seneste 40-50 år har bredt sig i store dele af den muslimske verden. Derfor er det OK at sige fra. Også med loven i hånd.\nHvilket Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har bekræftet. Et burkaforbud krænker ikke nogens religiøse frihed. Man kan sagtens være muslim, og man skal være velkommen til at være det, også når man lever i Vesten. Men det indbefatter ikke en tolerance over for alt. Eksempelvis kravet om fuld tildækning af kvinder. Derfor forbuddet, og så må vi acceptere det indlysende dilemma, at også dét indebærer et element af tvang.\nDet gør enhver brug af politisk magt i og for sig. Vi er alle tvunget til at bruge sikkerhedssele, når vi kører bil. Det lever vi med, fordi vi underkaster os lovgivningens tvang i en højere sags tjeneste: Siden loven blev gennemført i 1976, er antallet af trafikdræbte på de danske veje faldet betydeligt.\nI denne tid diskuteres politisk begreberne integration og assimilation, og burkaerne og niqaberne er blot en del af det. Diskussionen fortsætter i Berlingske i dag. Det er indlysende, hvorfor debatten rejser sig. For med den markante ikke-vestlige indvandring, Danmark har oplevet siden slutningen af 60erne, er fulgt nogle tilstande i samfundet, som er umulige at acceptere, og som nok så mange og milliarddyre integrationsbestræbelser ikke har kunnet forhindre.\nHvad er forskellen på integration og assimilation? Ja, alene det kan man jo skændes længe om. Men lad os for overskuelighedens skyld definere det sådan, at integration i høj grad er en ydre tilpasning. Assimilation er omvendt især en indre tilpasning.\nNår man er integreret i et samfund, man er kommet til, så taler man dét samfunds sprog. Man kan begå sig på arbejdsmarkedet, klarer sig selv som alle andre. Man fungerer og lægger ikke nogen unødigt til last.\nProblemet er bare, at så let er det desværre ikke, når mennesker fra meget anderledes kulturbaggrunde skal integreres. Man kan sige, at læren af 40-50 års besværlige og kostbare integrationsforløb er, at uden en vis assimilation – ingen integration.\nFor kultur betyder noget. Man kan ikke bare slette og udviske kulturens betydning for os mennesker, heller ikke når det gælder integrationen af ikke-vestlige indvandrere. Kulturen bliver så at sige en blokering for integrationen. Resultatet er, at vi er gået fra begyndende ghettodannelser tilbage i 70erne og 80erne til egentlige parallelsamfund, hvor kulturelle mønstre, regelsæt, sædvaner og værdier er helt anderledes end i det omgivne samfund. Hvor f.eks. mange kvinder er underlagt kulturelt og religiøst funderede krav og forventninger, som er direkte i modstrid med de grundlæggende værdier, det moderne danske samfund i øvrigt bygger på.\nDen slags er ulykkeligt for ethvert samfund. For et velfærdssamfund som Danmark er ulykken dobbelt. Ikke alene opstår der en slags nutidig segregation, der så at sige er skabt nedefra og udefra, når kulturelle mønstre bringes hertil og søges bevaret. Det sker samtidig ofte i et problematisk samspil med velfærdssamfundet. Som når kvinder af ikke-vestlig afstamning i ghettoerne forventes at gå hjemme, men gør det på offentlige ydelser tilvejebragt af det omgivende samfund, man i øvrigt ikke ønsker at blive en del af.\nDet er for mig at se fuldstændig klart, at den situation er uholdbar. Segregation er opskriften på alvorlige problemer, og det er samtidig legitimt for et samfund at forsvare sig mod, at dets kerneværdier undermineres udefra såvel som indefra.\nDerfor er assimilation en forudsætning for integration. Vi kan lige så godt se det i øjnene, for da kan vi på et realistisk grundlag begynde at diskutere, hvad assimilation så indebærer.\nBetyder det f.eks., at det ikke skal være muligt at leve i Danmark som praktiserende muslim? Nej, naturligvis ikke. Men det betyder, at man må underkaste sig det grundlæggende forhold i det danske samfund, at politisk regulerede, sekulære love står over religiøse. Med andre ord kan man ikke forvente accept af at praktisere sharia i Danmark, hvis ens praksis kolliderer med lovgivningen på den ene eller den anden måde.\nNetop derfor er der til gengæld også grænser for, hvor langt man politisk kan detailregulere assimilationen. Det er her paradokset i burka- og niqabforbuddet kommer ind i billedet: Den slags regulering bør være undtagelsen, ikke reglen. Diskussionen af assimilation går lige fra Søren Pinds forslag om 10 grundlæggende demokratiske værdier, man skal tilslutte sig, hvis man vil have dansk statsborgerskab, til Naser Khaders synspunkt om, at man skal holde dansk jul.\nDet første er uproblematisk. Det sidste skal politikere ikke blande sig i. Svaret på en religiøs detailstyring af menneskers liv må ikke blive en politisk. Så er vi lige vidt.\nassimilation burka indvandring integration islam kultur Naser Khader niqab Søren Pind\n- 23. oktober 2017 14:44\nKære Ulla, kl 12.20\nTak for at du på en grå dag kunne, fremkalde et smil.\nHumor er en god ting, og ofte afspejler den en virkelighed, tror jeg forstod dit udsagn.\nOg Kære Rikke.\nDet du skriver er sandt, og godt for det.\nOg et godt argument / udtryk for at et “maskeringsforbud” kun er symbolpolitisk handlekraft udført af tomme tønder,\nMed det nederdrægtige ondskabsfulde ønske at øge konflikten mellem dem og os.\nOg jeg tror at det vil virke, det vil skabe en unødvendig afstand.\nFor der er love nok til at loven er spild af tid.\nSpild af folketingets åbningsdebat, og et blålys som skal aflede opmærksomheden for endnu en finans lov som vil øge den økonomiske ulighed,\nRettelse: – åben identitet\n- 23. oktober 2017 15:07\nDet er ganske simpelt: Hvis man ikke har, eller ønsker, atgøre noget ulovligt, så findes der ingen grund til at maskere sig, d.v.s. dække sit ansigt!\nSådan er det i Det Danske samfund!!!\nSå mangler vi bare at Berlingske fjerner den burka af selvcensur som får avisen til konsekvent at udelade oplysninger om etnicitet i sin dækning af kriminaliteten i Danmark. Igen og igen læser man f.eks. hårrejsende historier om elever der kalder deres lærere luder og slår dem, om overfald på sagesløse, hate crimes mod homoseksuelle, verbale og fysiske angreb på hospitalspersonale osv. osv. uden at Berlingske afdækker gerningsmændenes etniske baggrund.\nI en tid hvor Danmark og Europa står ved en skillevej i spørgsmålet om de åbne grænser, flygtninge og migranter er disse oplysninger afgørende vigtige for borgerne/læserne.\nHvorfor denne (selv) censur, Berlingske? Hvem er det I beskytter? Og til hvilken pris?\nVæk med alle masker, tak!\n- 23. oktober 2017 16:04\nJeg har en kommentar i filtret. Men læs selv Politikens artikel ‘Kina udvikler it-diktatur, der overvåger borgernes adfærd og uddeler belønning og straf’, som J. Nielsen har en link til. Det må være noget lignende, du ønsker indført i Danmark.\n- 23. oktober 2017 16:26\nEnhver der blot arbejder perifert med kommunalt virke, ved at der er forskel på Hamida og Hanne, når der gælder det at stå “til rådighed” for arbejdsmarkedet, da man ikke ønsker nogen kontroverser…! Selv om at det er åbenbart efter 3 år, at Hamida typen hverken behersker eller viser initiativ til at beherske sproget, så bliver hun ofte “fredet” pga en eller anden kulturel, mental eller fysisk “defekt”\nSandheden at de ikke vil os, og det burde ikke komme som nogen overraskelse.\n- 23. oktober 2017 16:35\n‘Ulla Nielsen, en muslimsk kvinde får udbetalt offentlig ydelse på baggrund af samme regler, som enhver anden borger i landet gør.’\nDet gør de sikkert. Ved du hvor pengene kommer fra? Fra skatterne herunder de såkaldte indkomstskatter. Noget sådant betaler hovedparten af muslimske kvinder ikke iflg. Danmarks statistik. Når disese kvinders andel af samfundet stiger, hvad den gør ved diverse ordninger for indvandrere, er det ret indlysende, at det på et tidspunkt kommer til at snerpe til. Både økonomisk og blandt villigheden fra den arbejdende del af befolkningen til finansiering af fortsat forsørgelse. Og hvad så?\n- 23. oktober 2017 16:57\nFor et årstid siden var der en undersøgelse, som viste, at ca. 70% af de etniske danskere ville have sat fuldt stop for muslimsk tilvandring.\nDet er nok ikke helt ved siden af at formode, at de også ønsker de herværende hjemsendt.\n- 23. oktober 2017 17:47\nJeg har læst din henvisning til J. Nielsens link vedr. “Kinas it-overvågning af borgernes adfærd”, og med hvad deraf følger af belønning og straf. Det var ganske forfærdelig læsning, og det er bestemt ikke (med en stor tyk streg under bestemt ikke) sådan noget, jeg ønsker indført i Danmark. At du skulle tage så gruelig fejl, beklager jeg. Jeg synes ellers, at jeg har fattet mig rimelig præcist i mine tidligere indlæg, men jeg prøver lige igen:\nJEG ØNSKER ET ÅBENT SAMFUND, HVOR VI KAN MØDE HINANDEN ANSIGT TIL ANSIGT UDEN FRYGT FOR VOLD OG KRIMINELLE HANDLINGER OG DET, DER ER VÆRRE!\n- 23. oktober 2017 17:48\nRettelse til i aftes 22:12.\n“Og tænk blot på al den viden og dannelse, der i de kommende år for altid vil forsvinde og dermed reducere vor egen fortid til ingenting. DR har allerede vist vejen.\n- 23. oktober 2017 18:08\nEn maskeringslov må også vanskeliggøre en julemands arbejde, da det må kræve en særlig tilladelse. I DR’s julekalender Torvet fra 1981 forsøger politibetjenten at finde ud af, om juletræssælgeren har en “tilladelsese” til at sælge juletræer. I fremtidige julekalendere bliver det mere relevant for en politibetjent at finde ud af julekalenderens julemand har en “tilladelsese” til at være klædt ud som julemand.\n- 23. oktober 2017 18:24\nJeg er helt overbevist om, at alle dine mere eller mindre søgte eksempler ikke vil volde de helt store problemer.\n- 23. oktober 2017 18:26\n‘… tavse mindretal har stor succes med at undergrave og i sidste ende umuliggøre demokratiet.’\nDet med tavsheden kan måske diskuteres.\nDesværre er der i øvrigt i den vestlige verden åbenbart en udbredt forestilling om, at alle andre ønsker at leve demokratisk med tilhørende frihedsrettigheder. Dette begreb passer som bekendt dårligt med eksempelvis sharia. Når man så kommer eksempelvis til Danmark, og vil leve som man er blevet indoktrineret til, det gælder i alt fald en hel del, så er det ikke svært at se sammenhængen.\n- 23. oktober 2017 18:32\nJeg ønsker også et åbent samfund, hvor vi kan møde hinanden ansigt til ansigt, men ikke ved tvang. Især ikke, når dette ønske forsøges opnået med en maskeringslov med tåbelige konsekvenser for vores færden i det offentlige rum. En maskeringslov er et for voldsomt indgreb på vores færden i det offentlige rum.\nNu indføres maskeringsloven ikke for at bekæmpe vold og kriminelle handlinger. Jeg tvivler på at maskeringsloven har effekt på bekæmpelse af vold og kriminalitet. Kriminelle er vel ligeglade med at de også overtræder en maskeringslov. En virksomhed forhindrer jo heller ikke indbrud med et skilt på porten ‘Indbrud forbudt’.\n- 23. oktober 2017 18:49\nDet er dog utroligt, at forhåbningsvis ærlige Danske medborgere, bliver ved med, at skrive om deres modstand mod maskeringsforbudet!\nDer har været en tendens i samfundet, at mange unge mænd, hovedsaglig af anden etnisk oprindelse end Dansk, har brugt alle tiltag til, at skjule deres ansigter, med enten hættetrøjer eller forskellige former for tørklæder! Selvfølgeligt for , at de ikke vil genkendes!\nDerfor er det for borgernes sikkehed, at man indfører meskeringsforbud, og folk med rent mel i posen bør være glade for dette!!!\nAt det også rammer nogle muslimske kvinder, syntes jeg er glimrende, da jeg ikke ønsker nogle muslimske sædvaner indført i Danmark!!!\nSå maskeringsforbudet er en glimrende lov, som burde have været indført for lang tid siden!!!\n- 23. oktober 2017 19:35\n“Niels Larsen, og jeg, der troede, at du havde ophøjet dig selv til kongelig.”\nDer er ikke meget galt. Omtaler konsekvent sig selv i første person flertal. Det skal man være født til.\n- 23. oktober 2017 19:44\n“Med det nederdrægtige ondskabsfulde ønske at øge konflikten mellem dem og os.”\nEnig i at det er det egentlige formål med denne lov.\nAlene det forhold at der verserer tre-fire indbyrdes modstridende begrundelser, afhængigt af hvem man spørger, taler for at formålet først og fremmest er ballade. Rav i gaden. Slag i bolledejgen. Fut i fejemøget.\nDet er “I’m as mad as Hell, and I’m not gonna take this anymore!” -politik. Hovedet slået fra og maven må gøre tænkearbejdet.\n- 23. oktober 2017 20:23\n“Det er ganske simpelt: Hvis man ikke har, eller ønsker, atgøre noget ulovligt, så findes der ingen grund til at maskere sig, d.v.s. dække sit ansigt!” !! !!! !!!!\nMan kan være vansiret. Man kan have fået ødelagt ansigtet af sygdom, krig, slagsmål eller syre.\nMan kan have fået bank af sin dør. Solbrillerne dækker skammen, hvis de er store nok.\nMan kan være så kendt at man ikke kan gå i fred. Paparazziernes paradis er Greta Garbos helvede.\nMan kan have opført sig så skidt at ingen kan udholde åsynet alligevel. Bedst at gemme det af vejen.\nMan kan optræde inkognito på hendes majestæts vegne. Betjente i fåreklæder.\nMan kan være reklamesøjle. Eller maskot. FCK-løven er snart en saga blott.\nMan kan være overfølsom over for sollys. I behandling for malignt melanom i ansigtet.\nMan kan deltage i det nye selskabsspil “Find Hitler”, som er street-udgaven af Find Holger.\nMan kan have en ualmindelig dårlig dag og det rager ikke nogen, men man skal jo hjem.\nMan kan være på kanten til KOL og være nødt til at filtrere luften før den indåndes. Osen er slem til visse tider og steder selv om det her ikke er London. Biler må godt have luftfilter, men mennesker må ikke.\n- 23. oktober 2017 20:37\nJ. Nielsen (20:23)\nSom der står på matadorkortet: “Ryk direkte i fængsel”. Ingen vil savne alle dine personlighedsspaltninger.\nPS: Med lov skal land bygges. Med lov sikrer vi et frit og kristent Danmark.\n- 23. oktober 2017 20:55\nGert Hansen, det går sommetider lidt for hurtigt. Hvad jeg mener er, at jeg allerede før Muhammedkrisen mistede troen på, at en klankultur kan assimileres ind i et moderne vesteuropæisk samfund, der udviser så stor generøsitet og så lidt rygrad og selvfølelse, som det danske. Jeg kan sagtens forstå, at fx araberne kom til at foragte al den sødladne venstreorienterede leflen og mangel på konsekvens, der ligger så langt fra deres egen kultur. Jeg har også altid foragtet den, og det er mere end ord, for jeg har oplevet dens kvælertag på offentlige og halvoffentlige arbejdspladser og derfor foretrukket det private erhvervsliv. I dag er europæerne kommet så langt ud, at man i Frankrig forsøger at likvidere IS-krigere, inden de når hjem., da de jo formodes at have bomber om ikke i turbanen så dog i tankerne og senere i hænderne. Det er næsten ikke til at tro, at de allerede er nået dertil, mens danskerne og ikke mindst kvinder begraver sig i sentimental forargelse over, at det bliver forbudt at udklæde sig i antikke ørkenkostumer beregnet til at yde beskyttelse i en sandstorm i Mellemøsten. Mest af alt tror jeg, at burkadebatten er en skindebat for at undgå at komme til at beskæftige sig med det væsentlige, som der er mange tungtvejende grunde til at frygte, medmindre man da er helt udbombet i knolden eller har et umådeholdet behov for at demonstrere, at man er bedre end andre.\n- 23. oktober 2017 20:58\nJihad – nu også for børn, jo da det går sgu godt!\nLuftforureningsmasker er ingen juke. Se et udvalg her https://www.sportsmate.com/pl/Sportspleje_Masker_Filtre_Luftforurening_1189.aspx\nEn maskeringslov vil gøre mange af maskerne ulovlige at bære i det offentlige rum. Det vil så være forbudt at beskytte sig mod luftforureningen i f.eks. København.\n- 23. oktober 2017 21:08\n- 23. oktober 2017 21:09\n“ Ingen vil savne alle dine personlighedsspaltninger.”\nEndnu en der ikke har lært at opføre sig ordentligt. “Borgerlig” og “anstændig” er på få år blevet antonymer.\n“ Med lov skal land bygges.”\nMed lov skal mand knækkes.\n“Med lov sikrer vi et frit og kristent Danmark.”\nHvis landet er kristent ved lov, er det ikke længere frit.\n- 23. oktober 2017 21:19\nDet muslimske parallelsamfund på Nørrebro har forbudt Copenhagen Pride. De har ingen magtbeføjelse til det, alligevel er det lykkedes for dem. De er imod de seksuelle minoriteter. Hvorfor kæmper du og J. Nielsen ikke imod dette forbud? Hvorfor kæmper I for de sorte imamers patriarkalske ideologi? Selv de retslærde i Mellemøsten er imod tildækningen af kvinder (Marokko). Det er ikke en del af islam. Der står intet om burka i Koranen. Det er først noget, som er kommet med Taleban og den musliske revolution i Iran. Politiske radikaliseringer af islam. Det er komisk, at i et oplyst land som Danmark, at de såkaldt “frisindede” advokerer for de sorteste blandt de sorteste.\n- 23. oktober 2017 21:37\nRe: “Kinas it-overvågning af borgernes adfærd”.\nDet interessante er mulighederne for social kontrol ved overvågning og effektiv ansigtsgenkendelse. Ideen med et pointsystem har allerede været dansk, borgerlig politik.\nHvis kineserne kan, så kan vi også. Og, som nogle fremfører, hvis man har rent mel i posen, hvad er der så at bekymre sig om?\n- 23. oktober 2017 21:39\nDu forstår ikke præmisserne for din egen velfærd. Du vil som ateist og kommunist have et langt større råderum for for personlig frihed i en kristen og demokratisk stat som Danmark end i et islamisk teokrati.\nSå hvorfor du som skrøbeligt menneske repræsenternde minoritetsideologier kæmper for fremtidige diktatorer og bødler til at undertrykker din egne frihedsrettigheder, er mig en gåde.\n- 23. oktober 2017 21:57\n“ Hvorfor kæmper I for de sorte imamers patriarkalske ideologi? “\nDet er ikke et demokrati værdigt, at man for at bekæmpe et ikke-eksisterende til minimalt problem går til angreb på helt basale frihedsrettigheder.\nYdermere sejler det rundt med begrundelser. Den reelle er, at nogen ser en mulig politisk gevinst ved at højne konfliktniveauet i samfundet. Projektet går ud på at gøre lugten i bageriet så stram at folk fortrækker af egen fri vilje. Hvilket andre forslag fra samme kant til fulde bevidner.\n- 23. oktober 2017 22:22\nSpørgsmålet er også om en såkaldt minioritets kultur, skal have lov til at sætte dagsorden i et sekulært frit samfund som det danske, i den udstrækning som vi er udsat for pt! Kendsgerningen hvad Islam og Halalslagtning angår, er jo at muslimer ikke globalt er en minioritet. Men derimod tæller 1.6 Mia individder som er mobiliseret i OIC og Ummaen og som samlet set står meget stærkt internationalt set.\nHvad betyder det for vore fødevarer i Danmark…?\nDet betyder at det er endog meget svært at opdrive neutralt slagtet kød. Fødevare Giganter som Arla og Slagterierne har målrettet deres produktion til Islams forskrifter globalt. Det er fint! Men bare ikke hvis det betyder at vi i landet skal fare land og rige rundt for at undgå halal slagtet og afgudsdyrkelse kød. Vi i Danmark har et demokrati hvor vi tager hensyn til mindretallet. Har vi tillid til at de rettroende muslimer den dag de er i flertallet i Danmark, vil tage hensyn…? Næ! Der vil danskerne på egen krop erfare at svin er Haram og hvorfor dagens imamer ikke vil tage afstand fra stenning af utro kvinder og anden form for æresdrab!\n- 23. oktober 2017 22:26\n- 23. oktober 2017 22:46\nHvis du har læst mine kommentarer med argumenter imod en maskeringslov, så vil du bemærke, at jeg ikke bygger mine argumenter på et specifikt forsvar af den heldækkende muslimske beklædning, som et minimalt antal kvinder bærer i Danmark. Jeg bygger mine argumenter på, hvor tåbeligt det kan blive, hvis man svækker en helt basal frihedsrettighed, nemlig at gå klædt, som man vil. Det er jo fuldstændig urimeligt, hvis man f.eks. ikke må beskytte sig imod luftforurening med en maske.\nOmsorg for muslimske kvinder i heldækkende beklædning overlader jeg til diverse kvindeorganisationer, da jeg selv er faglig inkompetent desangående.\n- 23. oktober 2017 23:04\n“Det muslimske parallelsamfund på Nørrebro har forbudt Copenhagen Pride”\nDet er løgn. Læs http://pov.international/lars-henriksen-copenhagen-pride-har-ikke-fravalgt-norrebro-anne-sophia-hermansen/.\nCopenhagen Pride har tidligere startet fra Nørreport, men af pladshensyn flyttet til Frederiksberg.\nNiels Poulsen, som kristern må du ikke lyve!\n- 23. oktober 2017 23:10\nDer er ikke fugls føde i din kritik af den kommende burka-lov.\nDet er forbudt at gå nøgen omkring på gader og stræder i Danmark. Hvis du var sand liberal af ånd, burde du med samme iver som i tilfældet burka gå imod denne lov.\nDa burde dine og J. Nielsens fortænkte argumenter lyde: Tænk, hvis man nu er i bad, og huset brænder, og man løber ud på gaden, så får man en bøde af en nationalkonservativ DF-politimand fra Jylland. Eller hvis man sover nøgen om natten og går i søvne. Det er på det niveau, I argumenterer.\nMen bare rolig: Juristerne i Justitsministeriet skal nok formulere en afbalanceret lov, og betjentene skal nok vise konduite.\nHvad jeg er bange for, er at slapperne i Venstre vil udvande loven. Jeg håber, at de får kamp til stregen af Støjberg og Pape. Lovovertræderne skal idømmes klækkelige bøder. Hvis de ikke betaler, skal de trækkes i deres overførselsindkomster, og der skal være repressalier over for de undertrykkende mænd og det undertrykkende miljø i moskerne, de færdes. Ram dem på økonomien. Det er det eneste sprog, de forstår.\nVi skal kæmpe for frihed og tryghed i Danmark. Det gælder også indvandrerkvindernes frihed og tryghed.\n- 23. oktober 2017 23:37\nDu er igen fået noget galt i halsen.\nLovgivningen i Danmark sætter ingen faste rammer for, hvor og hvornår man må være nøgen. Men i Ordensbekendtgørelsen står der: »Det er forbudt at udvise uanstændig eller anstødelig opførsel, der er egnet til at forulempe andre eller vække offentlig forargelse.«\n- 23. oktober 2017 23:43\nHvad med at bruge lidt sund fornuft, og stå op imod tyraniet. Hvis man tolerere Burka eller at kvinder på anden måde i det offentlige rum, bliver ydmyget, som fx at gå tur med dem, med hundehalsbånd og snor, så har man forstået mindre end intet af, hvad det frie samfund, står for!\n- 23. oktober 2017 23:50\n- 24. oktober 2017 0:05\nJeg er mere enig med Birthe Rønn Hornbæk i, at man ikke skal forbyde burka og niqab, men til gengæld smække kassen i for bærere af sådanne, fordi de ikke står til rådighed på arbejdsmarkedet. og derfor ikke har ret til kontanthjælp eller integrationsydelse.\n- 24. oktober 2017 0:06\nBortset fra det, så har den kommende lov om “burka-forbud” ikke noget specifikt med – forbud mod burka at gøre. Hvis man skrev det direkte i lovteksten, ville det – iflg Justitsministeriet – være uforenelig med Grundloven og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention. Derfor hedder “burka-forbud” lovforslaget:\n“Forslag til folketingsbeslutning – om forbud mod maskering og heldækkende beklædning i det offentlige rum”\nEn eventuel kommende lov der – med statsgaranti – vil ramme alle mulige andre, end de par stykker der vandrer rundt med burka. Efter min mening – at skyde gråspurve med kanoner . . . . eller på almen dansk – renlivet galskab!\n- 24. oktober 2017 0:23\nElse Maria Arevad\nBurka- og niqabklædte kvinder skal selvfølgelig opfylde de samme krav for at få overførselsydelse, som alle andre. Men man kan først fratage en burka- eller niqabklædt kvinde, hvis hun bliver anvist et job, som hun ikke kan bestride, hvis hun insisterer på at bære sin klædedragt på jobbet.\nMan skal trods alt ikke gå catwalk på jobcentret i sit planlagte arbejdstøj og blive godkendt for at blive berettet til overførselsindkomsten.\nHvad med dem, der har tatoveringer i hele ansigtet?\n- 24. oktober 2017 0:31\nI øvrigt kan burka- og niqabklædte kvinder vel -i princippet – gennemgå et eller andet håbløst uddannelsesforløb (til arbejdsløshed) . . . . lige indtil de er kvalificeret til folkepension.\n- 24. oktober 2017 0:35\nHvis man endelig forsøger – krampagtigt, efter min mening – at holde fast i at denne lov indføres for at forhindre overgreb på kvinder i ægteskabet – så svarer det til at gøre det strafbart at få tæv af sin mand.\nOvergrebsmanden var der i forvejen lovgrundlag for at straffe, men det var ikke nok. Offeret må også stå for skud.\nDet viser, at denne lov ikke bliver gennemført af hensyn til kvinder iført alt for meget. Det er et forlorent hensyn, som dækker over andre interesser.\n“Ud med de fremmede!” lyder det, når næsehornene buldrer derudaf.\nOg for nu at anvende samme logik som jeg bliver udsat for: det er mig en gåde hvordan et menneske, der vælger at betegne sig selv som kristent, kan hyle med i det kor.\n- 24. oktober 2017 9:00\nIngen problemer med “dem, der har tatoveringer i hele ansigtet”, Jesper Lund. De kan da i det mindste genkendes.


Det sker på DR Undervisning 2017 | Undervisning | DR\nDet sker på DR Undervisning 2017\nVi er i fuld gang med at tilrettelægge materialer, som vi lancerer på DR Undervisning i det nye år. Læs mere om det her.\n(Foto: Rubik O.G. © Rubik O.G.)\n30. dec 2016 kl. 12.33\nRigtig godt nytår og velkommen til et nyt år på DR Undervisning!\n2017 bliver et spændende år på DR Undervisning. Redaktionen flytter fra DR-Byen og sætter kurs mod Nordjylland, hvor vi fra 1. april bliver del af et nyt center for innovativ formidling med base i Ålborg. Her samler DR redaktionerne bag DR Skole, DR Undervisning, DR Ligetil, DR Viden og flere andre gode kræfter. Det giver nye muligheder for at tilbyde spændende undervisningsmaterialer, som vi håber, at I vil tage godt imod.\nVi er i fuld gang med at tilrettelægge materialer, som vi lancerer på DR Undervisning i det nye år. I kan bl.a. glæde jer til:\nU-turn Først i det nye år går DR1 i luften med programrækken U-turn. Programmerne sætter fokus på sygdommen diabetes II, der breder sig overalt i den vestlige verden. Her undersøger Chris MacDonald og et forskerteam på Rigshospitalet, om man kan gøre diabetes II-patienter medicinfri ved hjælp af kostomlægning og intens motion.\nVi udvikler undervisningsmaterialer til både biologi og samfundsfag og stiller opgaver om bl.a. sundhedsøkonomi (fx livsstilsændringer vs livslang medicinsk behandling) sociologi, forbrugsmønstre, social arv mv.\nProgramrækken ”Store Danske Videnskabsfolk” er en lystrejse ind i videnskabens verden. Biokemiker, forsker og forsanger i Magtens Korridorer, Johan Olsen, tager os med på en usædvanlig videnskabshistorisk rejse med bl.a. Niels Bohr, Ole Rømer, Niels Finsen, HC Ørsted og Inge Lehmann. Vi bevæger os igennem tid og rum og oplever forskernes fascination af deres opdagelser.\nProgramrækken suppleres med lærervejledninger og opgaveforslag til fysik, geografi og biologi\nI foråret lancerer vi et stort undervisningsmateriale til DRs nye programrække ”Historien om Danmark”. Serien fortæller Danmarkshistorier fra stenalderen til velfærdsstaten. Vi sætter fokus på historiebrug, historiefortælling, kildekritik, formidling og historisk refleksion. Få ny inspiration til historieundervisningen med et materiale, der overrasker, undrer, udfordrer og engagerer eleverne med masser af klip, forløbsbeskrivelser og en kurateret kildesamling.