Evalueringsrapport klasselæseprøver. Majbrit Jensen og Lotte Koefoed Jensen - PDF\nEvalueringsrapport klasselæseprøver. Majbrit Jensen og Lotte Koefoed Jensen\nDownload "Evalueringsrapport klasselæseprøver. Majbrit Jensen og Lotte Koefoed Jensen 17-12-2010"\n1 Evalueringsrapport klasselæseprøver 2010 Resultater, analyser og anbefalinger i forbindelse med klasselæseprøver i 1., 2., 3., 4. og 8. klasse, Kolding Kommune 2010 Majbrit Jensen og Lotte Koefoed Jensen\n2 Indhold 1. Indledning Formålet med klasselæseprøverne Resultatopgørelse 1. klasse Resultatopgørelse 2. klasse Resultatopgørelse 3. klasse Resultatopgørelse 4. klasse Resultatopgørelse 8. klasse Førstehjælp Maries Rejse Hobbitterne Høje og lave placeringer Høje placeringer Lave placeringer Sammenfatning Indskolingen Mellemtrinnet Udskolingen Konklusion\n3 1. Indledning Udviklingen på læseområdet i Kolding kommune er på 1. til 4. klassetrin løbende fulgt med årlige klasselæseprøver siden På 8. klassetrin er udviklingen fulgt siden Fra 2007 er prøveresultaterne for de tosprogede elever opgjort separat for også at kunne følge udviklingen og justere indsatsen på dette område. Prøverne for klasse er foretaget i maj I 1. klasse er eleverne prøvet med ordlæseprøven OS64. I 2. klasse med ordlæseprøven OS120. I 3. klasse med sætningslæseprøven SL60 og i 4. klasse med sætningslæseprøven SL40. I alt er 3651 elever klasse læseprøvet, heraf er 384 tosprogede. På 8. klassetrin er læseprøven TL3 foretaget i oktober Der er på 8. klassetrin i alt læseprøvet 797 elever, hvoraf 99 er tosprogede elever. 2. Formålet med klasselæseprøverne For at kunne følge den enkelte elevs læseudvikling og for at kunne opstille mål for den enkelte elev, for de enkelte klasser og for skolerne, er det en forudsætning at kende og kunne dokumentere det aktuelle læseniveau. På baggrund af dette kan man på klasse-, skole- og kommunalt niveau evaluere udviklingen, tilrettelægge indsatsen samt udarbejde en handleplan for læseområdet. Formålet med klasselæseprøverne er således: at indgå i evalueringen af elevernes udbytte af læseundervisningen, for at kunne tilrettelægge undervisningen ud fra elevernes forudsætninger og potentialer at dokumentere elevernes udbytte i forhold til fastsatte mål for den enkelte elev at indgå i elevplaner at dokumentere elevernes udbytte i forhold til Fælles Mål at dokumentere og følge læseudviklingen i Kolding Kommune at kvalificere og målrette indsatsen på klasseniveau, på skoleniveau og på kommunalt niveau Klasselæseprøverne anvendes som supplement til lærernes daglige evaluering og iagttagelse af elevernes individuelle højtlæsning. For at kunne vejlede den enkelte elev, forældre og kollegaer kvalificeret er både kvantitative prøver og kvalitative vurderinger nødvendige. For at sikre den bedst mulige evaluering og opfølgning på klasselæseprøverne holdes der på de enkelte skoler interne klasselæsekonferencer med deltagelse af skoleleder, dansklærere, faglærere, koordinerende specialundervisningslærer og læsevejleder. 3\n4 I 2008 indførtes skolelæsekonferencer med deltagelse af skoleleder, koordinerende specialundervisningslærer, læsevejleder og læsekonsulent. På disse møder vil skolens læseresultater, konklusioner fra klasselæsekonferencerne og den fremtidige indsats på læseområdet blive drøftet. På næsten alle skoler er der nu en uddannet læsevejleder. Det betyder en væsentlig opkvalificering af indsatsen på læseområdet i hele Kommunen. 3. Resultatopgørelse 1. klasse Figur 1: Kolding maj 2010: 914 elever i 47 klasser 1 Fra 2009 til 2010 er andelen af hurtige og sikre læsere på 1. klassetrin øget med næsten 6 procentpoint, og andelen af usikre elever er faldet fra 8,8% til 6,2%. 1 Landsopgørelse indsamlet af Bent Christiansen. 32 kommuner elever 4\n5 Figur 2: Kolding maj tosprogede elever For de tosprogede elever ses en meget flot forøgelse af andelen af hurtige og sikre læsere på 6 procentpoint. Desværre er andelen af usikre læsere øget med 3,7 procentpoint fra 6,3% til 10%. Samlet set er resultaterne på 1. klassetrin i 2010 meget positive. 5\n6 4. Resultatopgørelse 2. klasse Figur 3: Kolding maj 2010: 924 elever i 48 klasser 2 Resultaterne for 2. klasse er positive. For hele gruppen ses en forbedring for de hurtige og sikre læsere på næsten 4 procentpoint. Samtidig er andelen af usikre læsere faldet med 2,3 procentpoint. 2 Landsopgørelse 2010 indsamlet af Bent Christiansen. 25 kommuner, elever 6\n7 Figur 4: 106 tosprogede elever Resultaterne for de 106 tosprogede elever er overvældende. Her er andelen af hurtige og sikre læsere øget fra 64,3% til 81,1%, en forøgelse på 16,8 procentpoint. Andelen af usikre tosprogede læsere er faldet fra 18,4% til 11,3%. En procentandel der ikke ligger langt fra hele gruppens andel af usikre læsere på 9,8%. Det er bemærkelsesværdigt, at de tosprogede elever på dette klassetrin har en højere andel af hurtige og sikre læsere end hele årgangen. På 2. klassetrin har udviklingen på alle punkter været særdeles positiv. 7\n8 5. Resultatopgørelse 3. klasse Figur 5: Kolding maj 2010: 922 elever i 47 klasser 3 På 3. klassetrin er der i 2010 sket en flot fremgang for de hurtige og sikre læsere på 2,8 procentpoint. For gruppen af usikre læsere er der sket en beskeden fremgang på 0,5 procentpoint. 3 Landsopgørelse 2010 indsamlet af Bent Christiansen. 25 kommuner, elever 8\n9 Figur 6: 94 tosprogede elever I gruppen af tosprogede læsere er der siden 2009 sket en markant tilbagegang for både de sikre og usikre læsere. Andelen af hurtige og sikre læsere er faldet med 4,1 procentpoint og andelen af de usikre læsere er øget med 2,6 procentpoint. Selvom der har været en negativ udvikling i resultaterne for de tosprogede elever på 3. klassetrin er 2010 året med de hidtidige bedste resultater for både 1., 2. og 3. årgang i Kolding Kommune. 9\n10 6. Resultatopgørelse 4. klasse Figur7: Kolding maj 2010: 891 elever i 48 klasser 4 På 4. klassetrin ses for hele årgangen et lille udsving i negativ retning på henholdsvis 0,6 procentpoint for de hurtige og sikre læsere og 0,3 procentpoint for de usikre læsere. 4 Landsopgørelse 2010 indsamlet af Bent Christiansen. 16 kommuner, 7540 elever 10\n11 Figur 8: 84 tosprogede elever For de 84 tosprogede elever er tilbagegangen mere markant. Andelen af de hurtige og sikre læsere er faldet med 3,2 procentpoint og andelen af de usikre læsere er øget med 3,6 procentpoint. Blandt de tosprogede er næsten ¼ usikre læsere, hvilket betyder, at disse elever ikke er i stand til at tilegne sig viden gennem tekster på 4. klasses niveau. 11\n12 7. Resultatopgørelse 8. klasse Alle elever i 8. klasse i Kolding Kommunes folkeskoler er i oktober 2009 og oktober 2010 prøvet med TL3. TL3 indeholder tre forskellige tekster, der stiller krav om brug af forskellige læseformer. Førstehjælp en instruktiv tekst, der kræver punktlæsning med specifikt læseformål Maries Rejse (lix 41) en ældre tekst, der kræver intensiv læsning Om Hobbitterne (lix 47) en skønlitterær tekst fra et kendt univers, der kræver almindelig indholdslæsning Ved afslutningen af folkeskolen har alle elever brug for at besidde en funktionel læsekompetence, defineret som i Programe for International Student Assessment, PISA 5.. at læseren er i stand til at forstå, anvende og reflektere over skrevne tekster for gennem dette at opnå sine mål, udvikle sin viden og sine muligheder og være i stand til at deltage i samfundslivet. At være en kompetent læser og besidde en funktionel læsefærdighed er en forudsætning for at kunne honorere kravene i det videre uddannelsessystem og for at kunne fungere i et informations- og skriftsprogligt samfund. Resultaterne af læseprøven TL3 i 8. klasse et væsentligt pejlemærke i forhold til at vurdere, om eleverne har opnået en tilstrækkelig funktionel læsekompetence. I TL3 indføres resultaterne fra hver af de tre prøver først i 9 K-kategorier og derefter i 5 G- grupper: G1 (K1+K2) Godt læsetempo og sikre resultater G3 (K4+K5+K7) Godt læsetempo og noget svingende læseresultater G5 (K9) Svingende læsetempo og meget usikre læseresultater G2 (K3) Langsomt læsetempo og sikre læseresultater G4 (K6+K8) Langsomt læsetempo og noget svingende læseresultater 5 Annemarie Møller Andersen, Niels Egelund mf. Forventninger og færdigheder danske unge i en international sammenligning s. 55, AKF, DPU, SFI,\n13 7.1 Førstehjælp Figur9: 759 elever i 35 klasser Der er i opgaven Førstehjælp, som kræver punktlæsning, sket en markant stigning på 5,3 procentpoint i antallet af sikre læsere (G1 og G2) og et fald i antallet af usikre læsere (G5) på 2 procentpoint. 13\n14 Figur 10: 97 tosprogede elever De tosprogede elever præsterer en endnu større fremgang i antallet af sikre læsere fra 37,1% til 43,3%, en stigning på 6,2 procentpoint. Samtidig er andelen af tosprogede læsere med usikre resultater faldet med 6,6 procentpoint siden 2008 og med 0,9 procentpoint siden Flot! 14\n15 7.2 Maries Rejse Figur 11: 759 elever i 35 klasser heraf 97 tosprogede elever Maries Rejse er den opgave, som kommunes skoler bruger som mål for læsning i 8. klasse i kvalitetsrapporterne. Maries Rejse afdækker en vigtig del af elevernes læsekompetence. Opgaven kræver, at eleverne kan anvende intensiv læsning med et bestemt formål. Eleverne skal kunne læse præcist med forståelse for svære ord og begreber og kunne udnytte deres baggrundsviden, deres viden om genrer, om grammatik og om tekster. Metakognition og monitorering er centrale begreber, når det drejer sig om læseforståelse og intensiv læsning. Det betyder, at eleverne skal være i stand til at overvåge egen læsning og være bevidste om eget udbytte af læsningen. Udviklingen i resultaterne for hele gruppen viser i 2009 et tydeligt fald i andelen af sikre læsere fra 44,1% til 41,7%. Det rettes nogenlunde op i 2010 med en fremgang på 2,1 procentpoint for de sikre læsere, så resultatet lander lidt under 2008 niveau på 43,8%. For gruppen af usikre læsere ses en positiv udvikling, idet antallet af usikre G5 læsere falder fra 4,7% i 2008 til 3,0% i\n16 Figur 12: 97 tosprogede elever For de tosprogede elever viser resultaterne for de sikre læsere, at udviklingen for første gang siden 2007 er vendt i positiv retning. Der er fra 2009 til 2010 sket en fremgang på 4,6 procentpoint. Samtidig er andelen af usikre læsere faldet med 4,3 procentpoint siden Fra 2007 til 2009 er forskellen mellem andelen af sikre læsere i hele gruppen og andelen af sikre læsere i gruppen af tosprogede elever øget, forskellen i 2009 er på 28,8 procentpoint. Denne negative udvikling er i 2010 vendt, så forskellen nu er på 26,3 procentpoint For de usikre G5 læsere gælder, at afstanden mellem de tosprogede læsere og hele gruppen gradvist er blevet mindre siden 2007, så forskellen er fået fra i 2007 at være på 8 procentpoint til i 2010 at være på 4,2 procentpoint. 16\n17 7.3 Hobbitterne Figur 13: 759 elever i 35 klasser Hobbitterne er en skønlitterær tekst, der kræver almindelig indholdslæsning. Det er en beskrivende beretning om hobbitternes liv, som indleder trilogien Ringenes Herre af Tolkien. Resultaterne viser en tilbagegang for hele gruppen af sikre læsere på 3,4 procentpoint, hvorimod niveauet for gruppen af usikre læsere stort set er uændret. 17\n18 Figur 14: 97 tosprogede elever I 2009 skete der et markant fald i andelen af de tosprogede sikre læsere fra 40,1% til 26,3%. Denne tilbagegang er i 2010 vendt i positiv retning, dog kun med en stigning på 2,5 procentpoint. I 2010 er andelen af usikre tosprogede læsere faldet til 1,0 % efter en stigning i 2009, hvor andelen øgedes til 3,3%. Forskellen mellem hele gruppen af sikre læsere og tosprogede sikre læsere er på 12,1 procentpoint i 2010 og på 18 procentpoint i I 2008 var afstanden 5,2 procentpoint og i 2007 på 8 procentpoint. 18\n19 7.4 Høje og lave placeringer Placeringer i høj og lav beskriver elevens relative placering målt alene ved antallet af rigtige besvarelser. En høj placering er udtryk for, at elevens antal rigtige er blandt de 20-25% bedste resultater. En lav placering betyder, at elevens antal rigtige er blandt de 20-25% svageste resultater. En sådan opstilling kan foretages for hver af de tre læseopgaver. En elev kan opnå 3, 2, 1 eller 0 høje, midt eller lave placeringer. I oversigten er kun de høje og lave resultatplaceringer medtaget Høje placeringer Figur 15: 797 elever i 33 klasser Udviklingen for hele gruppen i andelen af elever med 2 og 3 høje resultater, har været støt stigende siden 2007, men er i 2010 faldet en smule. 19\n20 Figur 16: 99 tosprogede elever For de tosprogede elever ses en jævn negativ udvikling, bortset fra et lille positivt udsving i Lave placeringer Figur 17: 797 elever i 33 klasser 20\n21 Figur 18: 99 tosprogede elever Procentandelen af elever med 0 lave placeringer har siden 2007 vist en lille stigning med små udsving og ligger nu på niveau med landsnormen fra Niveauet for procentandelen af elever med 3 lave placeringer har ikke ændret sig væsentligt siden 2008, hvor procentandelen blev mindsket med 1,9 procentpoint. Udviklingen i procentandelen af tosprogede elever med 0 og 3 lave placeringer er meget ujævn. I 2009 faldt andelen af elever med 0 lave placeringer markant med 13,5 procentpoint og andelen af elever med 3 lave placeringer øgedes med 2,1 procentpoint. I 2010 vendes udviklingen i positiv retning, da procentandelen af elever med 0 lave øges og procentandelen af elever med 3 lave placeringer mindskes. 21\n22 8. Sammenfatning Resultaterne på og 3. klassetrin har for hele gruppen siden 2007 vist en konstant positiv udvikling. For de tosprogede ses en lignende positiv udvikling på 1. og 2. klassetrin. På 3. klassetrin er tendensen ligeledes positiv men med et mindre udsving i negativ retning i I indskolingen er forskellen mellem hele gruppen og de tosprogede elever ikke alarmerende. På 2. klassetrin klarer gruppen af tosprogede elever sig både i 2008 og 2010 endda bedre end hele gruppen. På 4. klassetrin er resultaterne for hele gruppen meget stabile i perioden 2007 til For de tosprogede elever er udsvingene større, men det centrale er, at andelen af usikre læsere ligger mellem 20% og 25%. For at sammenfatte resultaterne af læseprøven i 8. klasse er det nødvendigt at se på resultaterne fra 2009 og 2010 hver for sig. Resultaterne fra 2009 viser sammenfattende for hele årgangen, at der i opgaven Maries rejse og Hobbitterne er sket en negativ udvikling i andelen af sikre læsere, medens der i opgaven Førstehjælp er sket en positiv udvikling. For de usikre læsere har udviklingen generelt været positiv. For de tosprogede sikre læsere er den negative udvikling mere markant og for de tosprogede usikre læsere ses en tydelig fremgang i Maries rejse og Førstehjælp, medens udviklingen i resultatet for Hobbitterne er negativ. Resultaterne i 2010 viser sammenfattende for hele årgangen en tydelig fremgang i andelen af sikre læsere i opgaverne Førstehjælp og Maries Rejse, men desværre en markant tilbagegang i Hobbitterne. For de usikre læsere har udviklingen været positiv. For de tosprogede viser resultaterne generelt en positiv fremgang i Det gælder i alle tre opgaver for både de sikre og usikre læsere. Forskellen på resultaterne for hele gruppen og resultaterne for de tosprogede elever øges gradvist fra indskolingen over mellemtrinnet og er tydeligst i overbygningen. Resultaterne på 4. klassetrin kan ikke kun forklares ud fra den læseundervisning, der foregår i 4.klasse. Resultaterne må ses i sammenhæng med den undervisning, der har fundet sted siden børnehaveklassen. For at forbedre læseundervisningen og dermed læseresultaterne må indsatsen i både i indskolingen, på mellemtrinnet og i overbygningen justeres. Der må gøres en særlig indsats i forhold til tosprogede elevers læsefærdigheder med fokus på læseforståelse, ord- og begrebsundervisning, læsning i fagene og dansk som andetsprog. 22\n23 Gennem hele skoleforløbet skal der grundlæggende og i alle fag arbejdes med elevernes ordbegrebs- sprog- og læseforståelse. Der skal arbejdes med deres skriftlige og ekspressive udtryksformer samt med i stigende grad at fremme elevernes refleksioner over egen læring og med elevernes læselyst. Elever i skriftsprogs-vanskeligheder skal i alle fag have let adgang til at anvende it som et kvalificerende værktøj, således at de ligeværdigt kan deltage i klassens faglige fællesskab. Det er vigtigt, at der skabes en sammenhængende progression i læseundervisningen i overgangen fra indskoling til mellemtrin og fra mellemtrin til udskoling Indskolingen I indskolingen er det vigtigt: at skolen anerkender den viden om det skrevne sprogs funktion og dets sammenhæng med det mundtlige sprog børnene bringer med sig ind i skolen at læseundervisningen i høj grad har fokus på sprogforståelse, læseforståelse, fonologisk bevidsthed og på at udvikle elevernes læseglæde og læselyst at læseundervisningen integrerer opdagende skrivning, opdagende stavning og fortællekompetence 6 at der gøres en særlig indsats i forhold til tosprogede elevers læsefærdigheder med fokus på læseforståelse og ord- og begrebsundervisning at den obligatoriske sprogvurdering bliver et værktøj, der giver børnehaveklasselederen mulighed for at yde en differentieret indsats i forhold til de forskellige tale- og skriftsproglige kompetencer børnene har med sig at der i samarbejde med læsevejleder, specialundervisningskoordinator og sprogstøttelærere etableres en kvalificeret opfølgning på sprogvurderingen at elevernes skriftsproglige udvikling løbende følges og evalueres 8.2 Mellemtrinnet På mellemtrinnet er det vigtigt: at undervisningen i sprog- begrebs- og læseforståelse intensiveres i alle fag at elevernes forståelse for og anvendelse af fagenes specifikke ord og begreber udvikles at eleverne lærer at arbejde med den produktive side af skriftsproget som en vej til læseforståelse og tilegnelse af fagsprog i skolens fag at eleverne i alle fag arbejder med at overvåge og reflektere over egen læsning og læring at der gøres en særlig indsats i forhold til tosprogede elevers læsefærdigheder med fokus på læseforståelse og ord- og begrebsundervisning i alle fag at elevernes viden og kompetencer i brugen af de digitale teknologier anerkendes og inddrages i undervisningen at der arbejdes med elevernes motivation og læselyst 6 Klara Korsgaard m.fl.: Opdagende skrivning en vej ind i læsningen. Dansklærerforeningens forlag,\n24 8.3 Udskolingen I udskolingen er det vigtigt at at eleverne lærer at læse præcist med forståelse for svære ord og begreber eleverne lærer at udnytte deres baggrundsviden, udvikler deres genre- og tekstkompetence at eleverne lærer at arbejde med den produktive side af skriftsproget som en vej til læseforståelse og tilegnelse af fagsprog i skolens fag at eleverne i alle fag arbejder med at overvåge og reflektere over egen læsning og læring at der gøres en særlig indsats i forhold til tosprogede elevers læsefærdigheder med fokus på læseforståelse og ord- og begrebsundervisning i alle fag at elevernes viden og kompetencer i brugen af de digitale teknologier anerkendes og inddrages i undervisningen at eleverne i undervisningen arbejder med de forskellige muligheder inden for web 2.0 at der fortsat arbejdes med elevernes motivation og læselyst 9. Konklusion Resultaterne af klasselæseprøverne i skoleåret skal ses på baggrund af store forskelle imellem skolerne. Resultaterne på 1. til 3. årgang er betydelig bedre end på 4. og 8. årgang. Det er derfor nødvendigt til stadighed at kvalificere den indsats, der virker og ændre på den indsats, der ikke virker. Dette skal ske på alle niveauer, på elev- og forældreniveau, på lærer- og skoleniveau og på forvaltnings- og politisk niveau. Under sammenfatningen har vi beskrevet flere anbefalinger til skriftsprogsundervisningen i alle fag gennem hele skoleforløbet. Forudsætningen for at disse anbefalinger kan realiseres er at elever i læsevanskeligheder har det nødvendige it-udstyr og har funktionelle oplæsnings- og skrivestøttende programmer til rådighed at elever i læsevanskeligheder tilbydes kvalificeret specialundervisning med specialuddannede lærere at lærere, børnehaveklasseledere og SFO-personale tilbydes relevant efteruddannelse og kurser i o digital dannelse 7 og it kompetence o læsning i fagene, genrepædagogik, skrivepædagogik, læseforståelsesstrategier og inferensundervisning o sprogvurdering og literacybaseret skriftsprogsundervisning i børnehaveklassen o læselyst med særlig fokus på drenge o Cooperative Learning med fokus på elevernes refleksion over egen læring at læsevejlederne sikres tid og rum til den kollegiale vejledning 7 Faghæfte 48 24\n25 at læsevejlederne sikres sparring med skolens ledelse, skolens øvrige ressourcepersoner og kommunens læsekonsulenter at læsevejlederne sikres mulighed for og tid til at udvikle og beskrive principper for skolens skriftsprogsundervisning. at skriftsprogsundervisningen er på dagsordenen på klassemøder, på årgangsmøder, fagudvalgsmøder, teammøder og i skolens læringscenter indsatsen skal være koordineret og forskningsbaseret Skriftsprogsudviklingen starter længe før barnet begynder i skolen, den fortsætter gennem hele grundskolesystemet, i ungdoms- og videreuddannelserne og videre i voksenlivet, arbejdslivet og det sociale og kulturelle liv. Der er mange aktører involveret i forhold til børnenes skriftsprogsudvikling. Derfor må skriftsprogsudviklingen være et fælles ansvar for hjem, dagtilbud, skole og ungdomsuddannelser. 25


→ Køb Sejl Til Haven → Køb online i dag – Hurtig levering\nFlere butikker på nettet tildeler til alt held et hav af forskellige billige leveringsmetoder til sejl til haven. En af de mest moderne er nu om dage at få sendt til en pakkeshop, og så skal du blot gå forbi efter din nyindkøbte vare lige præcis når det passer ind i din kalender. Fragtmuligheden er nemlig ultra uproblematisk, og oftest endda den billigste leveringsmåde.\nDu bør tillige forsøge at få varerne sendt til din hjemmeadresse eller til dit arbejdes adresse. Denne bliver gerne en sjat mere bekostelig, men derudover ualmindeligt bekvem for sejl til haven online. Den billigste leveringsmetode kan ikke benægtes at være at hente varerne selv, som desværre beroer på at du befinder dig nærved online forhandlerens byggemarked, fx Harald Nyborg, Bauhaus, Jem og Fix eller Silvan.\nAntal dages levering på sejl til haven er jo temmelig afgørende forudsat vi skal bruge din ordre om få sekunder, og i det øjemed er det temmelig væsentligt at du ser nærmere på leveringstidspunktet på sejl til haven. En lang række e-firmaer i Danmark – fx Bauhaus, Jem og Fix, Harald Nyborg og Silvan – stiller garanti om billig levering på næste hverdag på deres bedst sælgende produkter online, hvilket afhænger af at ordren placeres forud for et aftalt klokkeslæt, sådan at de har mulighed for at nå at få dit nye produkt hen til fragtfirmaet før logistikpersonalet får fri.\nVisse byggemarkeder frembyder levering uden gebyr på sejl til haven online, men typisk er det påkrævet at der købes for en konkret pris. I øvrigt bør du gribe den mest letkøbte slags levering, der ofte vil blive at få fragtmanden til at bringe ordren til en pakkeshop.\nTemmelig mange netbutikker giver afhentning hvor du bestiller billig sejl til haven online men afhenter i butikken. For eksempel XL-Byg, Jem og Fix, Bygma, Stark, Bauhaus, Davidsen, Harald Nyborg, Silvan og 10-4. Byggekæderne frembyder fx click-and-collect på sejl til haven i følgende områder:\nNærum, Næstved, Tilst, Søborg, Ølstykke, Middelfart, Ringsted, Silkeborg, Frederiksværk, Lillerød, Hjørring, Viborg, Hillerød, Herning, Gladsaxe, Farum, Frederiksberg, Greve, Holbæk, Randers, Køge, Haslev, Kokkedal, Åbyhøj, Korsør, Hobro, Helsingør, Solrød Strand, Svendborg, Aarhus, Brønshøj, Birkerød, Rudersdal, København, Nørresundby, Aalborg, Rønne, Værløse, Albertslund, Hørsholm, Dragør, Kalundborg, Lyngby, Stenløse, Taastrup, Herlev, Gentofte, Hedehusene, Frederikshavn, Tårnby, Ishøj, Nyborg, Aabenraa, Rødovre, Horsens, Kolding, Nykøbing Falster, Fredericia, Virum, Hvidovre, Valby, Vejle, Grenaa, Odder, Skanderborg, Struer, Lystrup, Højbjerg, Brønderslev, Slagelse, Varde, Ballerup, Roskilde, Jyllinge, Allerød, Risskov, Glostrup, Odense, Frederikssund, Skive, Vallensbæk, Ikast, Nakskov, Hedensted, Sønderborg, Haderslev, Vordingborg, Vanløse, Thisted, Holstebro, Brabrand, Brøndby, Esbjerg, og Charlottenlund, .\nAfhentning ift. sejl til haven er muligt i alle regioner af landet: Jylland (Nordjylland, Sydjylland, Sønderjylland, Østjylland, Midtjylland, Vestjylland, Syddanmark), Sjælland (Sydsjælland, Nordsjælland, Amager, Vestsjælland, Østsjælland, Lolland, Falster, Bornholm, Midtsjælland, Hovedstaden) og Fyn (Sydfyn, Vestfyn, Midtfyn, Nordfyn, Østfyn).\nVed kig i tallene er det markant, at netshoppere jævnligt leder efter fx køb sejl til haven og sejl til haven online. Derudover oplever man tit folk lede efter fx sejl til haven tilbud, billig sejl til haven og sejl til haven priser, foruden de store byggemarkeder som 10-4, Davidsen, Jem og Fix, Stark, Harald Nyborg, XL-Byg, Bauhaus, Bygma og Silvan.\nRabat på sejl til haven\nDet er jo usædvanlig overkommeligt for forbrugerne at finde information om priser på billige sejl til haven online fra forskellige e-butikker, og til tak har adskillige online selskaber fundet det nødvendigt at nedsætte udsalgspriserne på sejl til haven voldsomt, og ovenikøbet sikre fragtfri levering.\nDet kan dog ikke desto mindre være udbytterigt at sammenligne nogle webshops efter tilbud og rabatter på sejl til haven online inden du gennemfører din bestilling, så du er sikker på at indhente den skarpeste pris. Se ikke blot på de velkendte byggecentre som Bygma, XL-Byg, 10-4, Davidsen, Silvan, Bauhaus, Harald Nyborg og Jem og Fix.\nDu bør imidlertid ikke undervurdere, at hvis en internet handler afsætter billige sejl til haven online på tilbud til en salgspris som virker overordentlig overkommelig, så bør det for det meste være et bevis på en svindel e-forhandler. Betalinger med kort er i hvert fald inkluderet i en foranstaltning, hvilket assisterer kunden overfor uærlige online firmaer.\nVi foreslår generelt betalinger med kort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ bør du drage fordel af et afdragstilbud fra eksempelvis ViaBill, når du ser en fordel i at godtgøre prisen på sejl til haven over en længere periode. Det tilbydes typisk i nichebutikker, men dog sjældent de udbredte byggekæder som fx XL-Byg, Bauhaus, Silvan, Harald Nyborg, Davidsen, 10-4, Bygma og Stark.\nNår man ser på søgedata fremstår det markant, at internet shoppere jævnligt efterspørger for eksempel køb sejl til haven og sejl til haven tilbud. Foruden dette oplever vi tit folk søge blandt andet billig sejl til haven, sejl til haven online og sejl til haven priser.\nTrustpilot resulterer i de facto troværdige løsninger til at eftersøge mange andre køberes domme og derved er det en hjælp, at du iagttager internet butikkens kritik forud for at du bestiller billige sejl til haven online.\nFacebook indebærer endvidere altid passende chancer for at få indblik i e-firmaets popularitet. Her ser vi mange internet forhandlere hvor man kan notere en bedømmelse af deres køb, hvilket tillige kan anvendes til afvejning af tilfredsheden hos kunderne.\nInden nogen handler billige sejl til haven online hos en webshop kunne de på en vis måde granske virksomhedens forretningsvilkår, dog er det normalt et omfattende projekt, i særdeleshed ved de udbredte byggemarkeder som XL-Byg, Bauhaus, Silvan, 10-4, Davidsen, Jem og Fix, Bygma, Harald Nyborg og Stark.\nEt nemmere alternativ kunne være at efterse om internet shoppen er e-mærket medlem, som burde være et kendetegn for at netbutikken forsvarer de opstillede regler, og at online butikken hyppigt tilses af fagfolk der har indsigt i de gældende vilkår.\nDette er desuden en god lejlighed til support, såfremt du udsættes for problemer i forbindelse med din shopping med sejl til haven. Foruden dette er det godt at køber er klar over de primære regler der influerer på bestillingen af sejl til haven online, som for eksempel den returpolitik online forretningen garanterer.\nI relation til det er det virkelig afgørende, at man stadig beholder sin kvittering på e-mail, således man til enhver tid vil kunne bekræfte købet af sejl til haven, ligegyldig om man shopper ved XL-Byg, Bygma, 10-4, Silvan, Harald Nyborg, Stark, Bauhaus, Davidsen eller Jem og Fix.


Stressede medicinstuderende skaber eget pusterum | NetAvisen\nForkvinden og stifter af Pusterummet, Ditte Brunsgaard, på Panum instituttet i København.\nStillerum hvor lektier er forbudt, alkoholfri torsdagsbar, sociale arrangementer på tværs af årgange og mentorordninger.\nDet er nogle af de tiltag, som den frivillige organisation ’Pusterummet’ har igangsat på Københavns Universitet for at dæmme op for stress blandt de studerende. Pusterummet er iværksat af medicinstudiet på Københavns Universitet, hvor organisationen forsøger at skabe en slags frirum i det barske studiemiljø.\nLYT OGSÅ: Universitetspræst om stress på universitetet\nDitte Brunsgaard, som er forkvinde og stifter af Pusterummet, mener, at kulturen på universiteterne er gået i en mere konkurrencepræget retning frem for en fællesskabsretning. De studerende er ifølge Ditte Bundsgaard så stressede, at de i stedet for at hjælpe hinanden tager skyklapper på og fokuserer på sig selv:\n– Det skaber en enorm individualisering på studiet. Og jo mere alene den studerende er, jo hårdere bliver det at håndtere det eksterne og interne pres, siger Ditte Brunsgaard.\nDerfor er det nødvendigt med et projekt som Pusterummet, som opfordrer de studerende til at hjælpe hinanden og italesætte stress, så de studerende opdager, at de ikke er alene med følelsen af, ikke at kunne følge med.\n– Mange studerende, jeg taler med, føler sig ikke tilstrækkelige som studerende. Men den perfekte studerende findes ikke. Derfor er det vigtigt at snakke højt om, at der ikke er nogen af os, der lever op til det billede. Pusterummet giver plads til at italesætte det uperfekte og utilstrækkelige, så de studerende kan se, at de ikke er alene med den følelse, siger Ditte Brunsgaard.\nDe medicinstuderende har brug for et sted at sove\nDitte Brunsgaard arbejder på at skabe et rum, hvor de studerende kan finde ro – og få en powernap. Presset på de medicinstuderende er enormt stort. I eksamensperioder kan de studerende læse 10 timer om dagen. Hun forklarer, at man som studerende derfor har brug for et sted at få en pause eller en lur:\n– Jeg har selv hængt over bordet på læsesalen mange gange, fordi der ikke er et sted at få en pause. Der er brug for et rum, hvor der er plads til hverken at skulle være social eller faglig, siger Ditte Brunsgaard.\nHver fjerde studerende er stresset\nMen stress blandt studerende er ikke kun et aktuelt problem på medicinstudiet. Tendensen ses overalt på landets universiteter. Flere og flere unge føler ofte stress, og især de unge kvinder er hårdt ramt. Én ud af fire i alderen 16-24 år er stressede. Det samme gælder danskere under uddannelse, viser en undersøgelse fra Den Nationale Sundhedsprofil.\nKøbenhavns Universitet, Roskilde Univeristet, stress\nStressede medicinstuderende skaber eget pusterum added by mbuggej on 16. oktober 2017


Markedets nye leder tager business intelligence personligt\n6 års samarbejde\n= 1 markedsleder\nPravda og Inspari har siden 2011 gået fra partnerskab til forretningsvenskab, og Pravda har i tiden løst alt fra konceptualisering af forretningsområder, salgskampagner til brandpositionering og identitet. I dag er Pravda en integreret del af Insparis strategiske udvikling og involveret på næsten alle fokusområder.\n60 % stigning i kendskabsgrad\nTilfredshed blandt medarbejdere: 4,4/5\nEN NY FØRERPOSITION MED DATA SOM INDSIGT\nHvordan taler en markedsleder? Sammen kortlagde vi markedet for business intelligence og fandt bærende indsigter.\nKampagneidéen “We take data personally” blev omdrejningspunkt for en position, hvor Inspari er repræsentant for den altafgørende menneskelige del af BI. Data er ligegyldigt uden mennesker, der kan reagere og handle på den nye viden. Det gælder både hos kunden og Insparis konsulenter.\nInspari er syvdobbelt Gazellevinder og Danmarks største dedikerede business intelligence-hus med 100 specialister og afdelinger i Øst- og Vestdanmark.\nFra start definerede Inspari sig som førsteudfordrer i et spirende BI-marked. Men over tid havde Inspari ambitioner om mere. De ville definere BI-branchen og vinde markedsandele.\nPravda var med til at skabe Insparis initiale brandposition. Det tog udgangspunkt i en identitet, der adskilte sig markant fra konkurrenterne gennem stærke budskaber og grafik samt gennemført kommunikation fra A-Z. I dag har Inspari, med Pravdas hjælp, indtaget en ny (fører)position i markedet under løftet “We take data personally”.\nTHE RIGHT WAY TO TAKE DATA PERSONALLY\nInsparis konsulenter blev hovedpersonerne i\nen række film, der forener data og mennesker. Med dette kreative greb fik Inspari kombineret de vigtigste elementer i deres markedsledende approach til business intelligence: Vigtigheden af at data er i hænderne på de rigtige mennesker. Kommunikationen differentierer sig klart over for mange af konkurrenternes budskaber, hvor det ofte hævdes, at data i sig selv er nok til at træffe afgørende beslutninger.\nHÅRD OG BLØD EFFEKT: KENDSKABSGRAD OG STOLTHED\nKampagnen har øget kendskabsgraden til Inspari med 60% blandt rejsende i Københavns Lufthavn, hvor kampagnen har kørt ad to omgange. Kampagnen har konkret medført nye kundeopgaver – i form af dial-ins – samt øget engagementet hos eksisterende kunder. Sidst og ikke mindst har iscenesættelsen af medarbejderne medvirket til massiv intern commitment – hvilket er værdifuldt for Inspari, da tiltrækning og fastholdelse af kvalificeret arbejdskraft\ner en markant udfordring i hele business intelligence-branchen.\nPravda er en helt central brik i historien om Insparis vækst. Vi har mere end et partnerskab. Vi har et forretningsvenskab. Det vinder vi på i hverdagspraktikken, men også gennem ressourcebesparende indforståetheder på den strategiske bane.\nHENT VORES E-BOG OM CONTENT MARKETING\nPravda arbejder med Danfoss om at optimere og skarprette koncernens kommunikation og design. Og efter 10 år er samarbejdet stærkere end nogensinde før.\nHØR MERE OM INSPARI CASEN\nTag kontakt til Malene og få en gennemgang af Inspari-casen.


Pre-Seed Innovation - Lunar Way\nLunar Way bygger mobile banking-løsninger til den næste generation af bankkunder.\n71 procent af alle unge vil hellere til tandlægen, end de vil besøge deres bankrådgiver. Lunar way ønsker at genopfinde bankoplevelsen til de unge mellem 18 og 30 år, de såkaldte millennials. Lunar Way tilbyder deres kunder et 100 procent instant, anti-formynderisk mobilt modsvar til de almindelige banker.\n2015: Lunar Way stiftes af serieiværksætteren bag Wallmob-succesen Ken Villum Klausen.2015: Pre-Seed Innovation investerer i Lunar Way2016: Lunar Way indgår partnerskab med Nykredit2016: SEED Capital og Nykredit investerer i Lunar Way\nwww.seedcapital.dk www.lunarway.com Vi har et strategisk samarbejde med venture kapital virksomheden SEED Capital. Læs mere om SEED Capital, de virksomheder vi har investeret i og vores medarbejdere på www.seedcapital.dk.


Arbejdsliv landingpage – Power Academy\nTiltræk en sund & stabil partner\nWorkshoppen, der vil ændre din måde at være single på, og hjælpe dig med at tiltrække den rette partner af de rette grunde…\nKom tættere på dig selv, mens du er single...\n- og forøg dine chancer\nfor at FINDE den rette partner...\nFind kærligheden til dig selv, før du møder din potentielle livspartner…\nHar du svært ved at finde stabil og sund kærlighed? Måske har du haft flere kortere forhold, uden at det føltes helt rigtigt?\nDu ønsker at møde den rette, og ikke spilde kostbar tid med de forkerte, men ved du dybest set, hvad du leder efter?\nHar du tænkt over, at det “tomrum”, du søger at få opfyldt af en partner, aldrig kan opfyldes af noget udefra, hvis ikke du først selv kan fylde det op med glæde, kærlighed og livsenergi?\nDet lyder efterhånden som en kliché, men den er god nok: for at elske en anden, er du nødt til først at elske dig selv. Denne workshop har til formål at kickstarte din personlige udvikling specifikt rettet mod at gøre dig til den bedste udgave af dig selv, inden du møder din potentielle livspartner – så du kan fastholde sund kærlighed i dit liv.\n- og lad din næste date\nblive den sidste..\nFokus på workshoppen vil først og fremmest være at klarlægge,\nHVAD du søger specifikt, så du er bedre rustet til at finde den rigtige.\nVi vil arbejde med, hvad du har med dig i din “kærlighedsbagage”, der ubevidst er med til at styre, hvem du falder for. Vi vil klarlægge og bevidstgøre de mønstre, der påvirker måden du skaber relationer til andre mennesker på og ruste dig til at møde din næste potentielle partner fra et optimalt udgangspunkt\nDe tre vigtigste trin i processen\nRydde op i gamle mønstre\nFor at blive klar til noget nyt, må du rydde op i det gamle. En mental forårsrengøring, hvor du får "luftet ud" i gamle vaner og tankemønstre, der ikke længere gavner dig. Undgå dermed at udsætte en potentiel kæreste for din følelsesmæssige rodebutik!\nVokse op - tag ansvar\nNår du er blevet opmærksom på dine mønstre, har du taget det første (og største!) skridt i retning af at skabe positiv forandring i dig selv - og dermed også i dit kærlighedsliv. Du vil få redskaber til at tage hånd om dine egne følelser, og ikke lægge ansvaret for dem fra dig.\nNår du bliver fri af uhensigtsmæssige mønstre (hvilket er en proces), vil du opdage hvordan der er noget i dig, der tager mere plads. Hvor der før var "støj" vil du langsomt give plads til selvkærlighed og indre ro.\nOg herfra vil du tiltrække den rette partner!\nMed chok/traume som speciale med fokus på relationer og tilknytning, har Claudia en relevant indgangsvinkel til blandt andet tilknytningsmønstre i parforhold og hvordan følelser af skam/forkerthed (som fx “ikke at være god nok”) ofte er årsag til, at parforholdet går i hårdknude. Claudia har i mere end 15 år arbejdet med fysisk og mental træning og kombineret med uddannelsen som ID Psykoterapeut og mentor i mad & psyke med speciale i Sense, er hun stærkt holistisk tænkende.\nSom ID Psykoterapeut med speciale i kærlighed og seksualitet er Christina meget interesseret i, hvordan vi kan udvikle os før, under og efter et parforhold. Yderligere er hun meget passioneret omkring Enneagrammet og anvender det aktivt i sit terapeutiske virke, hvilket i særdeleshed er relevant i forhold til at forstå sig selv og sin aktuelle eller kommende partner.\n9.- 10. maj 2020\n(med forbehold for ændring til Kbh. afhængigt af deltagerantal)\n1.850 kr. for 2 dages workshop\nDating workshop d.9-10. maj 2020


Udelukkende for din nydelse ressource journalister forberedt en lækker erotisk video af de ekstraordinære samlinger i verden af pornobranchen. Denne video Sexnoveler thai massage amager boulevard vil tillade dig at nyde en række udvalgte scener af skide eventuelle ønskede myslemyh og nemyslemo typer. Vi har brugt mange timer på at søge og sigtning præsenteret eksklusivt materiale Sexnoveler thai massage amager boulevard, som du var i stand til at se på din pc og på mobile smartphones. Læn dig tilbage og begynde at nyde den høje kvalitet video og klar lyd, som vil hjælpe dig med at dykke ned i en verden af porno aktører.\nThai massage midtjylland må tabletten knuses


Download "Halvårsrapport 2015. Kapitalforeningen SEBinvest II. CVR nr. 28 67 45 70"\n1 Halvårsrapport 2015 Kapitalforeningen SEBinvest II CVR nr\n2 Indhold Foreningsoplysninger Foreningsoplysninger... 2 Ledelsesberetning... 3 Ledelsespåtegning Afdelingsregnskaber Afdeling 1 - Danske Aktier... 8 Afdeling 2 - Danske Aktier Afdeling 3 - Europa Small Cap AKL AKL Europa Small Cap Fælles noter Anvendt regnskabspraksis Navn og hjemsted Kapitalforeningen SEBinvest II (Herefter kaldet Foreningen ) Bernstorffsgade København V CVR nr Reg. nr. FT Hjemstedskommune: København Bestyrelse Carsten Wiggers, formand Britta Fladeland Iversen Bjarne Thorup Morten Amtrup Forvaltningsselskab Investeringsforvaltningsselskabet SEBinvest A/S (Herefter forkortet IFS SEBinvest A/S ) Bernstorffsgade København V Telefon: CVR nr Reg. nr. FT Direktion: Jens Lohfert Jørgensen Depotselskab Skandinaviska Enskilda Banken, Danmark, filial af SEB AB (publ.), Sverige (Herefter forkortet SEB DK ) Bernstorffsgade København V CVR nr Investeringsrådgiver Skandinaviska Enskilda Banken, Danmark, filial af SEB AB (publ.), Sverige Bernstorffsgade København V Revision Statsautoriseret revisor Erik Stener Jørgensen PriceWaterhouseCoopers Statsautoriseret Revisionspartnerselskab Strandvejen Hellerup Beholdningslister kan revireres ved henvendelse De enkelte afdelingers beholdningslister pr. 30. juni 2015 kan rekvireres ved henvendelse til Foreningen på tlf.: eller på 2 Kapitalforeningen SEBinvest II - Halvårsrapport 2015\n3 Ledelsesberetning Kapitalforeningen SEBinvest II kort fortalt Foreningen kan alene optage selskaber i Skandia Link som medlemmer, herunder Skandia Link Livsforsikring A/S. Foreningen ejes af medlemmerne. Foreningen ejer 0,01 pct. af aktierne i Investeringsforvaltningsselskabet SEBinvest A/S, som står for den daglige administration af Foreningens aktiviteter. Foreningen ledes af bestyrelsen samt direktionen for IFS SEBinvest A/S. Efter ønske fra investorerne blev der i foråret 2015 stiftet endnu en afdeling, der investerer i europæiske small cap aktier. Foreningen består derfor ultimo første halvår 2015 af følgende afdelinger og andelsklasser: Afdeling 1 - Danske Aktier Afdeling 2 - Danske Aktier Afdeling 3 - Europa Small Cap AKL - AKL Europa Small Cap 2 Markedsforhold 1. halvår 2015 Økonomisk og politisk baggrund Den globale økonomi har i årets første halvdel fortsat de gode takter fra de senere år: Væksten i den vestlige del af verden udvikler sig på et robust niveau omkring 2 pct. - men med variation mellem lande og regioner i den vestlige verden. Også økonomierne i emerging markets udvikler sig generelt positivt, og også her er der en naturlig variation mellem de enkelte lande og regioner. USA kom først ud af den seneste økonomiske krise, der fulgte efter finanskrisen i USA er derfor længere fremme i den økonomiske cyklus end Europa, og selv om vækstskønnene for den amerikanske økonomi på det seneste er justeret lidt ned til 2,0 pct i 2015 og 2,8 pct i 2016, så ligger niveauet fortsat noget over væksten i Europa. USA blev igen i årets første måneder ramt af usædvanligt hårdt vintervejr, der skabte en vis opbremsning i økonomien, men som man så det i 2014, blev dette indhentet i andet kvartal. De mange makroøkonomiske data, som f.eks. arbejdsløshed, forbruger- og erhvervstillid og udvikling på boligmarkedet,ser da også så gunstige ud, at den amerikanske centralbank i årets start kunne afslutte flere års massive opkøb af obligationer. Den amerikanske pengepolitik er således ved at blive normaliseret, og det er forventningen, at den første amerikanske renteforhøjelse af den toneangivende Fed funds rate gennemføres i slutningen af 2015 eller i starten af Fed funds rate blev nedsat til 0,25 pct. i december 2008 og har ikke været ændret siden! I Europa fortsætter økonomien med at udvikle sig positivt, og vækstskønnene for Euro-området er senest blevet justeret op til 1,4 pct. i 2015 og 2,1 pct. i Der er variation mellem landene, og i den høje ender ligger Spanien og Tyskland, mens Italien og Frankrig ligger i den tunge ende. Krisen omkring Grækenland har naturligvis tiltrukket sig stor opmærksomhed i første halvår, men den gode historie er, at ikke engang en sådan truende statsbankerot i et Euroland for alvor har kunnet rokke ved optimismen i europæisk økonomi. Det er bemærkelsværdigt. Den europæiske centralbank har i årets start påbegyndt et opkøbsprogram af stats- og erhvervsobligationer efter amerikansk forbillede. Dette initiativ har givet været med til at understøtte den i forvejen spirende optimisme, og alt tyder på, at opkøbsprogrammet kan afsluttes som oprindeligt planlagt i september Igen må man respektere centralbankens evne til at reagere passende afmålt i krisesituationer. Den europæiske centralbank forventes først at hæve de styrende renter medio De europæiske økonomier har medvind fra flere forhold: Ud over den lempelige pengepolitik er finanspolitikken også mindre restriktiv end tidligere, og dertil kommer, at den svagere euro styrker eksportmulighederne. Den amerikanske centralbank har således beregnet, at de seneste 12 måneders styrkelse af USD mod EUR på 13 pct. betyder, at den amerikanske vækst reduceres med 0,5 pct.- point. Dette understreger, at valutamarkedet i høj grad fungerer som udligningsmekanisme mellem de frie økonomier. Kina og Indien, der er de to store økonomier i emerging markets regionen, udvikler sig fortsat ganske uensartet. Væksten i begge lande er robust på et niveau på omkring 7,0 pct., men der er alligevel stor forskel i de to landes økonomiske udsigter. I Kina oplever man irrationelle aktivbobler i ejendoms- og aktiemarkedet, der foranlediger myndighederne til at indføre mere eller mindre gennemtænkte hjælpepakker og indgreb i markedsmekanismerne. Dette er en farlig vej at følge, og det skaber stor volatilitet i markedet, hvilket alt andet lige vil gøre, at udenlandske investorer vil kræve et ekstra risikotillæg for at holde kinesiske aktiver. Omvendt er Indien i gang med en tiltrængt liberalisering og afregulering af økonomien og de finansielle markeder. Dette har skabt stor undelandsk interesse for landet, og det har igen skabt attraktive stigning på aktiemarkederne, men i et tempo, der virker mere langtidsholdbart end i Kina. I Danmark bød første halvår på et valg til Folketinget. Valgkampen var en kærkommen lejlighed til at få genopfrisket vores viden om den aktuelle økonomiske situation i Danmark. Graden af optimisme afhænger naturligvis af, om man er i regering eller i opposition, men faktum er, at det faktisk går godt i dansk økonomi. Væksten i første kvartal 2015 er opgjort til 1,7% målt i forhold til samme periode året før, og Nationalbanken har i dens seneste prognose udsendt den 22. juni fastholdt estimatet for en samlet vækst i 2015 på 2,0%. Dermed ligger Danmark godt til i europæisk sammenhæng. Året startede som bekendt med europæisk valutauro og deraf følgende spekulativ interesse for den danske krone. Nationalbanken fik dog med stor dygtighed og negative renter afvist interessen. I andet kvartal vendte valutastrømmen, således at investorerne solgte danske kroner mod valuta. Nationalbanken har dog ikke ændret de toneangivende pengemarkedssatser, der fortsat er negative. Dansk økonomis aktuelle gode form skyldes bl.a. de forbedrede Kapitalforeningen SEBinvest II - Halvårsrapport\n4 LEDELSESBERETNING vækstudsigter på de vigtigste eksportmarkeder. Men også de seneste års reformer på bl.a. pensions- og dagpengeområdet har styrket dansk økonomis evne til at håndtere det omskiftelige globale økonomiske klima. Arbejdsmarkedet er i disse år i nogenlunde balance, men på bare lidt længere sigt vil det være udfordret af en demografi, hvor store grupper når pensionsalderen og dermed forsvinder fra arbejdsmarkedet. Boligmarkedet er ligeledes kommet sig ovenpå kollapset i 2008/2009. Boligpriserne er stigende med 5-10 pct. om året og ligger medio 2015 ikke langt fra niveauerne fra før Det lave renteniveau betyder dog, at selv disse prisniveauer ikke for alvor belaster husholdningernes udgifter til bolig. Endelig ligger inflationen ved udgangen af første halvår på bare 0,7 pct. Det sidste skyldes ikke mindst den faldende oliepris, men effekten heraf vil forsvinde i efteråret 2015, fordi olieprisen faldt i efteråret På denne positive baggrund er det nu op til det nyvalgte folketing af dosere finanspolitikken så præcist, at samfundsøkonomien ikke igen løber af sporet. Udviklingen på de finansielle markeder Afkastene af finansielle aktiver var i 2014 særdeles høje, og det var derfor med naturlig nervøsitet, at investorerne gik ind i året Spørgsmålet var, om den gode stemning på finansmarkederne i 2014 kunne fastholdes i Svaret kom prompte: Ja, det kunne den! I årets første kvartal blev der opnået afkast på de fleste aktie- og obligationsmarkeder, som investorerne under normale omstændigheder ville være glad for at opnå over et helt år. De danske og europæiske aktiemarkeder steg med pct. og afkastet af amerikanske aktier opgjort i danske kroner nåede ca. 13 pct. dog primært via en styrkelse af den amerikanske dollar. I andet kvartal udviklede aktiemarkedet i USA sig sidelæns, mens øvrige aktie- og obligationsobligationsmarkeder oplevede en negativ udvikling. Den negative udvikling gjaldt især markederne for sikre obligationer,som f.eks. danske stats- og realkreditobligationer, der i starten af året havde nydt godt af status som sikker havn for mange investorer, der frygtede uro omkring Euro en. Afkastet af aktier i den udviklede del af verden udtrykkes ofte ved indekset MSCI World (net dividend). Opgøres dette indeks i danske kroner, fik man i første halvår 2015 et afkast på 11,7 pct. Amerikanske aktier (MSCI North America net div. i DKK) steg med 9,75 pct., men da den amerikanske dollar ifht. danske kroner blev styrket med præcis 9,75 pct. (fra 6,15 til 6,75 DKK pr. USD), har de amerikanske aktier opgjort i lokal valuta reelt ikke rykket sig i halvåret. Afkastet på europæiske aktier (MSCI Europe, net div. i DKK) blev 13,0 pct., hvilket er det dobbelte af afkastet i hele året 2014! Både aktier og obligationer fra emerging markets kom godt fra start i året, og selv om disse aktiver også havde et svagt negativt andet kvartal, så blev afkastene for halvåret samlet set positive. MSCI Emerging Markets Index (i DKK), der omfatter aktiemarkeder i 23 lande, steg således med 12,0 pct., mens obligationerne fra emerging markets (JP Morgan EMB Index Core) steg med 1,4 pct. Danske aktier var igen i første halvår 2015 så ubeskedne at løbe fra stort set alle andre aktivtyper. Det danske aktiemarked (OMX Copenhagen All Share GI) gav et afkast på 20,9 pct. Det var igen den indekstunge Novo Nordisk aktie, der trak det danske indeks mod nye højder. Aktien steg i første halvår med ikke mindre end 40 pct.! Afkastet af det danske aktiemarked blev kun overgået af det meget volatile japanske aktiemarked, der via en styrket japansk yen målt mod danske kroner gav et afkast (opgjort i danske kroner) på 24 pct. Obligationsmarkederne i USA og Europa var igennem halvåret præget af uændrede til svagt faldende korte renter, mens de lange renter derimod var stigende. Det betyder, at den såkaldte rentekurve generelt blev stejlere igennem halvåret. I USA var den 2-årige statsobligationsrente uændret på niveau 0,66 pct., mens den 2-årige rente i Tyskland faldt fra -0,10 pct. til -0,24 pct. Derimod steg den lange 10-årige statsobligationsrente i USA fra 2,17 pct. til 2,88 pct. mens den i Tyskland steg med 0,30 pct. point fra 0,50 pct. til 0,80 pct. De stigende lange renter i Europa betød, at afkastet af europæiske statsobligationer (EFFAS Europe Govt. All) blev negativt med 1,25 pct. Danske stats- og realkreditobligationer blev ramt af de stigende lange danske renter igennem andet kvartal, så på trods af positive afkast i første kvartal endte halvåret med samlet set at give negative afkast til danske obligationsinvestorer. Danske statsobligationer (EFFAS Denmark All) gav et afkast på -1,42 pct., mens danske realkreditobligationer (Nykredit Danish Mortgage Bond Index) gav et afkast på -1,74 pct. Tabel 1 - Afkast i de enkelte afdelinger og deres respektive benchmark siden Afdelingens afkast (pct.) Benchmark afkast (pct.) Afdelinger Benchmark H H H H Afd. 1 - Danske Aktier OMX Copen. All Shares Cap 30,58 23,36 17,92 27,36 20,94 17,28 Afd. 2 - Danske Aktier OMX Copen. All Shares Cap 30,88 24,14 18,51 27,36 20,94 17,28 Afd. 3 - AKL Europa Small Cap 2 MSCI Europe Small Cap (net div, i DKK) 18,34 10,23 1) - 10,29 7,13 1) - 1) For perioden Kapitalforeningen SEBinvest II - Halvårsrapport 2015\n5 LEDELSESBERETNING Halvårets bedste obligationsafkast blev nået i amerikanske high yield obligationer (målt ved ML US Cash Pay Constraint TR Index), der gav et afkast på 2,5 pct. Afdelingsprofil og -beretning Afdelingernes investeringsprofil og ledelsens kommentarer til afdelingernes afkast findes under afsnittet Afdelingsregnskaber på siderne 9 til 48. Resultat og afkast i 1. halvår 2015 Foreningens afdelinger har aktier som investeringsunivers, og derfor blev der i halvåret leveret meget attraktive afkast. Disse ligger markant over de forventninger for 2015, der blev offentliggjort i forbindelse med årsrapporten for Vores forventninger til afkastet for hele 2015 lå på et afkast på mellem 4 pct. og 8 pct. Disse afkast er allerede overgået i første halvår. Afdelingernes afkastnøgletal fremgår af Tabel 1. Omkostningsudviklingen Foreningen har stor fokus på at holde omkostningerne på et stabilt og lavt niveau. Administrationsomkostningerne, der er oplyst under den enkelte afdeling, omfatter alle omkostninger til investeringsrådgivning, distribution, administration og depot. Markedsforventninger til 2. halvår 2015 Mod slutningen af første halvår så man en begyndende bevægelsen mod hvad man kan kalde normale tilstande på de finansielle markeder: Obligationsmarkederne forberedte sig på kommende renteforhøjelser i de vestlige lande. De nuværende renteniveauer er jo i bund og grund en sørgelig reminisens fra finanskrisen i Hvornår de korte renter sættes op ligger ikke fast, men de fleste markedsdeltagere forventer en amerikansk renteforhøjelse i løbet af 2016, mens en europæisk renteforhøjelse ligger lidt længere ude i fremtiden. Denne bevægelse, der lægger et vist negativt pres på obligationsmarkederne, vil formentlig fortsætte i andet halvår. Men omvendt afspejler normalisering af finansmarkerne også en større grad af stabilitet og forudsigelighed, og dette vil normalt virke understøttende for aktiemarkederne. Så selv om aktierne har taget forskud på mange gode nyheder om vækst og stabiliering i den økonomiske udvikling, så forventer vi, at aktiemarkederne generelt vil kunne fastholde stigningerne fra første halvår også igennem andet halvår. Der er naturligvis sten på vejen, som skal overkommes: Nedsmeltningen i det lokale kinesiske aktiemarked spredte sig i august måned til de globale aktiemarkeder. Men den langsigtede effekt kan være svær at forudsige. Også politiske spændinger i det europæiske samarbejde op til en kommende britisk afstemning om tilhørsforholdet til EU kan få negative effekter for et ellers ganske positivt vækstbillede i Europa. I omtalen af de enkelte afdelinger har vi opdateret vore forventninger for afkastet for hele året. Værdiansættelse Foreningens finansielle instrumenter værdiansættes til officielt noterede børs- og valutakurser. Foreningen investerer kun i meget begrænset omfang i unoterede finansielle instrumenter og andre finansielle instrumenter, der ikke er genstand for offentlig kursnotering. Priser på unoterede finansielle instrumenter eller afledte finansielle instrumenter opgøres til skønnet dagsværdi eller til beregnet dagsværdi på baggrund af underliggende noterede instrumenter. Den indre værdi af Foreningens beviser kan på den baggrund fastsættes med relativ stor nøjagtighed. I perioder, hvor omsætningen på fondsbørserne verden over er lav, og hvor mange finansielle instrumenter derfor ikke handles dagligt, kan der opstå usikkerhed ved indregning og måling af indre værdi. For sjældent handlede obligationer er det muligt løbende at beregne en kurs på baggrund af de mest handlede obligationer med samme karakteristika. Denne mulighed findes ikke for aktier, hvor kursen derfor altid opgøres som senest handlede, selv om handelsdagen ligger flere dage bagud. Som følge af de meget høje andele af likvide, noterede finansielle instrumenter i foreningen har ingen af afdelingerne i den forgangne del af 2015 haft større problemer med fastsættelse af indre værdi, ligesom det har været muligt straks at efterkomme alle ønsker om indløsninger. Socialt ansvarlig investeringspolitik (SRI) Foreningen samarbejder gennem Investeringsforvaltningsselskabet SEBinvest A/S med SEB-koncernen med henblik på at sikre, at de aktiver, som Foreningen investerer i, er udstedt af virksomheder og institutioner, der har en ansvarlig politik omkring de etiske aspekter. Hensigten med samarbejdet er, at kunne følge FN s generelle principper for ansvarlige investeringer (PRI=Principles for Responsible Investments). Foreningens bestyrelse har besluttet at følge SEB med henblik på at indarbejde PRI i investeringsprocessen. SEB samarbejder med konsulentfirmaet Ethix om dette område. Foreningen modtager fra SEB/Ethix løbende lister over virksomheder, som ikke opfylder de internationale konventioner for så vidt angår miljøforhold, menneskerettigheder og korruption m.v. med udgangspunkt i følgende konventioner: UN Global Compact OECD Guidelines for Multinational Enterprises Human rights conventions Environmental conventions Weapon-related conventions På baggrund af denne liste fra SEB/Ethix er det besluttet ikke at investere i en række virksomheder, som producerer klyngebomber og landminer samt for de aktivt forvaltede afdelinger - atomvåben. Udelukkelseslisterne opdateres som minimum to gange årligt og offentliggøres på Foreningens hjemmeside. De øvrige selskaber, som ifølge SEB/Ethix ikke opfylder en eller flere af konventionerne ovenfor, optages på en intern observationsliste. SEB/Ethix søger dialog med disse virksomheder, med henblik på at bringe de konkrete problematiske forhold til ophør Det er notorisk svært for den enkelte investor, at bedømme hvilke stater, der overtræder internationale standarder for etisk adfærd. Foreningen følger derfor altid de sanktioner, som udstikkes af FN, Kapitalforeningen SEBinvest II - Halvårsrapport\n6 LEDELSESBERETNING EU og dermed den danske stat. Men Foreningen søger naturligvis også at følge vejledningen fra Rådet for samfundsansvar, hvor de generelle konklusioner lyder: A) Alle investorer bør tage samfundsmæssige hensyn. B) Nogle institutionelle investorer er forpligtede til at forvalte betroede midler med henblik på at sikre det bedst mulige resultat på langt sigt. Men også disse investorer bør tage samfundsmæssige hensyn, hvilket er både lovligt og muligt, uden at det strider imod det bedst mulige resultat på langt sigt. Foreningen arbejder således seriøst med at investere med samfundsansvar. Væsentlige risici og usikkerhedsfaktorer De væsentligste risici ved at investere stammer fra udviklingen på de finansielle markeder. Denne risiko benævnes markedsrisiko. De faktorer, der har betydning for markedsrisikoen, er beskrevet via de foregående afsnit om markedsforhold. Der vil normalt være en præmie i form af et højere afkast for at påtage sig markedsrisiko. Udover markedsrisiko knytter der sig andre typer af risiko til investering. Det drejer sig om operationel risiko, kreditrisiko, likviditetsrisiko samt forretningsrisiko. Disse typer af risiko vurderes løbende og søges minimeret, fordi investor ikke kan opnå en præmie for at påtage sig disse typer af risici. Risikoindikator Investering på de finansielle markeder vil som udgangspunkt påføre investor en vis risiko for at tabe penge. Risikoen for tab afhænger primært af, hvilken aktivtype der investeres i. Derfor er der større risiko tilknyttet investering i nogle typer af afdelinger end til andre typer af afdelinger. For at øge muligheden for at sammenligne risiko ved investering i afdelinger fra forskellige investeringsforeninger har EU indført en fælles metode for opgørelse af risiko ved investeringer. Metoden baserer sig på udsvingene i de historiske afkast. Jo større udsving i en afdelings afkast, jo større risiko er der ved at investere i afdelingen. Udsvingene i de ugentlige afkast bliver målt over en periode på fem år og er udtrykt ved nøgletallet standardafvigelse. Derefter grupperes afdelingerne på en skala fra 1 til 7 efter størrelsen af deres standardafvigelse jævnfør følgende tabel: Placeringen på risikoskalaen er ikke fast over tid, fordi den baserer sig på de historiske udsving i afkastet. Afdelingens placering på risikoskalen kan altså flytte sig i fremtiden. På de følgende sider er de enkelte afdelingers risikoindikator angivet blandt afdelingernes stamdata under betegnelsen Central investorinformation risikoklasse. Kommunikationspolitik Der er stor interesse omkring opsparing og investering. Foreningen ønsker derfor at være åben over for medlemmer, presse og myndigheder. Medlemmernes adgang til information sikres først og fremmest via hjemmesiden hvor alle relevante oplysninger om Foreningens afdelinger findes. Medlemmer og andre interesserede kan henvende sig til direktør Jens Lohfert Jørgensen med spørgsmål om Foreningens forretningsområde. Øvrige begivenheder i 1. halvår 2015 På forårets generalforsamling blev direktør Bjarne Thorup indvalgt som nyt medlem af Foreningens bestyrelse. Bjarne Thorup efterfølger Preben Keil, der valgte ikke at genopstille til bestyrelsen. To af Foreningens afdelinger har i 2014 lidt tab på investering i selskabet OW Bunker A/S, der gik konkurs i efteråret Foreningens bestyrelse har i foråret 2015 besluttet, at Foreningen skal deltage i et konsortium af større investorer, der forventes at påbegynde et samlede sagsanlæg mod ledelsen og de daværende ejere af OW Bunker. En endelig afklaring af sagen ventes tidligst om 3-5 år. Efterfølgende begivenheder Der er efter balancedagen ikke indtruffet hændelser, som vurderes at have væsentlig indflydelse på bedømmelsen af halvårsrapporten for første halvår Risikoklasse Årlige afkastudsving i pct. (standardafvigelse) Lig med eller større end Mindre end 1 0,0% 0,5% 2 0,5% 2,0% 3 2,0% 5,0% 4 5,0% 10,0% 5 10,0% 15,0% 6 15,0% 25,0% 7 25,0% Risikokategori 1 udtrykker således den laveste risiko, som man f.eks. ser ved afdelinger med helt korte obligationer. Bemærk dog, at kategori 1 ikke er en risikofri investering. Afdelinger der investerer i aktier, vil normalt have en risikoindikator på 5 eller derover. 6 Kapitalforeningen SEBinvest II - Halvårsrapport 2015\n7 Ledelsespåtegning Til medlemmerne i Kapitalforeningen SEBinvest II Bestyrelsen og direktionen har dags dato behandlet og godkendt halvårsrapporten 2015 for Kapitalforeningen SEBinvest II og erklærer hermed: At halvårsrapporten er aflagt i overensstemmelse med regnskabsbestemmelserne i lov om investeringsforeninger m.v. og tilhørende bekendtgørelse, jf. vedtægternes bestemmelse herom. At halvårsregnskabet for Foreningen og afdelingerne giver et retvisende billede af afdelingernes aktiver og passiver, finansielle stilling samt resultatet. At ledelsesberetningen indeholder en retvisende redegørelse for udviklingen i foreningen og afdelingernes aktiviteter og økonomiske forhold samt en beskrivelse af de væsentligste risici og usikkerhedsfaktorer, som Foreningen henholdsvis afdelingerne kan påvirkes af. København, den 26. august 2015 Bestyrelsen Carsten Wiggers Bestyrelsesformand Britta Fladeland Iversen Bestyrelsesmedlem Bjarne Thorup Bestyrelsesmedlem Morten Amtrup Bestyrelsesmedlem Forvalteren Investeringsforvaltningsselskabet SEBinvest A/S Jens Lohfert Jørgensen Direktør Kapitalforeningen SEBinvest II - Halvårsrapport\n8 Afdeling 1 - Danske Aktier Afdelingen investerer i børsnoterede, danske aktier. Afdelingen investerer ud fra en strategi om at opbygge holdbare, langsigtede relationer til de virksomheder, som vil have en betydelig vækst i omsætningen de kommende år. Samtidig lægges vægt på, at virksomheden viser en kompetent styring af sin udvikling, og at den formår at skabe en god indtjening. Afdeling Afdeling 1 - Danske Aktier Primær rådgiver Wealth Management - SEB DK - Fondskode (ISIN) DK ÅOP ultimo ,28 pct. Startdato 1) 30. april 2007 Administrationsomk. (pct.) 0,96 pct. Nominel kurs DKK 100,00 Halvårets afkast 23,36 pct. Skattestatus Udbyttebetalende Halvårets benchmark afkast 20,94 pct. Benchmark OMX Copen. All Shares Cap 1) Startdatoen er den dato, afdelingen har påbegyndt investeringerne. Dette er ikke samme dato som stiftelsesdatoen. Afdelingen har i første halvår 2015 leveret et afkast på 23,36 pct., som sammenholdt med benchmark-afkast på 20,94 pct. svarer til en outperformance på 2,42 pct.-points. Nettoresultatet for halvåret blev et overskud på 30,6 mio. kr. Der har i perioden været nettotilgang af midler svarende til 2,0 pct. af primoformuen. Det danske aktiemarked har leveret en forrygende kursudvikling i løbet af første halvdel af Tiltagende bekymringer for deflation og økonomisk opbremsning i Europa fik tidligt på året ECB til at lancere et historisk opkøbsprogram af obligationer. Dette har medført fald i de europæiske renter og en svækkelse af euroen. Derfor har den danske nationalbank for at fastholde kronens bånd til euroen sænket renten til et historisk lavpunkt på -0,75 pct. De lave renter har givet en fantastisk håndsrækning til aktiemarkedet i form af stor likviditetstilstrømning og øget risikovillighed. Det mest markante bidrag til afdelingens outperformance kom fra Per Aarsleff (overvægt), DFDS (overvægt) og Pandora (overvægt). Per Aarsleff nyder godt af den høje investeringsaktivitet i dansk infrastruktur og har på den baggrund en solid ordrebeholdning med yderligere vækstpotentiale, som også har ført til opjustering af indtjeningsforventningerne. DFDS har udsigt til et massivt indtjeningsløft fra en bedre konkurrencesituation på den engelske kanal, hvor priskrig tidligere har presset indtjeningen. Pandora har også leveret stærkt afkastbidrag til porteføljen efter imponerende kvartalsregnskaber og opjustering for året. Blandt de positioner, som trak ned i relativ performance, var især Genmab (undervægt) markant. Gode data for et lægemiddel under udvikling til kræftbehandling har styrket markedets tillid til indtjeningspotentialet og udløst en kraftig kursstigning. Auriga (overvægt) har også trukket ned i den relative performance, da en stor del af kursen repræsenterer et lovet udbytte som ikke er revalueret sammen med aktiemarkedet. Endeligt har GN (overvægt) påvirket negativt, hvor markedet er blevet bekymret for en nedjustering efter en træg udvikling i Netcom i første kvartalsregnskabet. Ved indgangen til året var forventningen, at afdelingens afkast i 2015 ville blive på 4-8 pct. På baggrund af afkastet i første halvår er forventningen nu, at afdelingens afkast vil ligge på pct. AFDELING 1 - DANSKE AKTIER Resultatopgørelse DKK DKK Renter og udbytter Kursgevinster og -tab Administrationsomkostninger Resultat før skat Rente- og udbytteskat Halvårets nettoresultat Balance Note DKK DKK Aktiver Likvide midler ,3 Kapitalandele Andre aktiver Aktiver i alt Passiver 2 Medlemmernes formue Anden gæld Passiver i alt Kapitalforeningen SEBinvest II - Halvårsrapport 2015\n9 Afdeling 1 - Danske Aktier Note 1: Finansielle instrumenter i pct Børsnoterede 100,0 100,0 I alt finansielle instrumenter 100,0 100,0 Note 2: Medlemmernes formue DKK Medlemmernes formue primo Udlodning fra sidste år Ændring i udbetalt udlodning pga. emission/indløsning 71 Emissioner i perioden Indløsninger i perioden Periodens resultat Medlemmernes formue ultimo Nøgletal for halvåret Afkast (pct.) *) 23,36 17,92 Benchmark afkast (pct.) *) 20,94 17,28 Indre værdi (DKK pr. andel) 142,00 129,55 Administrationsomkostninger (pct.) *) 0,96 0,99 Medlemmernes formue (t.dkk) Antal andele Stykstørrelse i DKK *) Disse nøgletal er opgjort for og er derfor ikke sammenlignelige med de tilsvarende nøgletal i årsrapporten. Note 3: Finansielle instrumenters fordeling på sektorer (pct.) Basis forbrugsgoder 6,7 Cykliske forbrugsgoder 9,3 Finans 26,1 Industri 34,7 Materialer 2,9 Medicinal og sundhed 20,3 I alt, alle sektorer 100,0 Kapitalforeningen SEBinvest II - Halvårsrapport\n10 Afdeling 2 - Danske Aktier Afdelingen investerer i børsnoterede, danske aktier. Afdelingen investerer ud fra en strategi om at opbygge holdbare, langsigtede relationer til de virksomheder, som vil have en betydelig vækst i omsætningen de kommende år. Samtidig lægges vægt på, at virksomheden viser en kompetent styring af sin udvikling, og at den formår at skabe en god indtjening. Afdelingen tilstræber at replicere porteføljen i Investeringsforeningen SEBinvest, afdeling Danske Aktier. Afdeling Afdeling 2 - Danske Aktier Primær rådgiver Wealth Management - SEB DK Fondskode (ISIN) DK ÅOP ultimo ,00 pct. Startdato 1) 25. november 2010 Administrationsomk. (pct.) 0,41 pct. Nominel kurs DKK 100,00 Halvårets afkast 24,14 pct. Skattestatus Udbyttebetalende Halvårets benchmark afkast 20,94 pct. Benchmark OMX Copen. All Shares Cap 1) Startdatoen er den dato, afdelingen har påbegyndt investeringerne. Dette er ikke samme dato som stiftelsesdatoen. Afdelingen har i første halvår 2015 leveret et afkast på 24,14 pct., som sammenholdt med benchmark-afkast på 20,94 pct. svarer til en outperformance på 3,20 pct.-points. Nettoresultatet for halvåret blev et overskud på 98,5 mio. kr. Der har i perioden været nettoafgang af midler svarende til 37,1 pct. af primoformuen. Det danske aktiemarked har leveret en forrygende kursudvikling i løbet af første halvdel af Tiltagende bekymringer for deflation og økonomisk opbremsning i Europa fik tidligt på året ECB til at lancere et historisk opkøbsprogram af obligationer. Dette har medført fald i de europæiske renter og en svækkelse af euroen. Derfor har Danmarks Nationalbank for at fastholde kronens bånd til Euroen sænket renten til et historisk lavpunkt på -0,75 pct. De lave renter har givet en håndsrækning til aktiemarkedet i form af stor likviditetstilstrømning og øget risikovillighed. Det mest markante bidrag til afdelingens outperformance kom fra Per Aarsleff (overvægt), DFDS (overvægt) og Pandora (overvægt). Per Aarsleff nyder godt af den høje investeringsaktivitet i dansk infrastruktur og har på den baggrund en solid ordrebeholdning med yderligere vækstpotentiale, som også har ført til opjustering af indtjeningsforventningerne. DFDS har udsigt til et massivt indtjeningsløft fra en bedre konkurrencesituation på den engelske kanal, hvor priskrig tidligere har presset indtjeningen. Pandora har også leveret stærkt afkastbidrag til porteføljen efter imponerende kvartalsregnskaber og opjustering for året. Blandt de positioner, som trak ned i relativ performance, var især Genmab (undervægt) markant. Gode data for et lægemiddel under udvikling til kræftbehandling har styrket markedets tillid til indtjeningspotentialet og udløst en kraftig kursstigning. Auriga (overvægt) har også trukket ned i den relative performance, da en stor del af kursen repræsenterer et lovet udbytte som ikke er revalueret sammen med aktiemarkedet. Endeligt har GN (overvægt) påvirket negativt, hvor markedet er blevet bekymret for en nedjustering efter en træg udvikling i Netcom i første kvartalsregnskabet. Ved indgangen til året var forventningen, at afdelingens afkast i 2015 ville blive på 4-8 pct. På baggrund af afkastet i første halvår er forventningen nu, at afdelingen vil give et afkast på pct. AFDELING 2 - DANSKE AKTIER Resultatopgørelse DKK DKK Renter og udbytter Kursgevinster og -tab Administrationsomkostninger Resultat før skat Rente- og udbytteskat Halvårets nettoresultat Balance Note DKK DKK Aktiver Likvide midler ,3 Kapitalandele Andre aktiver Aktiver i alt Passiver 2 Medlemmernes formue Anden gæld Passiver i alt Kapitalforeningen SEBinvest II - Halvårsrapport 2015\n11 Afdeling 2 - Danske Aktier Note 1: Finansielle instrumenter i pct Børsnoterede 100,0 100,0 I alt finansielle instrumenter 100,0 100,0 Note 2: Medlemmernes formue DKK Medlemmernes formue primo Udlodning fra sidste år Ændring i udbetalt udlodning pga. emission/indløsning Indløsninger i perioden Periodens resultat Medlemmernes formue ultimo Nøgletal for halvåret Afkast (pct.) *) 24,14 18,51 Benchmark afkast (pct.) *) 20,94 17,28 Indre værdi (DKK pr. andel) 202,60 171,98 Administrationsomkostninger (pct.) *) 0,41 0,42 Medlemmernes formue (t.dkk) Antal andele Stykstørrelse i DKK *) Disse nøgletal er opgjort for og er derfor ikke sammenlignelige med de tilsvarende nøgletal i årsrapporten. Note 3: Finansielle instrumenters fordeling på sektorer (pct.) Basis forbrugsgoder 6,8 Cykliske forbrugsgoder 9,3 Finans 26,0 Industri 35,0 Materialer 2,9 Medicinal og sundhed 20,0 I alt, alle sektorer 100,0 Kapitalforeningen SEBinvest II - Halvårsrapport\n12 Afdeling 3 - Europa Small Cap AKL Afdelingen investerer fortrinsvis i aktier udstedt af mindre og mellemstore virkosmheder i Europa. Afdelingen kan indenfor sit investeringsområde investere op til 10% af sin formue i andre af foreningens aktiebaserede afdelinger eller i andre aktiebaserede foreninger, afdelinger eller investeringsinstitutter. Afdeling Afdeling 3 - Europa Small Cap AKL Primær rådgiver Wealth Management - SEB DK - København SE-nummer Startdato 1) 18. februar ) Startdatoen er den dato, afdelingen har påbegyndt investeringerne. Dette er ikke samme dato som stiftelsesdatoen. Afdelingen har i første halvår 2015 givet et resultat på 18,7 mio. kr. Formuen er positivt påvirket af nettoemission i forbindelse med opstart af afdelingen for i alt 169,8 mio. kr. Det skal noteres, at afdelingen kun har været aktiv siden 18. februar Afdelingens positive performance er drevet af en grundig aktieudvælgelse fremfor over/undervægtning af sektorer. De tre mest positive bidrag til afkastet kom fra Patrizia (DE, ejendomsselskab) som bidrog med 1,4 pct.-points til merafkastet, Grenkeleasing (DE, IT-leasing) med 0,97 pct.-points og Leonteq (CH, Finansiel virksomhed) med 1,24 pct.-points. De tre mest negative bidrag til det relative afkast var Gerry Weber, som nu er solgt, (GE, Modetøj) med et bidrag på -0,77 pct.-points, Joyou, som ligeledes nu er solgt, (DE, vandhaner og sanitære produkter) med -0,48 pct.-points samt Bank of Georgia som har bidraget med -0,37 pct.-points, bl.a. grundet den politisk uro i Østeuropa. KONSOLIDERET HALVÅRSREGNSKAB AFDELING 3 - EUROPA SMALL CAP AKL Resultatopgørelse DKK Renter og udbytter Kursgevinster og -tab Administrationsomkostninger -787 Resultat før skat Rente- og udbytteskat -269 Halvårets nettoresultat Balance Note DKK Aktiver Likvide midler ,3 Kapitalandele Andre aktiver 454 Aktiver i alt Passiver 2 Medlemmernes formue Anden gæld Passiver i alt Kapitalforeningen SEBinvest II - Halvårsrapport 2015\n13 Afdeling 3 - Europa Small Cap AKL Note 1: Finansielle instrumenter i pct Børsnoterede 100,0 I alt finansielle instrumenter 100,0 Note 2: Medlemmernes formue DKK Emissioner i perioden Periodens resultat Medlemmernes formue ultimo Note 3: Finansielle instrumenters fordeling på sektorer (pct.) Basis forbrugsgoder 11,3 Cykliske forbrugsgoder 8,2 Diverse 6,1 Finans 35,7 Industri 23,2 Informationsteknologi 6,9 Materialer 1,4 Medicinal og sundhed 7,2 I alt, alle sektorer 100,0 Kapitalforeningen SEBinvest II - Halvårsrapport\n14 Regnskabsnote - Afdeling 3 - AKL Europa Small Cap 2 Andelsklassen afspejler moderafdelingens portefølje. Andelsklasserne adskiller sig i forhold til omkostninger. Andelsklasse AKL Europa Small Cap 2 Primær rådgiver Wealth Management - SEB DK - København Fondskode (ISIN) DK ÅOP 0,74 pct. Startdato 1) 18. februar 2015 Administrationsomk. (pct.) 0,45 pct. Nominel kurs DKK 100,00 Halvårets afkast 10,23 pct. 2) Skattestatus Udbyttebetalende Halvårets benchmark afkast 7,13 pct. 2) Benchmark MSCI Europe Small Cap (net div, i DKK) 1) Startdatoen er den dato, afdelingen har påbegyndt investeringerne. Dette er ikke samme dato som stiftelsesdatoen. 2) For perioden Andelsklassen har siden sin opstart den 18. februar givet et afkast på 10,23 pct., og har dermed outperformet benchmarkafkastet med 3,10 pct.-points, hvilket anses som meget tilfredsstillende. For hele perioden fra 18. februar til ultimo 2015 forventes andelsklassens afkast at nå pct. AKL - EUROPA SMALL CAP 2 Andelsklassens resultatposter DKK Andel af resultat affællesporteføljen: Andelsklassespecifikke transaktioner Renter og Udbytter 0 Kursgevinster og -tab 0 Administrationsomkostninger -30 Medlemmernes formue Andelsklassens nettoresultat DKK Emissioner i perioden Periodens resultat Medlemmernes formue ultimo Nøgletal for halvåret Afkast (pct.) *) 10,23 Benchmark afkast (pct.) *) 7,13 Indre værdi (DKK pr. andel) 110,23 Administrationsomkostninger (pct.) *) 0,45 Medlemmernes formue (t.dkk) Antal andele Stykstørrelse i DKK 100 *) Disse nøgletal er opgjort for Kapitalforeningen SEBinvest II - Halvårsrapport 2015\n15 Fælles noter Anvendt regnskabspraksis Regnskaberne er udarbejdet efter de regler, der gælder ifølge lov om investeringsforeninger m.v. samt Finanstilsynets bekendtgørelse om finansielle rapporter for investeringsforeninger m.v. (regnskabsbekendtgørelsen). Regnskabspraksis er uændret i forhold til årsrapporten for Kapitalforeningen SEBinvest II - Halvårsrapport\n16 Rapporter kan rekvireres ved henvendelse Tidligere års- og halvårsrapporter kan rekvireres ved henvendelse til Foreningen på tlf.: eller på


Polsk eks-minister og topembedsmænd anholdt | Information\nPolitiet i Warszawa dukkede i går morges op for at anholde Polens netop afsatte indenrigsminister, Janusz Kaczmarek, og flere tidligere topembedsmænd.\nFlere kritikere tror, at premierminister Jaroslaw Kaczynski står bag anholdelserne for at lukke munden på de tilbageholdte. Regeringen er kommet i strid modvind efter beskyldninger om politisk spionage, heriblandt aflytninger af politiske rivaler i og uden for regeringen.\nKaczmarek er en af dem, der er under mistanke for at have brugt sit ministerium til at udspionere politiske rivaler. Kaczmarek trådte tilbage fra posten som indenrigsminister i sidste måned.\nOgså den nyligt fyrede politichef i Polen, Konrad Kornatowski, er anholdt, oplyser nyhedskanalen TVN24. Det samme gælder den tidligere leder for Polens største og delvist statsligt ejede forsikringsselskab PZU, Jaromir Netzel.\nIfølge ubekræftede oplysninger ønsker politiet også at anholde lederen for landets efterforskningsenhed CBS, Jaroslaw Marzec.\nDet var imidlertid ikke spionage, som en talsmand for anklagemyndigheden begrundede anholdelserne med. I stedet blev der henvist til forsøg på at forhindre en »undersøgelse af korruption i landbrugsministeriet«\nOppositionen kræver, at en særlig parlamentarisk kommission undersøger, om premierminister Jaroslaw Kaczynski og hans højreorienterede regeringskoalition har brugt Polens hemmelige efterretningstjenester, justitsministeriet og agenturet for korruptionsbekæmpelse til at sværte politiske modstandere.\nDer cirkulerer oplysninger om, at Kaczmarek for nylig skal have fortalt et parlamentsudvalg, at Kaczynskis regering misbrugte efterretningstjenesten og justitsministeriet i et forsøg på at miskreditere politiske modstandere.\nHans vidneudsagn er afgivet i fortrolighed, og der er ikke offentliggjort referater af afhøringen.\nRoman Giertych, der er tidligere vicepremierminister og undervisningsminister i Kaczynskis regering, anklager Kaczmarek for at have misbrugt efterretningstjenesten til at telefonaflytte kolleger i regeringen.\n»Vi har et polsk Watergate,« har han sagt med henvisning til den skandale i USA, som bragte præsident Richard Nixon til fald i første halvdel af 1970’erne.\nOppositionen mener, at premierminister Kaczynski kan være manden bag og vil have sagen undersøgt i parlamentet.\nKaczynski afviser, at han har handlet forkert, men han synes tydeligvis ikke indstillet på, at der skal være en parlamentarisk undersøgelse af affæren.\nSagen lugter, sagde tidligere præsident Lech Walesa i går efter anholdelsen af Kaczmarek, og rettede skytset mod premierministeren og hans tvillingbror Lech Kaczynski.\n»De kan endda indføre militær undtagelsestilstand,« lød det hånligt fra den tidligere leder af fagforeningen Solidaritet, som Kaczynski-brødrene også engang var knyttet til. Netop en militær undtagelsestilstand under det kommunistiske styre tvang Solidaritet under jorden i 1981.\nSagen ruller på et tidspunkt, hvor premierminister Kaczynski forsøger at opløse parlamentet for at udskrive valg til den 21. oktober.\nLech KaczynskiLech WalesaRichard Nixon


Dansk eliteauktionsføl udtaget til Vechta - Ridehesten.com\nSom dansk eliteauktionsføl hed han T-Hawk Axe opkaldt efter sin far Tomahawk, men efter salget til Jamie White Welling blev DV-hingsteføllet døbt om til Texas Tokyo.\nDen nu 2-årige hingst e. Tomahawk (Tailormade Temptation/ Sandro Hit - helbror til den tidligere Årets Dressurbetonede DV-hoppe Stigma)/ Blue Hors Zack (opdr. Lena og Rasmus Dalsgaard) havdet vundet følskuet i region 6 og gik herefter hele vejen til finalen på eliteskuet, hvor han blev slået af vinderføllet, der efterfølgende blev solgt til rekordpris. T-Hawk Axe blev på Elitefølauktionen solgt til Tomahawks ejer Jamie White Welling i Californien for 220.000 kr.\nModeren til eliteauktionsføllet T-Hawk Axe, Ringsbo's Miss Zain Blue e. Blue Hors Zack/ Michellino (opdr. Stald Ringsbo) blev som føl også handlet på Elitefølauktionen, hvor hun blev solgt til norske Hanne Hertzberg.\nMed sit nye navn Texas Tokyo voksede hingsteføllet op i Tyskland og er i dag blev fremstillet til forbesigtigelse i det tyske oldenburgerforbund og udtaget til hingstekåringen i Vechta den 17.-19. november i år. Der blev ved forbesigtigelsen i dag fremstillet omkring 70 dressurbetonede hingste, hvoraf man har udtaget 16, og fem er reserver.\nSe resultatet af dagens forbesigtigelse HER.\nNu hedder han Texas Tokyo og er netop udtaget til hingstekåringen i Vechta i næste måned.\nLæs også: Så er Vechta-hingstekollektionen online (video)


En lille smule… historiekorrektion om dr.dk | Ernst Poulsens blog\n← Milepæls-status 2: Danske Medier kan (måske) lide dybe links\nVideo: Kulturstyrelsens møde om Mediestøtte →\nPosted on tirsdag, januar 14, 2014 | Skriv en kommentar\nHar det været muligt at bringe dødsannoncer på dr.dk? Forsøgte dr.dk at konkurrere med den blå avis? Og udvidede DR sit site med 98 kommunale sites. Påstanden kom forleden fra Ellen Trane Nørby i DR P1’s “Mennesker og Medier”. Her kommer den mindre farverige sandhed.\nJeg har netop – med nogle 3-4 ugers forsinkelse hørt DR P1’s program “Mennesker & Medier” fra den 20. december, hvor Lasse Jensen taler med Mogens Jensen og Ellen Trane Nørby om medieforlig – og også om Dagbladenes utilfredshed med DR.\nI udsendelsen udveksler Ellen Trane Nørby og Lasse Jensen følgende:\n“Danmarks Radio havde en periode, hvor de lavede lavede websites, hvor man kunne have dødsannoncer, de lavede websites, hvor man kunne have auktioner, som man ellers normalt havde på Den Blå Avis. De lavede kommune-baserede…”\n“Det er de jo holdt op med”\nEgentlig er udsendelsen flere uger gammel, og dermed kunne jeg lade det være “Water Under the Bridge”. De omtalte ting foregik på 4-5 år siden.\nMen på den anden side: Så var jeg nyhedsredaktør i dr.dk chefredaktionen og dermed ansvarlig for DRs nyheder på nye medier på det pågældende tidspunkt, og da Ellen Trane Nørby bruger oplysningerne til at påvirke medieforhandlingerne her i 2013-14, så bør jeg vel sætte tingene ind i deres rette sammenhæng. Især fordi det billede hun giver, er misvisende.\nGrundlæggende benytter Ellen Trane Nørby de pågældende eksempler til at vise, at DR har haft netaktiviteter, som var unfair over for dagbladene, og at DR ikke ændrer adfærd, før de får vredet armen om på ryggen via et politisk diktat.\n(Det fremgår af den øvrige del af samtalen i programmet).\nMen – lad os gå de tre påstande igennem een ad gangen:\n1. “DR havde websites, hvor man kunne lave dødsannoncer”\nDet er forkert. Man kunne ikke lave dødsannoncer på dr.dk.\nVi bragte på nogle af vores regionale sider et feed af gratis tilgængeligt indhold fra http://www.afdoede.dk, som er et website bestyret af landets bedemænd.\nDer var tale om en tør navneliste, men navnestof har altid været interessant stof i et lokalområde – især for P4 segmentet, der er lidt ældre end for fx P3.\nDen overordnede strategi jeg lagde, tog udgangspunkt i, at nettet har gjort det muligt for alle andre end mediehusene at publicere. Kommuner, firmaer og organisationer lægger selv nyheder og pressemeddelelser ud. Fodboldklubber laver resultatlister, politiet lægger noter fra døgnrapporten på nettet og …. bedemændene lægger navnelister på nettet.\nMin strategi var ganske simpelt, at DR kunne hjælpe brugerne ved at samle de vigtigste kilder fra regionen – og give overblik. Derfor eksperimenterede vi med at finde relevante, vigtige kilder som vi kunne videreformidle via feeds. Som politiets døgnrapport, navne på døde. Vi forhandlede også med Kristeligt Dagblad, der gerne ville forsyne os med lister over gudstjenester.\nRent praktisk var vi nok lidt for tidligt ude. I hvert fald viste det sig svært at få bygget et fyldigt indhold op i 2006-2009. Men strategien er efter min mening stadig rigtig og kigger man på små regionale sites i dag, så er de begyndt at forfølge samme strategi.\nMen, der var altså ikke tale om, at DR lavede et marked, som kunne tage penge fra dagbladene.\nStrategien var at var udnytte nettets teknologiske muligheder ved at bringe indhold, der allerede eksisterede gratis andre steder på nettet. På den måde kunne vi give DR.dk’s brugere overblik over, hvad der skete i deres kommune, og give de små lokale sites mulighed for at komme ud til flere brugere.\n2. “…de lavede websites, hvor man kunne have auktioner, som man ellers normalt havde på Den Blå Avis”\nDet er forkert. Der var ingen auktioner.\nVi havde på det daværende tidspunkt et radioprogram i nogle af P4-regionerne, hvor lytterne kunne forære ting væk til andre lyttere, der havde brug for gamle 78’ere, manglede nogle halmballer … og nå ja, så blev der også efterlyst soldaterkammerater i formiddagsprogrammet.\nStrategien var at lave et webtilbud, der understøttede radioprogrammet. Derfor havde vi et debatlignende modul, hvor lyttere/læsere kunne skrive en kort tekst og forære ting væk – på samme måde som i radioen. Det var tydeligt understreget, at man ikke måtte sætte ting til salg, og vi slettede hele tiden indlæg, hvis folk satte en pris på noget de ville af med. Generelt var der sjældent mere end 5-10 “annoncer” ad gangen på det site.\nDet er misvisende, når man indikerer, at 5-10 annoncer for gratis-ting udgør en konkurrence-forvridning over for dagbladene. Tværtimod: Som redaktør understregede jeg, at vi løbende skulle slette annoncer for ting, der kostede penge – netop for at beskytte dagbladene.\nStrategien var at lave webaktiviteter, der understøttede et radioprogram på P4, hvor folk kunne hjælpe hinanden uden kommercielle interesser. Det er vel public service.\n3. “De lavede kommune-baserede…”\nHer kan jeg jo ikke vide præcist, hvordan Ellen Trane Nørby ville have fuldendt sætningen, før Lasse Jensen afbrød. Jeg gætter på, at hun ville have fuldendt sætningen med “De lavede kommune-baserede nyhedssites.”\nDermed indikerer Ellen Trane Nørby, at DR søsatte store kommunale nyhedssatsninger. Påstanden er selvfølgelig kun interessant, hvis DR såsatte store redaktionelle satsninger, som udkonkurrerede de lokale dagblade.\nDen virkelige sandhed er, at DR leverede de samme antal regionale nyheder pr. region/dag da jeg ankom i 2004, som da jeg forlod DR ved årsskiftet 2009/2010. Antallet af nyheder var 15 / dag / distrikt (som der var 10 af). De nyheder var stort set de samme man kunne høre i radioen, læse på tekst-tv – og så læse på nettet.\nDet var i øvrigt det antal, vi var forpligtet til at levere ifølge public service-aftalen, som er regeringens aftale med DR. Jeg har faktisk haft fornøjelsen af at have en gråklædt, ældre herre på besøg fra Statsrevisionen, som gerne ville have dokumenteret, at vi også leverede det antal nyheder, som vi havde lovet at levere for licensen. (Han besøgte mig selvfølgelig netop som DR.dk’s servere var crashet, men han fik sin dokumentation – senere.)\nDet lykkedes i perioden at løfte den sproglige kvalitet af de regionale nyheder, at få bedre billeddækning – og så få gjort nyhederne mere synlige. Vi fik gradvist DR Nyheder-redaktionen til at bringe flere nyheder ude fra regionerne. Man kunne sige, at vi fik gjort DR.dk/nyheder mere landsdækkende.\nDa jeg ankom blev nyhederne fra vore regioner tagget med nogle fagområder: Erhverv, kultur eller politik. Jeg valgte at prioritere geografien, ud fra en ide om, at det er vigtigere for folk, om noget sker i deres egen by/kommune – end om det er en erhvervshistorie fra den anden ende af regionen. DR udsendte en lidt hypet pressemeddelelse om 98 lokale sites, men antallet af nyheder var det samme.\nNår Ellen Trane Nørby (formodentlig) siger, at vi byggede kommunale nyhedssites, så var den eneste reelle ændring altså, at vi satte kommune-navne på vores regionale nyheder. Når folk besøgte sitet for at få et hurtigt nyhedsoverblik over regionen, kunne de også lige få et overblik over de seneste nyheder fra deres egen kommune – fx. Nyborg eller Middelfart.\nMen dagbladene angreb servicen, og det er den anklage som Ellen Trane Nørby gentager fem år senere.\nDanske Dagblades Forening (som organisationen Danske Medier hed dengang) kørte allerede dengang en vedholdende kampagne mod DRs nyheder på nettet, og ikke uden resultat.\nDer skete faktisk det, at jeg i 2009 fik et pålæg om at fjerne kommunenavnene – med det samme.\nDet krav var reelt udstukket af dagbladene, blev derefter accepteret af DRs betyrelsesformand – og gennem et par led fik jeg så besked om at udføre ordren, hvilket blev udført inden for et par timer.\nINGEN førte på noget tidspunkt en dialog med undertegnede, og ingen satte sig ind i, hvad det strategiske mål var på de konkrete sider.\nMængden af nyheder blev ikke ændret (vi skulle jo overholde public service-aftalen), men navigationen på de lokale sites blev ødelagt og for licensbetalerne betød det, at det stort set blev umuligt at finde nyheder fra deres egen by.\nDer er ikke nogen tvivl om, at de regionale dagblade er vigtige for demokratiet. Jeg var selv i praktik på JydskeVestkysten i Aabenraa/Esbjerg, hvor vi havde som grundregel, at alle skulle kunne komme til orde.\nMen det er altid godt at have flere stemmer i et lokalt mediemarked, og her udgør DRs regional-stationer et godt supplement.\n* DR havde ikke websites, hvor man kunne lave dødsannoncer\nVi eksperimenterede med at give brugerne overblik over deres region ved at samle indhold, der allerede fandtes gratis på nettet andre steder.\n* DR havde ikke noget der lignede Den Blå Avis\nVi havde et lille forum, der understøttede et P4-radioprogram, hvor lyttere kunne forære ting væk. Annoncer for varer der kostede penge blev systematisk slettet.\n* DR lavede kommune-baserede… (nyhedssites)?\nDR leverede i de fem år jeg var ansat det samme antal nyheder i hele perioden, sådan som vi var forpligtet til. Vi blev bedre til at udnytte de nyheder, så folk der læste nyheder på dr.dk/nyheder, ikke bare fik nyheder fra Christiansborg. Vi blev også bedre til at give folk et nyhedsoverblik fra deres egen kommune – ved at bruge simple tags.\nEn public service strategi\nStrategien gik ud på at:\n* Øge kvaliteten af DRs nyheder og øge synligheden af de nyheder, som DRs regioner allerede producerer.\n* Give brugerne af DR.dk/nyheder et mere landsdækkende nyhedsbillede, så DRs nyheder ikke kun handlede om Christiansborg-universet\n* Gradvist at udnytte nettets muligheder bedre, ved at øge synligheden af de (nyheds)kilder, var var i et lokalområde – fx. lokale foreninger, myndigheder og firmaer, mm.\n* Give brugerne et nyhedsoverblik over den kommune, hvor de boede.


Trøjen er tilbage: Danmark skal igen spille i Hummel\nDansk Boldspil-Union (DBU) og Hummel indgår samarbejde, og fodboldspillerne skal igen spille i dansk design.\nFredag D. 15. JANUAR 2016 KL. 06:54\nDanmark har før haft stor succes i Hummel og vandt EM 92 i trøjen.\nDa det danske landshold vandt europamesterskabet i 1992, var det iført Hummel-trøjer i dannebrogsfarverne rød og hvid.\nOg nu skal de danske landsholdsspillere igen være klædt i det ikoniske design, da Dansk Boldspil-Union (DBU) og Hummel fredag indgik et otteårigt samarbejde.\nAdidas afslutter mangeårigt samarbejde med DBU\nTorsdag kom det frem, at Adidas efter 12 år sluttede samarbejdet med DBU, da de vil prioritere deres fodboldmarkedsføring på en række andre initiativer.\nHos DBU er man glad for, at landsholdet igen skal spille i dansk design.\n- Vi er meget begejstret over at have Hummel tilbage som sponsor. Mærkets dybe rødder i både Danmark og fodboldkulturen stemmer rigtig godt overens med vores ønsker for en stærk samarbejdspartner, lyder det i en pressemeddelelse fra unionen.\n- Med Hummel-vinkler tilbage på ærmerne er vi sikre på, at vores nationale fodboldstolthed når nye højder, siger kommerciel direktør for DBU Katja Moesgaard.\nOg for Hummel er det som at komme hjem.\n- Det danske fodboldlandshold og DBU er allerede en del af vores brand-dna, så i dag er det som at komme hjem igen og en stor dag for os, lyder det i pressemeddelelsen.\nMichael Laudrup i aktion for Danmark under VM i Mexico 1986\n- Vi tror grundlæggende på, at vi sammen med DBU kan skabe værdi og historie for Danmark og de danske fans, og at vi sammen kan skabe positiv forandring gennem fodbolden, siger ejer af Hummel og bestyrelsesformand Christian Stadil.\nDesignprocessen omkring den nye nationale spilledragt er allerede skudt i gang, og med et løfte om nye ikoniske designs ledes der frem mod et færdigt resultat, som offentliggøres til sommer.\nDermed sparkes samarbejdet i gang lige op til OL i Brasilien, hvor den nye landsholdstrøje får debut.


Case: Djuva - Mediastyle webbbureau\nDjuva ID er udviklet med lidenskab og respekt for et aktivt liv. Lidenskab, fordi et aktivt liv handler om oplevelser, personlige mål, udfoldelse og adrenalin. Respekt, fordi uheldet kan ramme os alle, hvor som helst og når som helst.\nDjuva laver ID-armbånd med sundheds- og praktiske informationer om bæreren. Armbåndene kan fås i forskellige farver, modeller og tilbehør, så det passer til den enkelte kunde.\nDjuva.dk er bygget i Joomla med en e-conomic integration til IEX Integration.\nVælg hvilken farve dit armbånd skal være, hvad der skal stå og hvilket skilt og lås der skal være.


Hvad er sprog værd - og hvordan du bedst lærer dine naboers sprog\nDen økonomiske merværdi af sprog i det grænseoverskridende samarbejde var det første store emne på forummet for europæiske mindretalsregioner i går. I sin præsentation belyste økonom Bengt-Arne Wickström (Budapest Universitet) merværdien af sproglig mangfoldighed for regionernes økonomiske resultater - et fælles sprog fremmer kontakten og handelen. "Mindretalssprog og regionale sprog er derfor et værdifuldt aktiv, som bør fremmes," sagde forskeren.\nMange undersøgelser har vist, at det ikke kun er engelsk, der tæller i arbejdslivet, men at andre mindre sprog også kan være af stor betydning, sagde han. "Det er vigtigt at sikre, at andre sprog også dyrkes, så vi har en række forskellige sprog i landet. Efter min mening tager uddannelsespolitikken for lidt hensyn til dette. Tværtimod er tendensen snarere at gå væk fra det," sagde Wickström.\nEfterfølgende blev dette illustreret ved hjælp af konkrete eksempler:\nArtjoms Ivlevs, professor ved Letlands universitet, gav et indblik i den merværdi, som det russiske sprog har i de baltiske lande. Hans undersøgelser dér har vist: Jo mere indvandring, des mere handel og udenlandske investeringer, og jo større bliver arbejdsmarkedet. "Etnisk mangfoldighed eller indvandring er faktorer for højere produktivitet", konkluderede han.\nEt spændende eksempel på sproglig mangfoldighed er Belgien: Her er der med fransk, tysk og nederlandsk tre officielle sprog og fire sprogområder, forklarede Grégory Dalbert, politisk rådgiver for regeringen for det tysktalende samfund i det østlige Belgien i sin præsentation. "Det tysktalende mindretal i Østbelgien er et af de bedst beskyttede og bedst repræsenterede mindretal i Europa", roste han. Flersprogethed er en afgørende faktor på arbejdsmarkedet i landet, og virksomhederne stiller udtrykkeligt krav til flersprogethed, sagde han.\nEndelig forklarede Kjell Skoglund, direktør for det finsk-svenske handelskammer, hvilken betydning det svenske sprog har for finske virksomheder. "For at være konkurrencedygtig skal man kunne svensk - ellers bliver man udelukket." Sveriges betydning som handelspartner er på det seneste blevet endnu større, sagde han, hvilket fremgår af en fordobling af ansøgninger om medlemskab i løbet af de sidste ti år.\nDagens anden debat med titlen "Lær dine naboers sprog - styrkelse af mangfoldighed gennem uddannelse" drejede sig om den idé, som moderator og FUEN-næstformand Gösta Toft indledte diskussionen med: "At tale flere sprog er en reel merværdi, selv om det ikke altid anerkendes som sådan."\nGun Oker-Blom, tidligere leder af den svenske afdeling i undervisningsstyrelsen, præsenterede svensksproget undervisning i Finland. Selv om kun 5,2 % af den finske befolkning er svensktalende, er svensk et officielt sprog, og svensk uddannelse udgør sit eget system med 62.300 elever i det almene uddannelsessystem og yderligere 13.000 på de videregående uddannelser. Hun beskrev et dynamisk og velfungerende system, men pegede også på mangler i systemet - f.eks. manglen på svensktalende eksperter på nøgleområder som sundhed, jura og uddannelse, utilstrækkelige data om systemet og et forholdsvis højere niveau af finske sprogkundskaber.\nPå den anden side er situationen helt anderledes for det finske mindretal i Sverige: Ifølge Petra Palkio, lærer, medlem af bestyrelsen for den svensk-finske delegation og medlem af tænketanken V-Akka, er finsk ved at miste momentum på grund af normen og assimilationsprocessen, hvilket endda er mærkbart i de skoler, hvor der undervises i finsk. En revideret lov fra 2019 giver lidt håb: den fastsætter, at mindretal skal give udtryk for deres behov og ønsker og påvirke beslutningstagningen i de tidlige faser. Men: "På papiret har vi flere rettigheder end nogensinde før, men på lokalt plan og i hverdagen viser det sig ikke altid," siger Petra Palkio.\nAnja Peist, projektassistent inden for tysk-dansk sprogsamarbejde, gav en oversigt over samarbejdet og sprogstrategien i regionen Sønderjylland-Slesvig, der har eksisteret siden 1997 og omfatter fire danske kommuner, to tyske kommuner og byen Flensborg. I regionen spiller sprog en vigtig rolle i det grænseoverskridende samarbejde, og den sprogstrategi, der blev vedtaget i 2019, fremmer brugen af nabosprog af så mange mennesker som muligt og fokuserer på tidlig og livslang læring samt autentiske møder i forbindelse med udvikling af sprogfærdigheder.\nForum for europæiske mindretalsregioner i Helsinki begyndte med en opfordring: "Giv sproglige mindretal en ny status". De selvstyrende regioner i Norden som forbillede