Ivan Krastev om ’Efter Europa’: ’Flygtningekrisen var Europas 11. september. Men den har givet EU en chance for at genopfinde sig selv’ | Information\nKløften mellem øst og vest i Europa er stadig stor – og det kommer særligt til udtryk, når der tales om og skal findes løsninger på flygtningekrisen, mener Europatænkeren Ivan Krastev.\n»Situationen i EU er kritisk – det kan ingen snakke sig ud af. Men netop derfor bliver vi nødt til at tale mere om Europa og anerkende, at der er mange forskellige perspektiver, også fra Østeuropa.«\nBulgarske Ivan Krastev er kun lige kommet i gang, men holder alligevel en sjælden og kort pause i sin talestrøm. Som toneangivende østeuropæisk Europa-kender og leder af Centre for Liberal Strategies i Sofia har han taget sig god tid til at forklare det europæiske drama, som han har beskrevet i bogen Efter Europa, der netop er udkommet på dansk.\n»Jeg vil ikke skrive Europas undergang frem i min bog. Men jeg påpeger, at vi tager Europa for givet og kun har integrationsstrategier, men ingen opløsningsstrategier. Vi mennesker har desværre en trang til at se historiske udviklinger som noget lineært,« siger Ivan Krastev på sit udsøgte engelsk med tydelig bulgarsk accent.\n»Det er nok også grunden til, at der pludselig herskede en undergangsstemning efter Brexit og valget af Trump, der jo meldte ud, at EU’s opretholdelse ikke længere er et mål i amerikansk udenrigspolitik. Siden da har stemningen i Europa stort set ændret sig med hver enkelt nationale afstemning – f.eks. her i Østrig,« siger Krastev, som denne dag opholder sig i Wien, hvor han regelmæssigt underviser på Institute for Human Sciences.\nMens det økonomiske perspektiv og eurokrisen stadig fylder i den vesteuropæiske EU-debat, er der i Østeuropa kun ét afgørende EU-spørgsmål, mener den 52-årige Krastev: flygtningekrisen.\n»Jeg ser flygtningekrisen som den mest afgørende politiske krise i EU’s historie. Flygtningekrisen er for Europa, hvad 11. september 2001 var for USA. Det har været en game changer, der i høj grad har ændret vores selvopfattelse og vores syn på universelle værdier, og den har omskabt åbne grænser fra et løfte om frihed til en trussel – også selv om Europa har modtaget markant færre flygtninge end f.eks. Tyrkiet alene.«\nFlygtningekrisen har ændret hele Europa, men Krastev tager sit udgangspunkt i øst. Med sin insisteren på, at Vesteuropa bør se det østeuropæiske perspektiv, vil han ikke forsvare hverken modstanden mod omfordeling af flygtninge eller de autoritære og illiberale tendenser, men netop beskrive dem. For europæerne virker i hans øjne blinde for dybden i forskellene mellem de to verdener.\n»Østeuropæerne udgør en betragtelig del af unionen og har nu engang andre erfaringshorisonter og biografier knyttet til Østblokken og dens opløsning,« siger Krastev.\nKysten på den græske ø Lesbos, hvortil tusindvis af flygtninge ankom i 2015.\nFlygtningelejren Junglen i Nordfrankrig blev overfyldt i 2016, mens mange ventede på en mulighed for at komme videre mod Storbritannien.\nEt aspekt er den etniske homogenitet.\n»Hvis vi tager et land som Polen, bestod en tredjedel af den polske befolkning op til Anden Verdenskrig ikke af etniske polakker, men f.eks. tyskere, ukrainere, jøder osv., mens Polen siden efterkrigstiden har været meget etnisk homogent. Multikulturalisme associeres med Mellemkrigstiden, der endte så skæbnesvangert – multikulturalisme ses som en sikkerhedsrisiko. Historisk har østlandene ikke et nationalistisk spøgelse, som Vesteuropa har, men i forhold til internationalisme er vi omvendt negativt præget af Østblokkens kommunistiske sprog omkring det internationale,« siger Ivan Krastev.\nHan betoner desuden, at østlandene ikke har samme postkoloniale regnskab at gøre op med som Vesten, hverken praktisk eller moralsk.\n»Endelig har Østeuropa været præget af en masseudvandring mod vest de seneste 25 år – en tid, som har givet individet kæmpe muligheder, men ikke efterladt os med nogen kollektive, identitetsbærende succeser.«\nI denne hjerneflugt og skuffelse over den lange vej til vesteuropæisk levestandard er der opstået et demografisk paradoks, mener Krastev. I Bulgarien har befolkningssvindet medført en angst for, at den bulgarske kultur og det bulgarske sprog kommer under pres. Så selv om landet har brug for indvandring, har aldringen og den demografiske nedgang ført til afskærmning og beskyttelse. Samtidig ser befolkningen ikke længere EU og unionens institutioner som noget, der skal beskytte mod de nationale institutioner.\n»Efter flygtningekrisen har mange tænkt, at de nationale regeringer måske nok er korrupte, men de svigter ikke vores identitet. Også her er der sket et stærkt skifte.«\nFor det samlede Europa i øst som i vest oplever Ivan Krastev med den populistiske bølge det, han betegner som »flertallets oprør«. De nationale flertal føler sig truet på deres identitet og begynder at sætte spørgsmålstegn ved universelle rettigheder og konventioner – og ved mindretals rettigheder. Samtidig sætter de nærmest konspirationsteoretisk spørgsmålstegn ved de politiske og intellektuelle eliter, som forsvarer disse mindretal.\n»Det er ikke længere radikalt at tale om folket i ental, som noget der skal værnes om,« mener Ivan Krastev.\n»Mange liberale stemmer fra især venstrefløjen sammenligner nutiden med 1930’erne og ser det som fascistiske strømninger. Jeg ser nærmere paralleller til opbruddene i de vestlige demokratier fra 1968 og frem, hvor der opstod stærke politiske protester, som havde deres emancipatoriske rødder i individuelle rettigheder og minoriteters rettigheder – etniske, seksuelle, religiøse osv.,« siger Ivan Krastev.\n»Nu sker der en tilbagerulning med omvendt fortegn i næsten hele Europa, hvor flertallet gør oprør og ikke føler sig taget alvorligt. De hævder, at der findes mere end summen af minoriteter med de og de interesser, og de skaber nye naturlighedsbegreber om nationalismen.«\nFor Ivan Krastev er disse antiliberale strømninger ikke kun en trussel mod minoriteter. I Polen og Ungarn kan man iagttage, hvordan kritiske stemmer fra oppositionen kan fjernes som en potentiel konspiration mod nationen.\nParallelt med flertallets oprør sker der et historisk skred i den europæiske opfattelse af universelle rettigheder, mener Krastev.\n»I flygtningekrisen begyndte europæerne at sætte spørgsmålstegn ved, hvilke standarder der gælder for hvem, og diskurserne om menneskerettighederne opløstes langsomt. Her må man også sige, at for eksempel flygtningekonventionen fra 1951 var skabt i en verden, der så anderledes ud. Det var en sammenbrudssituation uden global kommunikation, hvor den store strøm gik fra Østblokken til Vesteuropa. I den ideologiske kamp handlede det om en moralsk forpligtelse, som abstraherede fra statens muligheder,« siger han.\nOp mod 60.000 polakker deltog i den nationalistiske demonstration på Polens nationaldag den 11. november. Her lød slagord, der bragte minder om 30’erne.\nI dag er flygtningespørgsmålet langt hen ad vejen afmoraliseret og gjort til en debat om tal, om statens bæreevne og integrationsduelighed, hvor den vesteuropæiske middelklasse vil beskytte sit nuværende liv og samfund, mener Krastev.\n»Europa opdager efterhånden, at vi er en provins i en stor verden, at vi om en generation kun udgør fem eller syv pct. af verdens befolkning. Vi opdager dermed også, at universelle rettigheder måske er koblet til magt, at de er noget, der gælder for rige og frie samfund.«\nI den forstand har flygtningekrisen gjort europæerne defensive, og i den ramme kan titlen Efter Europa også læses. For et årti siden troede europæerne stadig på, at de kunne ændre eksempelvis Rusland og Tyrkiet i kraft af de universelle rettigheder. I dag lyder beskeden selv fra proeuropæere som Emmanuel Macron, at vi i det mindste skal opretholde disse standarder internt og med al magt sørge for, at de andre ikke ændrer os, mener Krastev.\n»Globalisering indeholder ikke længere nogen forjættede håb, men stort set kun angstfantasier om kontroltab. Ikke kun fra højre, men også fra den postmarxistiske venstrefløj, hvis internationalistiske selvopfattelse er brudt sammen i angsten for, om vi kan beskytte vores arbejde.«\nMed hele denne underskov af globaliseringsangst er Ivan Krastev ikke videre overrasket over »antiglobalistiske revolutioner« som Trump og Brexit – og at troen på globalisering og frihandel som win-win er på tilbagetog i Europa. Derfor vil vi ifølge Krastev også se mere protektionisme fra EU’s side.\n»Populisterne siger, at det er et nulsumsspil. Vi bliver nødt til at lukke grænserne. Men protektionisme og antiglobalisering har også vindere og tabere, og jeg er bange for, at mange af globaliseringens tabere også vil blive antiglobaliseringens tabere. Ved protektionisme og grænselukning vil der opstå et endnu større pres for at øge digitalisering og automatisering – af rent demografiske og lønpresmæssige årsager, når der kommer mindre arbejdskraft udefra.«\nNæsten uanset tempoet vil omvæltningerne i produktionen i kraft af digitalisering blive ganske dramatiske, mener Krastev. Sammenholdt med finanskapitalismens udvikling vil det kræve helt nye svar på fordelingen af både goder og magt i samfundet, men bulgareren er åbenlyst ikke imponeret over de famlende svar, som gives for tiden.\n»Fra både højre- og venstrefløjen er reaktionerne nostalgiske. De vil stoppe tiden og kigger bagud. Det er en stor forskel på nutidens europæiske populisme og tidligere populistiske strømninger. Ingen af de her partier har et pædagogisk projekt, de vil ikke forbedre eller fremelske noget i mennesket,« siger Krastev.\n»De kommunistiske, socialistiske, fascistiske eller endda kristen-demokratiske strømninger ville ændre og forme mennesket. Populisterne i dag behandler mennesket, præcis som markedet behandler dem. Kunden har altid ret. Vælgeren har altid ret. Vi vil bare betjene jer.«\nSamtidig handler populistisk politik om »intensitetens sejr over konsistensen«. Eller med andre ord: Pyt med, om vores politik hænger sammen, bare det føles vildt.\n»Den bedste måde at tage brodden af disse partier er ved at gøre dem til en del af den kedelige politiske hverdag. Det har den risiko, at dele af deres politik kan slå igennem, og at nogle af populisterne lander i embedsapparatet,« siger Krastev.\nFranske Macron er et nybrud i Europa, fordi han taler unionen op, mener Ivan Krastev.\nMen det modsatte er farligere, mener bulgareren.\n»Hvis vi isolerer populisterne, vokser de sig store i protest og kommer en dag tilbage som flertalsregering med den brutale majoritetslogik, vi ser i Polen. Derfor er jeg faktisk ikke mere bekymret for, hvad der sker i Østrig med ÖVP i regeringen, end hvad der sker i Tyskland, hvor de populistiske fløjpartier sættes helt uden for døren.«\nMed britisk Brexit-rådvildhed, tysk lammelse, italiensk krise og en autoritær polsk linje er det blandt de store EU-lande pt. kun Frankrig, der har en forholdsvist klar europæisk retning. Her leverer Macron den mest opsigtsvækkende populistiske bølge, mener Ivan Krastev.\n»Som den første appellerer Macron til anti-elitære følelser og samtidig til pro-europæiske følelser. Det har faktisk været et vendepunkt, om end nok kun i Vesteuropa. Jeg er skeptisk i forhold til, hvor langt hans reformprojekt bærer, men det har skabt et nyt pust.«\nEfter regeringsdannelsen vil Tyskland formentlig også bevæge sig, mener bulgareren. Trods titlen Efter Europa bryder han sig ikke om at give alt for detaljerede glaskugle-prognoser, men det er ingen hemmelighed, at han især efter flygtningekrisen er pessimist på et presset Europas vegne. Han ser dog ikke et kollaps for sig, som da de kommunistiske regimer faldt sammen for en generation siden.\nTværtimod kan kernelandenes – især Tysklands og Frankrigs – videre fremmarch og integration af deres stærke økonomier blive dødelig for unionen i sin nuværende form. Af både økonomiske, demografiske og mere symbolske årsager kan det tvinge en lang række lande i periferien til at forsøge at skabe en stærkere protektionisme og dermed vil koble sig af de åbne økonomier og grænser, mener Ivan Krastev.\n»Spørgsmålet om integration kommer altid an på ståsted. Når Macron taler om den europæiske union, mener han jo i virkeligheden den vestlige eurozone,« siger han.\n»Hvis alle bestræbelserne for at skabe mere solidaritet kun handler om eurozonen, vil periferien især i øst reagere stærkt, fordi det kan udfordre dem endnu mere økonomisk, demografisk, sikkerhedsmæssigt. Man skal huske, at det, som ligner europæisk integration i Paris eller Berlin, meget vel kan ligne disintegration set fra Sofia eller Warszawa.«\nMidt i pessimismen er Krastev den første til at betone, at Brexit er blevet et skræmmeeksempel for de fleste andre populistiske strømninger i Europa, der har mistet appetitten på at trykke på den »EU-politiske atomknap«, som Krastev kalder exit-afstemninger.\nVed siden af splittelsen i flygtningekrisen er det paradoksale output af finans- og eurokrisen tilmed, at de fleste europæere har mistet troen på, at nationalstaten kan beskytte dem i en globaliseret verden. Dermed har de fleste europæiske nationer ifølge Krastev fået øjnene op for, at der ikke er noget alternativ til en form for europæisk union.\n»At unionen brækker i flere dele, er muligt. Men der er jo ingen, der forestiller sig, at vi kan gå tilbage til nationale økonomier. Forestil dig, at et lille land med en åben og succesfuld økonomi som den danske skulle gå tilbage i tiden og skabe en national økonomisk protektionisme. Det kan USA eller Kina måske prøve, men i Europa kan det kun ske på overnationalt plan.«\nPå bundlinjen er det eneste positive ved de store europæiske kriser derfor, at europæerne er tvunget til at beskæftige sig mere med hinanden – også med Østeuropa. Det var netop Krastevs hovedmotivation for at skrive Efter Europa.\n»Det er EU’s chance til at genopfinde sig selv mere i balance med unionens mange befolkninger,« siger Ivan Krastev.\n»For Europa er jeg nærmere en forhåbningsfuld pessimist end en bekymret optimist. Men Europa har jo altid været en ide på jagt efter en realitet. Og historien er ikke lineær, den er åben.«\nIvan Krastev: Efter Europa, 124 sider, Informations forlag\npopulismehøjrepopulisteropgøret med venstrefløjenEU afstemningerflygtningekrisenbrexit\n04. december, 2017 - 00:48\nLOL. Trump, Brexit og en håndfuld flygtninge.\nSkal det forestille et forsøg på, at tage udfordringerne alvorligt?\nTorben K L Jensen og Hans Nielsen anbefalede denne kommentar\n04. december, 2017 - 02:01\nVi er nødt til at holde op med at tale om 'flygtningekrisen', der jo ingen steder hører hjemme! Det drejer sig om så få, at det burde kunne håndteres i et EU, der står sammen og arbejder løsningsorienteret.\nMen det er da godt, hvis det betyder, at man holder op med at mele sin egen kage så kraftigt i udviklingsbistanden og i stedet reelt arbejder for landenes selvforsyning, demokrati, retfærdige fordeling af værdierne. Det er den eneste mulige frelse, det er også det eneste, der kan føre til den helt nødvendige grønne omstilling, faldende fødselstal, øget frigørelse igennem automatisering.\nChristel Gruner-Olesen, Henriette Bøhne, Vibeke Hansen, Katrine Damm, Hans Larsen, Daniel Joelsen og Thomas Tanghus anbefalede denne kommentar\n04. december, 2017 - 08:24\n"Flygtningekrisen er for Europa, hvad 11. september 2001 var for USA."\nMon dog? Angrebet på Twin Towers var traumatisk for amerikanerne, som troede at de kunne føre krig i hele verden uden selv at blive ramt. Jeg har svært ved at se, hvad traumatisk der er ved at en masse flygtninge går en tur på motorvejen. Der var jo ingen europæere, der kom til skade.\nBo Stefan Nielsen, Christel Gruner-Olesen, Henriette Bøhne, Katrine Damm, Steffen Gliese, Ivan Breinholt Leth og Daniel Joelsen anbefalede denne kommentar\n04. december, 2017 - 09:00\nJeg anser artiklen som er en reklame for en mand og hans bog.\n9/11 kan ikke sammenlignes med noget.\nFlygtningekrisen er reel.\nEn større krise for vesteuropæiske arbejdere har været influx af østeuropæiske arbejdere.\nFor de velstillede vesteuropæer er har det været en fordel.\nGlobaliseringen var ikke en rigtig globalsering, men en flugt fra skatter og lønninger.\nEn rigtig globalisering ville have haft beskatning, minimalløn og samhandel på plads.\nHvis nutiden situation skal opgøres på nogen måde, må det være en meget mildere udgave af 30`erne.\nEU`s hovedproblem er økonomi og identifikation med demokrati, og den enkelte borger.\nOg, ja europæerne skal beskæftige sig mere med hinanden og hvad der er godt for Europa.\nMan burde klippe navlestrengen til USA og blive sig selv.\nEn Europæisk hær frem for NATO.\nOg for Danmark gælder det selv med medlemskab af EU, at styrke sit forhold til Sverige, Norge og Finland. Samlet står Norden stærkere også i EU.\nNiels Jensen, Carsten Munk, Jørgen Wassmann, Henriette Bøhne, Jakob Trägårdh, Torben K L Jensen, Katrine Damm, Steffen Gliese og Michael Hullevad anbefalede denne kommentar\n04. december, 2017 - 14:00\nDer er velbeskrevet reaktioner i EU medlemslandene på udviklingen i Europa, men det er ikke rigtigt noget om, hvorfor Europa er i denne situation, europatænkeren Ivan Krastev kunne ved, at svar på nogle få påtrængende spørgsmål, kaste langt bedre lys over Europa i den globaliserede verden, men det gør Ivan Krastevdet, tilsyneladende ikke, hvis det viser sig at være tilfældet, tyder ikke på noget godt, vil jeg mene, det er naturligvis med det forbehold, at jeg ikke har læst bogen.\nHvorfor stemte Storbritannien for, at forlade EU?\nHvorfor vil EU ikke stoppe skatteunddragelse i EU?\nHvad gør Polen, når de ikke kan sælge deres kul?\nHvorfor blev Donald Trump valgt til præsident i USA?\nHvorfor droppede Donald Trump handelsaftaler og bæredygtig omstilling samarbejde med EU?\nHvorfor flygtede folk til EU?\nHvad betyder befolkningstilvækst for fremtidige flygtninge strømme?\nHvad betyder de menneskeskabte klimaforandringer for fremtidige flygtninge strømme?\nVed ikke at forholde sig til de afledte svar og fakta, kan det så betyde, at Ivan Krastev muligvis helt har opgivet tanken om, at undgå en Trump’sk white supremacy verdenskrig?\n04. december, 2017 - 17:22\nVenstrefløjen har de samme dumme populistiske følelser som højrepopulistrene.\nDen har vi lige hørt fra USA. Valget skal være mellem Clinton den gode og Trump den populistiske. Venstrefløjen, som efter Sanders røg ud, som ikke ville stemme på Clinton var populistisk, kvindefjendsk og trumpske.\nSom venstrefløj kan man altså godt mene, at når en håndfuld milliardærer ejer det sammen som halvdelen af jordens befolkning er der noget som skal laves om. Eller, når Holland og Luxembourg er de største skattely i verden så skal det indre marked fundamentalt skrives forfra.\nOg ja vi er måske nostalgiske. Men det er vel fordi nogle af de redskaber som skal tøjle økonomien, har været politik før. Ja, i mange år. og ved I hvad? De virkede!\n04. december, 2017 - 18:31\nEr der et eller andet problem i denne strøm, der ikke er nævnt? Der er ganske rigtig kræfter, som trækker i retning af desintegration af EU, men der er samtidigt kræfter i grundlæggerlandene og Spanien, som gør det modsatte. Man må antage, at østeuropæerne holder et godt øje med de utrolige vanskeligheder Brexit volder briterne og den falske ven UK har i den amerikanske præsident, og tager et geopolitisk vue, inden de aktiverer §50.\n04. december, 2017 - 22:11\nHele den vestlige verden, naturligvis inklusiv vores faktaresistente folketing i Danmark, glæder sig tilsyneladende over, at de nu selv producere langt mere olie end Mellemøsten, man tror tilsyneladende, at hvis man ikke taler om de handlingskrævende udfordringer i kølvandet, så eksistere de ikke, hvilket denne artikel og reklame for Ivan Krastev’s bog illustrer.\nDet er opskriften på ny krig og nye krigs og klimaflygtninge.\nVesten kan ikke fortsætte samarbejde med vores, Mellemøstens illegitime magthavere meget længere, som Vesten ellers plejer ved, at støtte med våben og millitære alliancer for billig olie, der kun berigede de af os udvalgte illegitime magthavere.\nDe Mellemøstens illegitime magthavere plejede, at kunne holde deres befolkningerne, af frygten for deres fysiske magt støtte militært af os undertrykte, men uden olie, som Vesten ikke længere vil betale for, ryger magtbalancen og nu kommer klima/krigsflygtninge problemerne, helt op til vores egen hoveddør, for det er kun et spørgsmål om tid før de ikke stoppet flygtningestrømmen længere.\nEuropas krigs/klimaflygtninge der nu er ankommet i million antal, kan ikke uden håb handling på klimaforandring udfordringerne vende hjem, problemet er at vandknaphed, ørkendannelser etc. der underminere eksistens grundlaget.\nReview: Two New Studies on Syria, Drought, Climate Change, Natural Resource Management and the Uprising.\nTunisian Constitution Charts A Course To A Climate Resilient Future.\nMust Listen: RADM Titley Podcast with Acclimatise on Global Climate Security.\nToronto Star on the Arab Spring and Climate Change.\nClimate Change and Security in the News: Week (and a Half) in Review.\nEU kender naturligvis til alt dette samt, at problemerne er endt i uro, vold og krig om resurserne og ’derfor’ flygte mennesker nu på stadigt farligere ruter, en flugt der vil accelerere i takt med udviklingen i de menneskeskabte klimaforandringer forstærkes.\n04. december, 2017 - 22:24\nDet er meget nemt at komme i konspirations-"humør", når 'man' læser endnu en skribent, der lader til at acceptere opløsningen af de internationale konventioner, som for alvor tog form i kølvandet af nogle oplevelser, som ingen ønskede gentaget. Krastev lægger sig på linie med Trump, som netop har trukket sig ud af flygtninge-charteret, som om der ikke til stadighed er et U.N., som fortolker og sammenholder fx menneskerettighederne med, hvad der er globalt, praktisk muligt (dvs. nationalt ! - Krastevs foretrukne fokus-begreb !) - internationale konventioner er netop ikke statiske, men igennem årtier forhandlede og genforhandlede ....\nUd over dét taler Krastev også om "...en populistisk flertals-revolution..." (frit ekstraktet !), hvilket jo ikke er tilfældet - brexit fx, en hastigt gennemført afstemning spundet op omkring fake news om økonomiske gevinster for den jævne britte m.m. Krastev svæver ligesådan (tilsyneladende, da dette indslag slet ikke nævner det) let henover den udbredte korruption, der fortsat styrer store dele af nye EU-landes økonomier, og det gør han formodentlig, fordi de seneste år har afsløret Panama-, Paradis- ++ papirer omkring tax havens indenfor kapitalismens rollemodel-økonomier ...\nMen det mest deprimerende ved Krastevs tanker er hans samtidshistoriske udgangspunkt omkring internationale konventioner (her specielt menneskerettighederne), som han betragter som ideologisk hjernespin omkring etik, løsrevet fra 'kroppen'/staterne, som i konstitueringsfasen netop havde oplevet helvede på Jorden. Med sådan et historisk afsæt for hans analyse, gider jeg ikke bladre i hans forsøg på litterært stunt:\n»I flygtningekrisen begyndte europæerne at sætte spørgsmålstegn ved, hvilke standarder der gælder for hvem, og diskurserne om menneskerettighederne opløstes langsomt. Her må man også sige, at for eksempel flygtningekonventionen fra 1951 var skabt i en verden, der så anderledes ud. Det var en sammenbrudssituation uden global kommunikation, hvor den store strøm gik fra Østblokken til Vesteuropa. I den ideologiske kamp handlede det om en moralsk forpligtelse, som abstraherede fra statens muligheder,«\n05. december, 2017 - 00:18\n05. december, 2017 - 02:11\nPhilip B. Johnsen. 22.11\nHej philip, jeg vil give dig et link. der går samme vej om det du fortæller om klima opvarmning og "det arabisk forår". Det er skrevet på fransk, men du kan få det oversat hos google.\nArticlen hedder: Mahbes, megaprojet En plein desert. Magasinet: Leaders.com.tn\nArtklen, der rummer 30.000 kvadrat kilometer( de tre fjerde dele af Danmark) og varer 30 år, vil det rumme byer, landbrug og alt andet. Hvad synes du " efter du har læst det".\n05. december, 2017 - 02:14\nPhilip. Det skal være nr.: 22.11\n05. december, 2017 - 08:46\nDet er fantastisk, tak for læsestof.\nNiels Jensen anbefalede denne kommentar


Ældre kommer hurtigt hjem fra hospitalet – Gladsaxe Nyt\nÆldre kommer hurtigt hjem fra hospitalet\n30/08/2010 Redaktionen Nyheder\tLeave a comment\nFærdigbehandlede Gladsaxe-borgere undgår ventetid på hospitalet. Kommunens særlige plejepladser sikrer, at ældre patienter kommer hurtigt hjem i trygge rammer.\nÆldre borgere i Gladsaxe behøver ikke at være bekymrede for at ligge og vente på en hospitalsgang, hvis de en dag bliver indlagt på hospitalet. Gladsaxe Kommunes midlertidige plejepladser betyder kortere hospitalsophold blandt ældre borgere.\n-Når vi sammenligner os med andre kommuner, kan vi se, at vi ligger i toppen, når det gælder om at undgå ventedage på hospitalet, siger formand for Seniorudvalget i Gladsaxe Erling Schrøder (A).\nHar afsat ressourcer\n60 midlertidige plejepladser gør forskellen\nTal fra Region Hovedstaden viser, at en patient i hovedstadsområdet gennemsnitligt venter 7,7 dage, før patienten kan komme hjem fra hospitalet. Gennemsnittet for Gladsaxe-borgere er 2,7 ventedage. Den lave ventetid skyldes 60 midlertidige plejepladser i Gladsaxe Kommune. Plejepladserne er målrettet borgere, der skal hjem fra hospitalet, eller borgere der er hospitalstruede. 10 pladser er akutpladser, hvor borgeren selv kan ringe og indlægge sig.\nTræning, støtte og pleje\nPå de midlertidige plejepladser kan borgerne få træning og pleje samt støtte til enten at få hverdagen til at fungere igen ovenpå det sygdomsforløb, som har været årsag til hospitalsindlæggelsen, eller som forebyggelse mod indlæggelse på hospital. Derudover har Gladsaxe Kommune åbnet et genoptræningscenter med plads til døgngenoptræning af 20 borgere, der, f.eks. efter blodprop, knoglebrud eller anden svækkelse, har behov for at indgå i et intensivt og målrettet træningsforløb.


Kort proces i pokalen - Silkeborg IF\nForside » Kort proces i pokalen\nSilkeborg IF mødte onsdag aften 2. divisions-holdet B.93 i tredje runde af Ekstra Bladet Cup.\nBilletten hertil blev sikret den 25. august i Vejle, hvor SIF vandt med 4-2 efter forlænget spilletid – B.93 kvalificerede sig til tredje runde af Ekstra Bladet Cup ved at vinde 2-0 over Tuse IF i anden runde.\nCheftræner Troels Bech havde valgt tre ændringer i startopstillingen i forhold til lørdagens 2-2er i Parken – Thomas Hansen startede inde på venstre back, Jim Larsen i centerforsvaret og Christian Holst erstattede Jesper Bech i den hængende angriberrolle.\nDet gav en startopstilling med Lasse Heinze i målet bag et forsvar bestående af Dennis Flinta, Jim Larsen, Thorbjørn Holst Rasmussen og Thomas Hansen, mens midtbanen blev udgjort af Martin Svensson, anfører Martin Ørnskov, Frank Hansen og Christopher Poulsen. Helt fremme lå Christian Holst og Kaimar Saag.\nHurtigste mål nogensinde?\nKampen var knap fløjtet i gang, før Silkeborg IF bragte sig i front på kampens absolut første angreb.\nDer var således kun spillet 11 sekunder (!) og foretaget fire rød-hvide boldberøringer, før Kaimar Saag på genial vis med hælen spillede Christian Holst fri i feltet – og med en bragende ydersideafslutning gjorde Holst det til 1-0 for Silkeborg IF!\nVanvittig start – og måske det hurtigste mål i moderne dansk topfodbold? Undertegnede er desværre ikke i besiddelse af en statistik for pokalturneringen, men det hurtigste Superliga-mål nogensinde blev scoret efter 15 sekunder i 1995, da Vejles Eduard Demenkovets scorede for Vejle mod Brøndby.\nSaag til 2-0!\nBare fem minutter senere var det nær blevet 2-0, da Kaimar Saag stak af sted og rundede B.93-keeper Jakob Thomsen, men vinklen blev for spids – og chancen løb ud i sandet.\nMen efter 12 minutter scorede Saag så SIFs andet mål, da han flot med hovedet snittede et indlæg fra venstresiden i nettet – og dermed scorede for anden kamp i træk.\nPragtfuld indledning på kampen!\nSIF fastholdt et massivt tryk på det sagesløse hjemmehold, der i hvert fald i kampens indledning var stødt ind i massiv overmagt i alle spillets facetter.\nDer var god dynamik på SIF-holdet og fin idérigdom i opspillene. B.93 var i store problemer og viste ikke meget – selv om hjemmeholdet efterhånden fandt en lille smule bedre ind i spillet og for første gang lykkedes med lidt præcision i pasningerne.\nAlligevel var det fortsat SIF, der kom frem til chancerne, og i det 23. minut var Martin Ørnskov tæt på at heade et hjørnespark i kassen – men bolden strøg lige over.\nJim skadet – Skibsted debutant\nFørste reelle B.93-afslutning faldt i det 27. minut, da den udmærkede kantspiller Emil Dyre trykkede af fra distancen. Bolden tog sig et godt Jabulani-svæv forårsaget af den kraftige vind – men røg et stykke over mål.\nLangt tættere på kom Martin Svensson i det 30. minut, da han afdriblede et par modstandere og sparkede på mål med højrebenet, men Jakob Thomsen fik reddet.\nBanen på Østerbro Stadion var i tiptop stand og indbød til godt pasningsspil, hvilket begge hold forsøgte. B.93 fik for alvor vist tænder i det 33. minut, da Emil Dyre efter en god solotur på venstrekanten trak ind i feltet og trykkede af – men måtte se sit knaldhårde spark prelle af på stolpen.\nMinuttet efter måtte Jim Larsen desværre humpe fra banen med en skade, da han vrikkede om på ankelen – de kommende dage må vise omfanget.\nDet medførte en større rokade på SIF-holdet, hvor Christopher Poulsen rykkede ned på venstre back, Thomas Hansen ind i centerforsvaret – og ind på venstrekanten fik vi debutanten Simon Skibsted.\nMidt i forvirringen opstod endnu en god B.93-chance, da Emil Dyre igen-igen-igen kom til afslutning med et godt skud – som Lasse Heinze dog vippede over med en stor redning.\nI den anden ende fik Martin Svensson prøvet lykken uden held – og vi var nu i en fase, hvor SIF havde lukket hjemmeholdet unødvendigt meget ind i kampen.\nSkibsted på stolpen\nDet blæste og blæste, og selv bandereklamer og løbebane-udstyr fløj ind på banen med et ordentligt sus i det 40. minut. Således måtte Dennis Flinta bide i græsset, da en monteringsbande fra løbebanen fløj ind i ham.\nSimon Skibsted kom med tre minutter til pausen frem til en rigtig god chance, da han løb i dybden og modtog bolden på en friløber – og passerede Jakob Thomsen med sin afslutning, der dog måtte teste målstolpens holdbarhed, før den røg i spil igen.\nÆrgerligt, at vi ikke i denne omgang fik et debut-mål af den dynamiske og arbejdsomme Skibsted, som faldt fint ind på holdet.\nDebutmål af Skibsted!\nAnden halvleg begyndte lidt løst, og vi skulle således frem til det 54. minut, før halvlegens første chance opstod. Det skete, da Martin Svensson fandt Christian Holst i venstresiden af feltet – men Jakob Thomsen reddede på fornem vis og forhindrede Holst-scoring nummer to i kampen.\nKort efter var Svensson selv i afslutterens rolle, da et angreb orkestreret af Simon Skibsted og Frank Hansen endte hos SIFs nummer 22, der dog overplacerede sit skud.\nMen efter præcis en times spil blev det 3-0 til Silkeborg IF, da endnu et fint angreb via Frank Hansens gode indlæg mødte Simon Skibsteds pande og strøg i nettet.\nSå fik han altså sin debutscoring, den blot 18-årige Skibsted – og mon ikke den scoring ville pifte det sidste luft ud af hjemmeholdet?\nSvensson til 4-0!\nDet så sådan ud, for allerede i det 67. minut blafrede B.93s netmasker igen – to minutter efter, at Thomas Bælum havde erstattet Dennis Flinta på højre back.\nChristian Holst fandt med en fremragende stikning ind i feltet Martin Svensson, der køligt udplacerede Jakob Thomsen – og så stod der 4-0 til Silkeborg IF!\nDet blev en af Svensson sidste aktioner, for kort efter blev han erstattet af Rajko Lekic. Christian Holst overtog herefter i højresiden, mens Lekic indfandt sig i front.\nSaag til 5-0!\nSIF kontrollerede i fin stil begivenhederne og lod bolden gøre arbejdet på det regntunge og ekstremt blæsende Østerbro Stadion.\nB.93 havde forståeligt nok svært ved at finde motivationen, mens SIF stadig kom frem til gode muligheder.\nSåledes også i det 85. minut, hvor Rajko Lekic sendte en hammer af en flugter snert forbi fra en spids vinkel.\nLekic leverede i det 88. minut en række pragtfulde detaljer, hvorefter han fandt Martin Ørnskov bagest i feltet. Ørnskov hamfrede bolden på stolpen – hvorefter Kaimar Saag fulgte op med sit andet mål i kampen: 5-0 til suveræne SIF!\nMere nåede vi ikke – fornem indsats af Silkeborg IF.\nMed sejren sikrer Silkeborg IF sig – som det første hold i turneringen – adgangsbillet til fjerde runde af Ekstra Bladet Cup. De øvrige kampe i runden afvikles i næste midtuge, hvorefter der trækkes lod fredag den 24. september.\n0-1 Christian Holst (1)\n0-2 Kaimar Saag (12)\n0-3 Simon Skibsted (60)\n0-4 Martin Svensson (67)\n0-5 Kaimar Saag (88).\nDennis Flinta (65: Thomas Bælum)\nJim Larsen (34: Simon Skibsted)\nMartin Svensson (73: Rajko Lekic)\nSadulla Elezi (70: Mads Heisterberg)\nDragan Bakovic (70: Danny Mirabel)\nMourad El-Bariaki (76: Geert Baunsgaard)\nHenrik Lyngsø Olsen.\nTidligereForrigePoint i Parken efter flot kamp\nNæsteFørste sejr i husNæste


Gavmild sjæl overraskede\nHvalpsund\t, Ældre\t, Jul\t,\nHVALPSUND: Mange ting aflyses i disse tider, men ikke julehyggen på Friplejehjemmet Hesselvang. Trods corona-situationens indgriben i hverdagen, har alle stædigt og vedholdende skabt den dejligste december-stemning.\nVi skal huske at takke hinanden\n-Det kan vi godt takke hinanden for, siger Dorthe Bredtoft fra Friplejehjemmet Hesselvang og fortæller videre:\nForleden blev der afholdt de ½-årlige beboermøder, hvor Frode Kjær, en af beboerne nævnte at vi nok ind imellem glemte at takke hinanden. Og vi har bestemt meget at takke hinanden for her på Hesselvang, nærvær, fællesskab, naboskab, god mad for bare at nævnte lidt. Tak må vi huske, også i en tid hvor meget går imod os.\nDoneret en dejlig stund\nNogle gange bliver man overrasket over andres godhed og betænksomhed. Sådan en oplevelse fik man forleden på Friplejehjemmet Hesselvang i Hvalpsund og Højgården i Farsø, da man blev ringet op af en gavmild sjæl, der sagde at hun gerne ville donere en dejlig stund til beboerne i form af Jette og Heine som ville gå rundt i afdelingerne og synge julen ind. Rosa Nørskov som var den glade giver havde bare sådan en lyst til at sprede glæde og julestemning blandt de ældre. Især i denne tid hvor mange grundet restriktionerne får betydelig færre besøg end vanligt. Og at se på de ældres reaktion lykkedes det til fulde. Rosa er til daglig bl.a. formand for Venneforeningen for Plejehjemmet Åglimt i Ålestrup, hvor de allerede har haft Jette og Heine ude for at synge julen ind.\nI det hele taget har opfindsomheden været stor på Friplejehjemmet Hesselvang for at komme i rette julestemning.\nJulebar med gløgg og småkager\nEt par dage tidligere blev årets julebar således indviet og var på tur rundt i huset med beboernes egne hjemmebagte julesmåkager og hvid gløgg bestående af varm æblecider tilsat hyldeblomstsaft, hvid rom og julekrydderier. Baren er en specialfremstillet multibar til friplejehjemmet, som hurtigt kan ændres til en isbar, cocktailbar, æbleskivebod osv. Den er på hjul og kan klappes sammen og nemt transporteres rundt i huset. I dagens anledning var den pyntet op med granguirlande, lyskæder, nisser og julemusik. Baren er lavet i to niveauer så både stående og kørestolsbrugere ”kan hænge ud i baren”. Besøg i baren var yderst populært og straks kom en beboer med et lille juleønske: " Om julebaren kunne blive til en nytårsbar årets sidste aften".\n-Så nu må vi se om julemanden har hørt det ønske, slutter Dorthe Bredtoft.\nHesselvangs bar er yderst populær – også op mod jul hvor gløgg og julesmåkager blev serveret fra baren.


Koldt vand i bruseren. Lunkent vand i bruser\nBlandingsbatteri i bruseren i stykker? - Spørge-Jørgen - Jubii Debat Jeg elsker at bade i varmt vand, og står faktisk tit og fryser lidt derinde Indlæg af Havmand » 12 mar Hvordan det kan være det er sådan, forstår jeg ikke Man kan skruge helt ned til iskoldt og man kan skruge op til næsten varmt som starter koldt halvejs imod max. Skrevet vand Munke på Hvis et rørsystem ikke er installeret korrekt, eller rørene har de forkerte størrelser, kan der ske et bruseren i rørene med koldt vand, når toilettet skyller ud. Vi er begyndt at få mere og mere lunkent vand i vores bruser, selv om der er . Termostaten kan åbenbart ikke helt lukke af for det kolde vand. Vandet i resten af huset er da også markant varmere (så det er ikke tip om at man skulle skrue ned til kold efter man havde slukket bruseren.\nKOLDT VAND I BRUSEREN - billig krone. Stoker Pro\nKoldt vand i bruseren, mænd penis kirurgi Recommended Posts\nHej, Jeg er koldt på et problem vand min nye lejlighed, hvor vandet i badet vand kan være bruseren eller kogende varmt. Er der nogen der koldt hvad det kan skyldtes inden jeg får fat bruseren en vvs'er? Andre forumemner med "Vand i bad". Shampoohylde i bad Hey derude. jan For nyligt er det blevet en meget varm fornøjelse at tage bad hjemme hos os fordi der KUN kommer varmt vand ud af bruseren. Jeg har prøvet. 7. nov Den ellers behagelige vandtemperatur stiger fra det ene sekund til Hvis bruseren samtidigt er tændt, falder trykket i det kolde vand også her. Aug 11, · Det rører egentligt ikke mig da resten af familien bare bruger mindre varmt vand, men der begynder at blive lidt brok fra fruen nu. Jeg har prøvet at give den et gok i håb om "noget faldt på plads". Jeg hørte et tip om at man skulle skrue ned til kold efter man havde slukket bruseren, da dret skulle give langsommere kalk-opbyggelse. Jul 02, · Jeg har skiftet armaturet i bruseren ud, da vandet ikke kunne blive ordentlig varmt og jeg regnede med at det var armaturet der var slidt op. Men det er næsten blevet værre med det nye armatur. Jeg prøvede så at sætte tryk på, uden armaturet var monteret og det var tydeligt at der kom meget mindre varmt vand end koldt. er der en sammenhæng mellem fod størrelse og penis størrelse Results 1 to 21 of Blandingsbatteri i bruseren bliver ikke "ordentligt varmt". Blandingsbatteri i bruseren bliver ikke "ordentligt varmt" Hej VVS og hjemme fixere.\n7. nov Den ellers behagelige vandtemperatur stiger fra det ene sekund til Hvis bruseren samtidigt er tændt, falder trykket i det kolde vand også her. dec Vi har problemer med at få vandet rigtigt varmt i bruseren - til trods for ugen drejer den over på helt koldt og så helt over på varm så slipper du. Mange har problemer med et for lavt vandtryk i bruser eller vandhane. Læs, hvordan du får mere tryk på vandet. dec Vi har problemer med at få vandet rigtigt varmt i bruseren - til trods for ugen drejer den over på helt koldt og så helt over på varm så slipper du. Mange har problemer med et for lavt vandtryk i bruser eller vandhane. Læs, hvordan du får mere tryk på vandet. badeværelse har vi problemer med alt for varmt vand i blandingsbatteriet i bruseren. Altså kold til kold og varm til varm reca.dyrinstinkt.com I vores ny badeværelse er bruseren lige pludselig begyndt at blande vandet koldere end normalt? Der er masser af varmt vand i vandhanen. Jeg bor i en nybygget lejlighed med min kæreste - og bruseren på vores dvs. reet varmt vand i 3 sek, også virkelig koldt vand i 3 sekunder. Mar 12, · Der er ingen af os der kan stå under bruseren med mindre der skrues mere ned. Som Calle skriver motion er godt men prøv lige at se hvor meget koldt vand der kommer helt ovre på koldt, det kunne også være snavs i KV tilgangen. Hvorfor gøre det enkelt, når man med en smule omhu, kan gøre det hamrende indviklet. Top. calle.\nKOLDT VAND I BRUSEREN - mand død. Stoker Pro\nEller har du også et VVS spørgsmål som du ønsker professionel hjælp til.. Bliv medlem hos Dansk VVS forum. Vi bor i en lejlighed på første sal, og generelt er der ikke voldsomt meget tryk på det varme vand i vandhanerne osv. Men i vores bruser er der periodevis problemer, og trykket på vandet samt temperaturen kan falde pludseligt mens man er i bad, og somme tider kommer det igen, og andre gange kan det være koldt i flere timer.\nHej, Jeg er stødt på et problem i min nye lejlighed, hvor vandet i badet #6 jan selve bruseren er ellers helt ny, da den blev skiftet inden der er defekt . hvis du ellers har fint med varmt og kold vand i evt, håndvask.\nDu kan spare meget på både vandforbrug og vandregning, hvis du skærer ned på længden af dit brusebad og skifter den almindelige bruser ud med en sparebruser eller får en vandbegrænser. Brusebadet er en af de helt store vandslugere i dit hjem. Mellem en tredjedel og op mod halvdelen af dit vandforbrug går til det daglige brusebad.\n7. nov Den ellers behagelige vandtemperatur stiger fra det ene sekund til Hvis bruseren samtidigt er tændt, falder trykket i det kolde vand også her. I vores ny badeværelse er bruseren lige pludselig begyndt at blande vandet koldere end normalt? Der er masser af varmt vand i vandhanen. Vi er begyndt at få mere og mere lunkent vand i vores bruser, selv om der er . Termostaten kan åbenbart ikke helt lukke af for det kolde vand. Hvis et rørsystem ikke er installeret korrekt, eller rørene har de forkerte størrelser, kan der ske et trykfald i rørene med koldt vand, når toilettet skyller ud. Hvis bruseren samtidigt er tændt, falder trykket i det kolde vand også her.\nKoldt vand i bruseren, besserwisser tilbud Recommended Posts\nVi har problemer med at få vandet rigtigt varmt koldt bruseren - til trods for at vi både ved håndvasken i badeværelset og i køkkenet kan få det så varmt, at vi nærmest skolder os. Vi har synlige rør i kælderen, og der vand ikke bruseren noget synligt galt. swingerklub silkeborg Results 1 to 21 of Blandingsbatteri i bruseren bliver ikke "ordentligt varmt". Blandingsbatteri i bruseren bliver ikke "ordentligt varmt" Hej VVS og hjemme fixere. Blandingsbatteriet heddet det ikke det?\nJan 27, · Og det kolde vand må ikke være over 20 grader, så det skal være koldt. Legionella-bakterien formerer sig nemlig bedst i lunkent vand, og det skal man undgå. Læg bruseren ned/5(30). VVSforum - Periodevis koldt vand i bruser. Vi har gennem et par år haft lidt problemer med temperaturen på vandet i vores bruser. Varmt vand koster mere end koldt vand Det gennemsnitlige vandbrug pr. dansker i husholdningen er i liter om dagen, og den gennemsnitlige pris for koldt vand er 6,9 øre pr. liter og 11,0 øre for varmt vand, da du skal betale for energiforbruget til opvarmning af vandet. Læg bruseren ned, når du er færdig i bad. Vandet skal kunne blive brandvarmt. Skold brusehovedet med jævne mellemrum. Det er nogle af budene på, hvordan du slipper for at blive syg af legionella. - Legionella er en bakterie, der er afhængig af det lunkne vand, så de kan formerer sig. Så hold det kolde vand koldt - så undgår du, at. Undgå varme overraskelser\nFor lavt vandtryk: Sådan løser du det Læs også disse indlæg\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Koldt vand i bruseren reca.dyrinstinkt.com


Derfor skal du bruge løfteborde – og undgå manuelle løft - Artikelbasen.dk\nDerfor skal du bruge løfteborde – og undgå manuelle løft\nAt en medarbejder på dit lager må stoppe i utide pga. arbejdsskader, er både synd for ham og hårdt for dig. Uanset om skaden er opstået spontant ved ét løft, hvor alt er gået helt galt, eller skaden er opstået over tid som fx slidgigt, står du tilbage med én medarbejder mindre. I tilfælde med slidgigt og lignende vil er der altså risiko for, at du mister en god medarbejder på grund af en skade.\nForebyg arbejdsskader i din virksomhed\nHvordan kan du forebygge arbejdsskader i en virksomhed, hvor der bliver foretaget mange løft hver dag – lige fra produktion til lager og vareudlevering? Ved manuelle løft kan du gøre din ansatte obs på ergonomiske arbejdsstillinger, så de belaster kroppen mindst muligt, når de selv skal foretage et løft. Imidlertid når du længere ved at implementere udstyr som løfteborde i høj kvalitet til opgaven.\nMindsk behovet for manuel arbejdskraft\nMed løfteborde og andre afarter af den klassiske sakselift kan du helt overflødiggøre noget af dit behov for manuel arbejdskraft til at tage hånd om mange små som store løft i din virksomhed. Med sakse løfteborde kan du foretage smertefrie løft af forsendelser eller lagervarer over skulderhøjde, så du fx kan løfte en kasse op i en højde, hvor du kan skubbe den ind på en bestemt hylde eller reol.\nJustér løfteborde til ønsket arbejdshøjde\nSådan et arbejdsbord kan også være nyttigt til produktion, da sakseløfteborde løbende kan tilpasses i højden alt efter det arbejde, du står med. Skal du samle større emner i hånden, ønsker du måske, at arbejdsbordet er justeret lidt lavere i højden, end hvis du skruer små emner sammen. Du vil med løfteborde sjældent opleve at skulle forlige dig med at samle produkter i en uhensigtsmæssig højde.\nUndgå kontaminering med rustfrit stål\nVærd at vide om visse løfteborde er, at du fx hos TRANSLYFT, der blev linket til ovenfor, kan finde dem i rustfrit stål. Dette gør dem velegnede til brug i fødevareindustri, da de nemt kan sprittes af for at undgå kontaminering af madvarer. Helt generelt gør valget af materiale også, at løftebordene har lang levetid og ikke tager skade på af høj luftfugtighed eller stænk – stålet kan tåle meget vådt.\nVarelift eller arbejdsplatform?\nAlt det foregående beskriver de mest basale løfteborde og deres fortrin fint, men teknologien kan selvfølgelig varieres på et utal af måder. Har du behov for at holde varer, der bliver løftet i højden, ekstra sikre, kan du fx investere i en varelift. Ved en varelift er der flere sakse for at nå større højder end et typisk løftebord. Arbejdsplatforme til mennesker er ekstra robuste, så de tåler personvægt.\nOplev færre fejl ved løft\nAltså har du flere gode grunde til at investere i nye løfteteknologier til din virksomhed. Primært at du kan værne om medarbejdere, så de holder længere. Som noget andet giver maskinelt løft færre fejl i form af tab eller lemfældig håndtering af varer, end når du lader et menneske stå med opgaven.


Forkyndelse af et dokument betyder aflevering af et dokument til modtageren på en måde, der giver modtageren mulighed for at gennemgå dokumentet tidsnok til, at vedkommende kan udøve og beskytte sine rettigheder. I kapitel 34 i den civile retsplejelov opstilles forskellige forkyndelsesmåder, herunder forkyndelse ved anbefalet brev, elektronisk, ved stævningsmand, forkyndelse for modtagerens repræsentant, forkyndelse af et dokument ved fremsendelse samt ved offentliggørelse i publikationen Ametlikud Teadaanded (officielle bekendtgørelser). For at et dokument kan anses for at være forkyndt, skal dokumentet afleveres under iagttagelse af de ved lov fastsatte formelle krav, og forkyndelsen skal dokumenteres i det til formålet fastsatte format.\nI henhold til § 306, stk. 5, i den civile retsplejelov forkynder retten følgende dokumenter for parterne i en retssag: stævninger, appelskrifter og tilhørende dokumenter, tilsigelser, retsafgørelser, kendelser om retssagers afslutning og alle andre sagsakter som fastsat ved lov.\nRetten sørger for forkyndelse af dokumenter via en postudbyder, en stævningsmand eller, i overensstemmelse med rettens interne reglement, en anden kompetent retsembedsmand. Den kan desuden forkynde dokumenterne på alle andre ved lov fastsatte måder. En part i en retssag, som har indgivet et dokument, der skal forkyndes, eller som anmoder om at få forkyndt et andet dokument, kan anmode retten om tilladelse til at sørge for dokumentets forkyndelse. En part i en retssag kan kun få forkyndt dokumenter ved stævningsmand. I sådanne tilfælde sker forkyndelsen på samme betingelser, som når retten får forkyndt et dokument ved stævningsmand, og forkyndelsen skal dokumenteres på tilsvarende vis. Retten vurderer, hvorvidt dokumentet kan anses for at være forkyndt.\nUd over de eksisterende oplysninger kontrollerer den institution, der modtager en anmodning (justitsministeriet eller retten), at personens adresse står opført i folkeregistret (Rahvastikuregister) og/eller handelsregistret (Äriregister).\nAdresser på juridiske personer, udenlandske virksomheders datterselskaber og på virksomheder, som ikke har status af juridisk person, findes i handelsregistret. For at finde adressen på en privatperson kan der indgives en officiel forespørgsel om oplysninger fra folkeregistret. Forespørgslen skal være begrundet, så den registeransvarlige enhed kan afgøre, om det er berettiget at udlevere de pågældende oplysninger. Folkeregistret forvaltes af IT- og udviklingscentret under indenrigsministeriet (Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskus, SMIT), hvis websted indeholder oplysninger om forespørgsler og findes på adressen https://www.smit.ee/.\nDomstolene behandler internationale anmodninger om bevisoptagelse på opfordring, dvs. at domstolene har pligt til at sætte alt i værk for at finde den pågældende persons adresse.\nBeslutningen om, hvordan et dokument skal forkyndes, træffes som hovedregel af den sagsansvarlige. Domstolene bør dog primært forkynde dokumenter elektronisk, enten via IT-systemet e-toimik, hvor sagsparter har adgang til sagsakterne i de sager, de deltager i, eller pr. e-mail. Anvendelsen af elektronisk forkyndelse er med til at sænke domstolenes udgifter til porto og er i konstant stigning. Når retten har overvejet elektronisk forkyndelse, overvejer den eventuelt andre alternativer såsom forkyndelse pr. post, forkyndelse ved stævningsmand og forskellige andre lovbestemte muligheder.\nElektronisk forkyndelse af dokumenter er tilladt i alle retssager, uanset hvem modtageren er.\nI henhold til § 3111 i den civile retsplejelov forkyndes dokumenter elektronisk via det beskyttede informationssystem, ved at der sendes en besked til sagens parter om, at dokumentet ligger i systemet. Retten stiller omgående alle sagsakter, herunder retsafgørelser, til rådighed for sagens parter via informationssystemet, uanset hvordan dokumenterne blev forkyndt. Sagens parter skal have et estisk ID-kort for at kunne logge på informationssystemet. Et dokument anses for at være forkyndt, når modtageren har åbnet det i informationssystemet eller bekræfter, at vedkommende har modtaget det uden at åbne det. Det samme gælder, hvis en anden person, som modtageren har givet adgang til dokumenterne i informationssystemet, har åbnet dokumentet eller bekræfter, at vedkommende har modtaget det uden at åbne det. Informationssystemet registrerer automatisk, at dokumentet er blevet forkyndt.\nHvis ikke en modtager kan forventes at beherske det informationssystem, der bruges til at forkynde dokumenter, eller hvis det ikke er teknisk muligt at forkynde et dokument via informationssystemet, kan retten forkynde dokumentet for modtageren ad anden elektronisk vej. I så fald anses dokumentet for at være forkyndt, når modtageren skriftligt, pr. fax eller elektronisk bekræfter, at vedkommende har modtaget det pågældende dokument. Bekræftelsen skal indeholde datoen for dokumentets modtagelse og være forsynet med modtagerens eller dennes repræsentants underskrift. En elektronisk bekræftelse skal være forsynet med dokumentets modtagers digitale signatur eller fremsendes på en anden sikker måde, der gør det muligt at identificere afsenderen og afsendelsestidspunktet, medmindre retten ikke har nogen grund til at betvivle, at en bekræftelse uden digital signatur er afsendt af dokumentets modtager eller dennes repræsentant. En elektronisk bekræftelse kan sendes til retten pr. e-mail, hvis retten er bekendt med dokumentets modtagers e-mailadresse, og det kan forventes, at ingen uautoriserede personer har adgang til den, og hvis retten allerede har sendt dokumenter til denne e-mailadresse i løbet af den samme sag, eller hvis den pågældende part i sagen selv har oplyst sin e-mailadresse til retten uafhængigt heraf. Bekræftelsen skal omgående returneres til retten. Retten kan give en sagspart eller dennes repræsentant en bøde for manglende overholdelse af denne forpligtelse.\nDokumenter må kun forkyndes for advokater, notarer, stævningsmænd, kuratorer eller statslige og lokale myndigheder uden at benytte det elektroniske informationssystem, hvis der er vægtige grunde dertil.\nI § 322, stk. 1, i den civile retsplejelov er det fastsat, at hvis ikke modtageren af et dokument er at finde på sin bopæl, anses dokumentet også for at være forkyndt, hvis det afleveres til en person på mindst 14 år, som bor sammen med modtageren eller arbejder for modtagerens familie. I § 322, stk. 2, hedder det, at i stedet for at forkynde et dokument for modtageren, kan det forkyndes for den boligforening, der forvalter den ejendom, hvor modtageren bor eller driver forretning, forvalteren af en kollektiv ejendom eller modtagerens udlejer. Det kan på tilsvarende vis forkyndes for modtagerens arbejdsgiver eller en anden person, som modtageren leverer ydelser til i henhold til en kontrakt. Et dokument anses i henhold til § 322, stk. 3, for at være forkyndt for modtageren, selv om det forkyndes for modtagerens repræsentant på en af de måder, der fremgår af stk. 1 eller 2 i samme paragraf. Det fremgår af § 322, stk. 4, i den civile retsplejelov, at et dokument ligeledes anses for at være forkyndt for en person, der gør tjeneste i forsvaret, afsoner en fængselsstraf eller opholder sig i en sundhedsinstitution eller tilsvarende gennem længere tid, hvis dokumentet afleveres til institutionens leder eller en af denne bemyndiget person, medmindre andet er fastsat ved lov.\nI de tilfælde, der er omhandlet i §§ 322 og 323 i den civile retsplejelov, anses et dokument ikke for at være forkyndt, når det ikke forkyndes for modtageren, men for en person, som er modtagerens modpart i sagen.\nIfølge § 326, stk. 1, i den civile retsplejelov kan et dokument, der ikke kan forkyndes, fordi det ikke kan afleveres på modtagerens bopæl eller forretningssted eller til dennes repræsentant, anses for at være forkyndt, hvis det lægges i den postkasse, der hører til bopælen eller forretningsstedet, eller et tilsvarende sted, som modtageren eller dennes repræsentant bruger som postkasse, og som under normale omstændigheder beskytter dokumentet mod vejr og vind. Et dokument kan på denne måde forkyndes for den boligforening, der forvalter den ejendom, hvor modtageren bor eller driver forretning, forvalteren af en kollektiv ejendom eller modtagerens udlejer samt for modtagerens arbejdsgiver eller en anden person, som modtageren leverer ydelser til i henhold til en kontrakt, men kun hvis det er umuligt at forkynde dokumentet personligt for modtageren eller dennes repræsentant. Forkyndelse af et dokument på den måde, der er beskrevet i stk. 1 i denne paragraf, er i henhold til stk. 2 i samme paragraf kun tilladt, hvis der er gjort et forsøg på at aflevere det pågældende dokument personligt til modtageren mindst to gange med mindst tre dages mellemrum på vidt forskellige tidspunkter, og hvis det også er umuligt at forkynde dokumentet for en anden person, der befinder sig på modtagerens bopæl eller forretningssted, jf. § 322, stk. 1, eller § 323 i den civile retsplejelov.\n§ 327 i den civile retsplejelov giver endvidere mulighed for, at dokumentet kan forkyndes ved deponering et bestemt sted. Ifølge § 217, stk. 1, i den civile retsplejelov kan et dokument på de betingelser, der fremgår af retsplejelovens § 326, også deponeres på posthuset, kommunekontoret eller på justitskontoret ved den ret i første instans, der er kompetent på det sted, hvor dokumentet skal forkyndes.\nI henhold til § 317, stk. 1, i den civile retsplejelov kan et dokument med udgangspunkt i en retskendelse forkyndes for en af parterne i en retssag ved offentliggørelse, hvis:\nadressen på vedkommende ikke står opført i registret, eller den pågældende ikke bor på den adresse, der står opført i registret, og retten ikke har anden mulighed for at finde frem til personens adresse eller opholdssted, og dokumentet ikke kan forkyndes for modtagerens repræsentant eller en person, som er bemyndiget til at modtage dokumentet, eller på en af de andre måder, der kan anvendes i henhold til denne paragraf\ndokumentet ikke kan forkyndes, fordi forkyndelsesstedet er en ekstraterritorial persons bopæl.\nPå grundlag af en retskendelse er det muligt at forkynde en sagsakt ved offentliggørelse for en juridisk person, som er part i sagen, hvis den elektroniske forkyndelse og forkyndelsen ved anbefalet brev til den adresse, der står opført i registret for den pågældende juridiske person, har været uden resultat. Hvis en juridisk person har givet registerføreren den estiske adresse på den person, der er omfattet af § 631 i handelsloven, skal det forsøges at forkynde dokumentet på denne adresse, inden dokumentet forkyndes ved offentliggørelse.\nI henhold til § 317, stk. 3, i den civile retsplejelov offentliggøres et uddrag af det dokument, der skal forkyndes ved offentliggørelse, i publikationen Ametlikud Teadaanded. Den ret, der behandler sagen, kan afsige kendelse om, at uddraget også kan offentliggøres i andre publikationer.\nRetten kan afvise forkyndelse af en sagsakt ved offentliggørelse, hvis det er sandsynligt, at den afgørelse, der træffes som afslutning på sagen, ønskes anerkendt eller fuldbyrdet i udlandet, og at afgørelsen som følge af denne forkyndelse ved offentliggørelse hverken vil kunne anerkendes eller fuldbyrdes i udlandet.\nIfølge §§ 322 og 323 i den civile retsplejelov anses et dokument for at være forkyndt, når det er blevet afleveret til den person, det skal afleveres til i henhold til disse to paragraffer.\nHvis et dokument forkyndes ved deponering, jf. § 327, stk. 3, i den civile retsplejelov, anses det for at være forkyndt, når der er gået tre dage fra den dag, hvor den skriftlige besked, der er nævnt i stk. 2 i samme paragraf, er blevet efterladt eller afsendt. Forkyndelsesdatoen noteres på dokumentets kuvert.\nI forbindelse med forkyndelse ved offentliggørelse anses et dokument for at være forkyndt, når der er gået 15 dage fra den dag, hvor uddraget blev offentliggjort i Ametlikud Teadaanded, jf. § 317, stk. 5, i den civile retsplejelov. Den ret, der behandler sagen, kan bestemme, at der skal gå længere tid, inden dokumentet anses for at være forkyndt. I så fald offentliggøres denne længere frist samtidig med dokumentets forkyndelse ved offentliggørelse.\nHvis et dokument forkyndes ved deponering, efterlades eller sendes der i henhold til § 327, stk. 2, i den civile retsplejelov en skriftlig besked herom til modtagerens adresse. Hvis ikke dette er muligt, hænges beskeden op på døren til modtagerens bopæl, forretningssted eller opholdssted, eller den udleveres til en person, der bor i nabolaget, som så efterfølgende overdrager beskeden til modtageren. Det skal klart fremgå af beskeden, at det deponerede dokument hidrører fra en domstol, og at dokumentet umiddelbart efter deponeringen anses for at være forkyndt, samt at eventuelle frister i retssagen kan begynde at løbe fra dette tidspunkt.\nHvis modtageren nægter at modtage et dokument uden gyldig grund, anses dokumentet i henhold til § 325 i den civile retsplejelov for at være forkyndt for den pågældende på det tidspunkt, hvor personen nægter at modtage dokumentet. I en sådan situation efterlades dokumentet på modtagerens bopæl eller forretningssted, eller det lægges i modtagerens postkasse. Hvis ikke der er nogen bopæl, noget forretningssted eller nogen postkasse, returneres dokumentet til retten.\nI henhold til § 3161 i den civile retsplejelov, hvorved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1393/2007 blev gennemført i estisk ret, og med udgangspunkt i denne forordning forkyndes dokumenter i Estland under iagttagelse af den civile retsplejelovs bestemmelser om forkyndelse af dokumenter. Dokumenter kan ikke forkyndes ved offentliggørelse.\nDet fremgår af § 313, stk. 2, i den civile retsplejelov, at et dokument, der skal forkyndes, kun kan overdrages til en anden person end modtageren i de tilfælde, der er nævnt i del VI i den civile retsplejelov. Denne person skal overdrage dokumentet til modtageren ved førstgivne lejlighed. Personen kan kun nægte at modtage dokumentet og at aflevere det til modtageren, hvis vedkommende kan bevise, at han eller hun er ude af stand til at aflevere dokumentet til modtageren. Det skal meddeles den pågældende, at han eller hun er forpligtet til at aflevere dokumentet. Dokumentet anses for at være forkyndt, uanset om personen får denne instruks eller ej.\nI overensstemmelse med § 3161, stk. 5, andet punktum, i den civile retsplejelov må et dokument ikke forkyndes ved offentliggørelse, når det forkyndes i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1393/2007.\nDet er muligt at forkynde et dokument ved at lægge det i en postkasse, jf. § 326 i den civile retsplejelov, eller ved at deponere det pågældende dokument, jf. § 327 i den civile retsplejelov.\nI artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1393/2007 foreskrives det, at forkyndelsen af dokumenter skal bekræftes med et modtagelsesbevis, så der kan sættes spørgsmålstegn ved, om den forkyndelsesform, der anvendes i de tilfælde, som er nævnt i §§ 326 og 327 i den civile retsplejelov, kan accepteres.\nI henhold til § 6, stk. 1, i "Krav vedrørende omdeling af anbefalede forsendelser og forsendelser med angiven værdi inden for rammerne af postbefordringspligten", som godkendt ved økonomi- og kommunikationsministerens bekendtgørelse nr. 57 af 22. juni 2006, skal der, hvis modtageren af en forsendelse ikke er hjemme eller ikke befinder sig på sin arbejdsplads på forkyndelsestidspunktet, efterlades en besked til modtageren om, at forsendelsen er forsøgt afleveret og kan afhentes på det nærmeste posthus.\nHvis ikke afsenderen har anført andet på leveringssedlen om forkyndelse på anden vis, deponeres sagsakterne på posthuset i 15 dage fra datoen for det andet afleveringsforsøg, medmindre afsenderen har fastsat en anden periode. Beskeden om deponering sendes til modtageren på SMS eller e-mail eller lægges i postkassen. Når perioden udløber, returneres sagsakterne til afsenderen med en begrundelse herfor, og de udleveres til afsenderens repræsentant, som kvitterer for modtagelsen (jf. AS Eesti Posts betingelser og vilkår for forkyndelse af dokumenter).\nDet fremgår af § 306, stk. 2, i den civile retsplejelov, at forkyndelsen af dokumenter skal opfylde lovens formelle krav og dokumenteres i det til formålet fastsatte format. Ifølge § 307, stk. 4, i den civile retsplejelov skal overdragelsen af et dokument, der skal forkyndes, registreres i sagsakterne. Som anført i § 3111 i den civile retsplejelov registrerer det beskyttede informationssystem automatisk forkyndelsen af et dokument (se beskrivelsen af forkyndelse via informationssystemet under punkt 6 ovenfor). Ifølge § 313 i den civile retsplejelov bekræftes et dokuments forkyndelse ved anbefalet brev ved hjælp af leveringssedlen. Når et dokument sendes i et almindeligt brev eller pr. fax, anses det for at være forkyndt, når modtageren sender retten en bekræftelse af modtagelsen pr. brev, fax eller elektronisk efter eget valg. Bekræftelsen skal indeholde datoen for dokumentets modtagelse og være forsynet med modtagerens eller dennes repræsentants underskrift. Som foreskrevet i § 315, stk. 5, i den civile retsplejelov udarbejdes der en leveringsseddel i forbindelse med forkyndelse af en sagsakt ved stævningsmand, retsembedsmand eller en anden person eller institution. Når forkyndelsen har fundet sted, returneres leveringssedlen omgående til retten.\nNår et dokument er blevet forkyndt ved fremsendelse i henhold til § 3141 i den civile retsplejelov, indsættes der en note i sagsakterne med oplysninger om, hvor og hvornår dokumentet eller beskeden om, at dokumentet var gjort tilgængeligt, blev afsendt, medmindre fremsendelsen registreres automatisk i det beskyttede informationssystem.\nDet fremgår af § 307, stk. 3, i den civile retsplejelov, at hvis et dokument når frem til den part i en retssag, som dokumentet skulle have været forkyndt for, eller som kunne have fået dokumentet forkyndt i henhold til lovgivningen, men det ikke er muligt at bekræfte forkyndelsen, eller hvis den ved lov fastsatte forkyndelsesprocedure blev tilsidesat, skal dokumentet først anses for at være forkyndt for parten på det tidspunkt, hvor dokumentet rent faktisk nåede frem til modtageren.\nNår et dokument er blevet forkyndt ved anbefalet brev, jf. § 313 i den civile retsplejelov, kan retten antage en leveringsseddel, som ikke opfylder de formelle krav i stk. 3 og 4 i samme paragraf, som et tilstrækkeligt bevis for forkyndelse, hvis leveringssedlen indeholder pålidelig dokumentation for, at forkyndelsen har fundet sted. Hvis ikke retten anser et dokument for at være forkyndt, fordi postudbyderen ikke forkyndte dokumentet korrekt, kan retten overdrage dokumentet til postudbyderen for at få det forkyndt på ny uden beregning. Eksempler på ukorrekt forkyndelse omfatter manglende udtømning af alle de muligheder, der er fastsat i lovgivningen, når dokumentet forkyndes ved anbefalet brev, aflevering af dokumentet til en person, som ikke burde have fået det udleveret i henhold til nærværende paragrafs bestemmelser, manglende overholdelse af kravene i § 326 i den civile retsplejelov ved forkyndelse af et dokument ved aflevering i en postkasse eller af kravene i retsplejelovens § 327 ved forkyndelse af et dokument ved deponering eller mangelfuld dokumentation for forkyndelsen, hvilket betyder, at forkyndelsen ikke kan anses for at have fundet sted.\nUdgifterne til postbefordring på estisk område opfattes ikke som sagsomkostninger, hvilket betyder, at forkyndelse af sagsakter i en estisk retssag generelt sker uden beregning, undtagen hvis forkyndelsen skal ske ved stævningsmand.\nHvis dokumenter forkyndes ved stævningsmand, skal der i henhold til § 48, stk. 2, i loven om stævningsmænd betales et gebyr på 30 EUR, hvis dokumenterne kunne forkyndes for modtageren eller dennes juridiske repræsentant: 1) på den adresse eller via de kontaktoplysninger, der står opført i folkeregistret, eller via e-mailadressen isikukood@eesti.ee eller 2) på en adresse, som står opført i det estiske register over enkeltmandsvirksomheder og juridiske personer, eller via de kontaktoplysninger, der står opført i registrets informationssystem. I stk. 3 bestemmes det, at hvis ikke et dokument kunne forkyndes, selv om stævningsmanden gjorde alt, hvad der var påkrævet og muligt inden for rimelighedens grænser for at forkynde dokumentet efter den lovbestemte procedure, er stævningsmanden berettiget til at opkræve et gebyr på 30 EUR ved forevisning af et dokument med stævningsmandens gebyr og forkyndelsesmåden, som beskriver de skridt, stævningsmanden tog for at forkynde dokumentet. I andre tilfælde end de i stk. 2 og 3 anførte andrager gebyret for en stævningsmands forkyndelse af dokumenter 60 EUR.\nHvis den person, som et dokument skal forkyndes for, i henhold til loven er forpligtet til at registrere sin adresse eller sine kontaktoplysninger i folkeregistret eller i det estiske register over enkeltmandsvirksomheder og juridiske personer, og den pågældende ikke har efterkommet denne forpligtelse, herunder hvis oplysningerne i registret er forældede eller af anden grund er forkerte, og hvis det af denne grund ikke har været muligt at forkynde sagsakterne for vedkommende, betaler den part, der har anmodet om forkyndelse, 30 EUR af stævningsmandens ovennævnte gebyr på 60 EUR, og den person, som dokumenterne skulle forkyndes for, betaler 30 EUR.\nStævningsmanden kan ikke kræve betaling, og et eventuelt forudbetalt beløb refunderes, hvis ikke han inden for den af retten fastsatte frist har gjort alt, hvad der var påkrævet og muligt inden for rimelighedens grænser for at forkynde dokumenterne efter den lovbestemte procedure, og hvis ikke han har været i stand til at forkynde dem.\nVed forkyndelse pr. post fremgår gebyret af postudbyderens prisliste. Lovgivningen indeholder ingen bestemmelser om et fast gebyr. Prisen afhænger af brevets vægt, forkyndelsesstedet osv.\nVed forkyndelse af en sagsakt i udlandet afhænger det beløb, som en part i sagen skal betale, af postudbyderens prisliste.\nYderligere oplysninger: Den civile retsplejelov


Robens Fairbanks - Telt - 4 Personer - Sand (DKK 3.899,00)\nVarenummer: OO-130143 | Brand: Robens\nFairbanks fra Robens er et klokkeformet enkeltvægstelt med beskyttende udhæng fortil. Udhænget danner et indgangsparti med en enkelt dør med bueformet tovejslynlås. I teltet benyttes kun én aluminiumsstang, som har en stor st…\nRelaterede produkter til Robens Fairbanks - Telt - 4 Personer - Sand\nFairbanks fra Robens er et klokkeformet enkeltvægstelt med beskyttende udhæng fortil. Udhænget danner et indgangsparti med en enkelt dør med bueformet tovejslynlås. I teltet benyttes kun én aluminiumsstang, som har en stor styrke i forhold til vægt. Dette gør at teltet er perfekt til en hurtig opsætning. Teltet har et gulvareal med plads til at 4 personer kan ligge ned. Netventilationsåbningen i toppen samt den lavtsiddende ventilationsåbning og separat netdør, sikre at der er en god luftcirkulation uden insekter.\nGrundet den gode ventilation i teltet, er det også et rigtig godt telt at overnatte i om sommeren.\nRum: 1 sovekabine - 1 apsis / fortelt\nTeltbund materiale: Isyet bund i polyester 5.000 mm vandsøjletryk\nStænger: 39.6 - 47.5 mm midterstang i anodiseret aluminium\nPakket størrelse: 77 x 20 cm


5 stars Archives • Page 2 of 13 • Sabrina's Blog Sabrina's Blog\nJulie Kagawa: Jernkongen\ncategories: 5 stars, Review\nForfatter: Julie Kagawa | Original titel: The Iron King | Serie: The Iron Fey #1 | Antal Sider: 366\nJeg har allerede læst Jernkongen, bare på engelsk. Men jeg blev begejstret, da jeg så, at den ville blive oversat til dansk. Endnu mere begejstret, da jeg så, at de havde beholdt det smukke cover. Jeg elsker det! Jeg læste bogen for første gang tilbage i 2012, det er ret længe siden. Jeg kunne ikke huske så meget, udover selve grundkernen i historien og at jeg elskede den. Jeg elsker den stadig! Fantastisk fortælling. Du kan læse min første anmeldelse her.\nJeg er vild med Kagawas skrivestil, og jeg havde lidt glemt, hvor sprængfyldt med action Jernkongen er. Nej, det er langt fra den bedste bog jeg har læst, jeg kan pege på masser af ting ved plottet jeg synes kunne strammes lidt op. Men for mig gør det ikke noget. Jeg elsker bogen. Det er sådan en bog man bare skal læse for at nyde en god fortælling, for det er lige hvad den er.\nJeg kan godt lide Meghan. På den ene side, er hun den mest irriterende pige på jorden, og hun træffer så mange dårlige valg og siger irriterende ting. Men på den anden side, og grunden til at jeg virkelig godt kan lide hende, er at hun er så virkelig. Ja hun kan være pisse irriterende, men hun er teenager. Er teenagere ikke irriterende? Så har vi Puck og Ash. Jeg kan godt lide dem begge. Jeg vil altid have et svagt punkt for Ash. Ham kan jeg altså godt lide. Men jeg kan virkelig også godt lide Puck. Han er så sød og nærværende, og ja, bare virkelig sød.\nHandlingen er virkelig spændende. Jeg elsker hele ideen med fey verdenen og alle de forskellige væsner der lever derinde, hvordan der er flere sider, der alle bekriger hinanden. Det er fantastisk.\nDet eneste negative jeg kan sige om denne bog er oversættelsen. Der var lidt for mange fejl i for min skyld. Nogen gange var der brugt ord, som jeg synes virkede underligt og forstyrrede min læsning. For eksempel bliver der brugt ordet deltagende, som er brugt korrekt nok ifølge ordbogen, men jeg synes ikke det passede ind. Jeg måtte slå sætningen op i den engelske bog, og det engelske ord var sympathy. Jeg er ikke ekspert på teenagere, men jeg vil ikke mene at en 16 årig pige fra landet bruger sådan et udtryk. Derudover var der ret mange slåfejl og adskillige gange hvor der var brug svenske ord, hvilket virkelig undrede mig. Der stod for eksempel av i stedet for af, riktigt i stedet for rigtigt og et par andre, som jeg ikke lige kan huske på stående fod. Derudover synes jeg det var forvirrende at de både brugte ordene alf, elver og fey om de samme væsner, som (efter min hukommelse – husk det er 5 år siden jeg læste den på engelsk) hedder fae på engelsk. For mig var det som sådan ikke forvirrende, fordi jeg jo allerede har læst den før, men jeg har fået af vide af en anden der har læst den på dansk, at hun blev utrolig forvirret over det. Det er ret ærgerligt synes jeg. Jeg synes de skulle have kaldt dem fae, som de gør i den originale, eller fey og så have været konsekvente og brugt det hele vejen igennem. Derudover synes jeg at det var en rigtig fin bog, og der var da også de gange hvor oversættelsen har været spot on, f.eks. da Puck kalder Ash for Prinsemand. Der grinede jeg højlydt. Det var virkelig genialt.\nSelvom jeg var lidt hård ved oversættelsen, så er det virkelig en fantastisk bog med en utrolig god historie. Jeg glæder mig allerede til at læse videre i serien, da jeg kan huske de efterfølgende bøger endnu mindre end den første. Er du til eventyr, magiske væsner og kærlighed, så synes jeg du skal tjekke Jernkongen ud.\nRick Riordan: Thors Hammer\nForfatter: Rick Riordan | Original titel: The Hammer of Thor | Serie: Magnus Chase og de Nordiske Guder #2 | Antal Sider: 512\nDet tog mig ret lang tid at læse Thors Hammer af Rick Riordan. Ikke fordi den var dårlig. Det var den langt fra. Men ind i mellem kommer livet bare i vejen. Men jeg kom igennem den, en bog jeg har glædet mig til, lige siden jeg læste den første, og jeg elskede hver en side.\nRiordan formår fange læseren, holde spændingen og bare skrive en knaldgod historie. Bogen er så sprængfyldt med humor, at jeg vitterligt sad og grinte højlydt. Også de få gange, jeg læse i toget. Det får man sig et par blikke af. Men jeg var ligeglad, for humoren er bare genial! Jeg elsker at følge Magnus Chase og hans eventyr. Han er ikke verdens heldigste gut, men han tackler nu tingene meget godt. Og så elsker jeg Otis. Der er en bestemt scene i starten, som jeg læste mens jeg ventede på toget. Og jeg måtte virkelig bide mig selv i læben for ikke at skrive af grin. Hvor finder manden dog på alle de ting?\nHandlingen var også spændende, lige så god som den første. Jeg nød hver en side, og det er lidt af hvert, den kære flok bliver udsat for. Jeg kan rigtig godt lide slutningen. Den har lidt af en cliff-hanger, og jeg glæder mig så meget til at se, hvad der kommer til at ske i den tredje og sidste bog. Hvordan vil det hele ende?\nHvis du endnu ikke er startet på denne serie, så kan jeg kun varmt anbefale den. Den er virkelig fantastisk og alle aldre kan læse den. Den har en perfekt blanding af spænding, aktion og nordisk mytologi.\nRobin Hobb: Snigmorderens Lærling\nForfatter: Robin Hobb | Original titel: Assassin’s Apprentice | Serie: Farseer trilogy #1 | Antal Sider: 432\nBogen er et anmeldereksemplar fra forlaget Cicero\nJeg har længe haft kig på Snigmorderens Lærling af Robin Hobb, men er af en eller anden grund aldrig kommet videre. Jeg er virkelig glad for at jeg fik muligheden for at læse den nu. Lad mig starte med at nævne coveret. Jeg elsker det, det er virkelig fint, og jeg elsker smudsomslaget og selve bogen under. Perfekt!\nRobin Hobb kan et eller andet med ord. Snigmorderens Lærling er en kompliceret men fuldstændig fantastisk historie. Jeg har været enormt lang tid om at læse den, men ikke fordi den var dårlig eller lignende. Det er ikke en bog man kan læse hurtigt, ikke for mig i hvert fald, og så blev jeg ramt af eksamener. Jeg elsker persongalleriet. Jeg er helt vild med Fitz og Chade. Fantastiske personer. Selv de personer som er knap så venlige, kunne jeg godt lide. Altså ikke på samme måde, men jeg elskede at de var så indviklede og realistiske. Jeg var fuldstændig fascineret af Narren, og jeg glæder mig meget til at læse mere om ham!\nHandlingen er super spændende, og så er jeg bare vild med snigmordere. Det her er helt klar en bog der skal genlæses, for jeg tror der er mange små detaljer jeg mangler at opfange. Jeg skal helt klart læse videre i serien. Snigmorderens Lærling er en fantastisk fortælling, der er perfekt til alle der elsker fantasy. Det er en af de bedste fantasy bøger til voksne jeg længe har læst. Fitz kunne nok godt gå hen og blive en af mine yndlingspersoner, for han er simpelthen så fantastisk på sin helt egen måde!\nForfatter: Malene Sølvsten | Original titel: Ravnenes Hvisken | Serie: Ravnenes Hvisken | Antal Sider: 707\nRavnenes Hvisken er nok en af de mest hypede danske bøger længe. Og jeg er nok en af de sidste til at få den læst. Al hypen skræmte mig faktisk lidt væk. Tænk nu hvis jeg ikke kunne lide den? Tænk hvis den slet ikke levede op til mine forventninger? Og så er det noget af en basse på over 700 sider. Men jeg havde ingen grund til bekymring. Jeg endte med at elske den!\nJeg var faktisk ikke ovenud begejstret i starten. Jovist var den da god. Men så god var den altså heller ikke. Jeg var heller ikke fan af Malene Sølvstens skrivestil. I starten. Jeg ved ikke hvad der skete, eller hvornår det skete, men pludselig kunne jeg bare ikke få nok. Jeg levede mig fuldstændig ind i verdenen og elskede skrivestilen. Jeg kan ikke mindes at have ændret mening om en skrivestil i løbet af en bog før. Måske skulle jeg bare lige vænne mig til den? Uanset hvad, så endte jeg med at elske den og slugte det meste af bogen på et par dage.\nJeg elskede Anne. Det gjorde jeg lige fra starten af. Jeg synes hun er en fantastisk hovedperson. Hun har en del fejl, men er samtidig også bare så elskværdig. Og så har jeg virkelig ondt af hende, nogen af de ting hun har været ude for. Jeg følte virkelig med hende, på alle tænkelige måder. Luna er nok den person jeg var mindst vild med. Hun er også hovedgrunden til at jeg ikke var vild med starten. Hun voksede en smule hos mig, men jeg kom desværre aldrig til at elske hende. Det meste af tiden irriterede hun mig. Varnar og Elias er nok mine favoritter ud over Anne. Og Monster! Hvor jeg dog elsker Monster. Fantastisk karakter. Jeg synes generelt at bogen har et fantastisk persongalleri. Der er så mange forskellige typer personer, som alle er ret realistiske på den ene eller anden måde. De har alle fejl og mangler, men jeg kunne lide dem alligevel.\nSelve handlingen var fantastisk. I starten skete der ikke så meget, men der kom virkelig fart på senere hen. Jeg er virkelig imponeret over Malene Sølvsten, specielt når man tænker på at dette er hendes debutroman! Sikke en roman! Jeg glæder mig helt usigeligt meget til at næste bind kommer. Specielt med den slutning den havde. Jeg sad hele tiden og gættede på hvem morderen er. Og jeg gættede aldrig rigtigt. Det var super fedt. Hvis du endnu ikke har læst den, så kan jeg varmt anbefale at gøre det snart. Du vil ikke fortryde.\ncategories: 5 stars, Books, Review\nKategorier Select Category Books (831) Bogblogger Træf (9) Bogforum (16) Bookhaul (93) Bookshelf Tour (12) Fantasy Festival (3) Finished Series (12) Forfatterspot (4) Interview (5) Maps (7) Read-A-Thon (20) Review (450) 1 star (4) 2 stars (30) 3 stars (56) 4 stars (105) 5 stars (129) DNF (1) Signed Book (8) Tag (2) Top 5 (11) Top Ten Tuesday (1) Wish List (32) Wrap-up (9) Challenge (11) DBBA (1) Food (6) Gæsteblogger (2) Giveaway (42) Life (163) Life of a Blogger (3) Music (15) Uni (11) Movies & Shows (51) Online (18) Opsummering (9) Photography (10) Print to screen (17) Sponsored / Product review (109) Travel (49) Ireland (48)\nArchives Select Month February 2018 (3) January 2018 (4) December 2017 (8) November 2017 (17) October 2017 (13) September 2017 (18) August 2017 (11) July 2017 (9) June 2017 (8) May 2017 (7) April 2017 (11) March 2017 (9) February 2017 (5) January 2017 (6) December 2016 (17) November 2016 (11) October 2016 (13) September 2016 (8) August 2016 (12) July 2016 (5) June 2016 (6) May 2016 (10) April 2016 (15) March 2016 (10) February 2016 (14) January 2016 (11) December 2015 (13) November 2015 (13) October 2015 (8) September 2015 (11) August 2015 (20) July 2015 (24) June 2015 (23) May 2015 (21) April 2015 (21) March 2015 (24) February 2015 (14) January 2015 (19) December 2014 (17) November 2014 (9) October 2014 (24) September 2014 (19) August 2014 (18) July 2014 (15) June 2014 (22) May 2014 (18) April 2014 (26) March 2014 (23) February 2014 (18) January 2014 (17) December 2013 (19) November 2013 (22) October 2013 (25) September 2013 (19) August 2013 (17) July 2013 (25) June 2013 (21) May 2013 (27) April 2013 (26) March 2013 (22) February 2013 (25) January 2013 (27) December 2012 (27) November 2012 (24) October 2012 (29) September 2012 (26) August 2012 (20) July 2012 (20) June 2012 (36) May 2012 (11) April 2012 (20) March 2012 (25) February 2012 (13) January 2012 (17) December 2011 (32)


Hvis vinden vender....: Det kan man kalde grimme æggebærger....\nAllerede fredag igen, hold op ugen er fløjet af sted! Ikke at der er sket noget specielt, dagene er bare gået. Måske er det fordi vi tæller ned til påskeferien. Vi skal over til nana (farmor) og papa (farfar) i England som vi plejer. Seje onkels kærste er allerede i gang med at planlægge den store påskeægsjagt. Sidste år vandt papa og mindstemanden!\nNu vi er ved æggesnakken så synes jeg da lige, at I skal se mine æggebærger. Min veninde kom til brunch i dag og vi skulle da ha' et blødkogt æg. De her er de eneste æggebærger jeg har.\nJa, der må gerne grines! De virker til det de skal så det gik jo men kønne er de ikke!\nHvordan ser dine æggebærger ud?\nLabels: England, Familie, Påske, Æg


Infinity Hearts Symaskine Cover Lyserød med Print 43x20x33cm med PrisGaranti - kr. 179.00\nHjem / Syning / Sytilbehør / Tilbehør til symaskiner / Tasker til Symaskiner / Infinity Hearts Symaskine Cover Lyserød med Print 43x20x33cm\nVarenummer (SKU): 5713410022337 Kategorier: Syning, Sytilbehør, Tasker til Symaskiner, Tilbehør til symaskiner Tag: Infinity Hearts\nSymaskine covers er en nem måde at beskytte din symaskine mod støv og skrammer, når du ikke har apparatet i brug. Ønsker du dog et cover, der er smart og har et sødt design, så er dette herlige symaskine cover fra Infinity Hearts lige noget for dig.\nUdo … læs mere her\nInfinity Hearts Symaskine Cover Lyserød med Print 43x20x33cm beskrivelse:\nLæs mere om Infinity Hearts Symaskine Cover Lyserød med Print 43x20x33cm her.\nInfinity Hearts Symaskine Cover Lyserød med Print 43x20x33cm – Garn og strik er blevet moderne\nDet er ikke nyt, men flere og flere er, vendt tilbage til den gode gamle strikning- og du får dig en overraskelse, hvis du tror, det er den ældre generation, som før i tiden var dem, som strikkede og hæklede på livet løs. Man ser lige så mange unge i dag der har taget strikning og hækling til sig, som deres bedstemødre gjorde. Rito.dk er garant for de rigtige ting, du skal bruge til at strikke og hækle. Det er let at beslutte sig for at købe garn, når man får, prisgaranti og et helt års returret, så der er vist ikke nogen grund til ikke at bestille Infinity Hearts Symaskine Cover Lyserød med Print 43x20x33cm.\nInfinity Hearts Symaskine Cover Lyserød med Print 43x20x33cm med prisgaranti\nInfinity Hearts Symaskine Cover Lyserød med Print 43x20x33cm kan man finde her i shoppen blandt alle varerne i den eftertragtede varegruppe Syning > Sytilbehør > Tilbehør til symaskiner > Tasker til Symaskiner. Du får oven i købet hele 365 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af Infinity Hearts Symaskine Cover Lyserød med Print 43x20x33cm. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin Infinity Hearts Symaskine Cover Lyserød med Print 43x20x33cm online hos webshoppen Rito.dk, der har alle de efterspurgte varer i deres sortiment. Vi har håndplukket varerne og blandt dem finder mange det de leder efter, og der kan klikkes køb på Infinity Hearts Symaskine Cover Lyserød med Print 43x20x33cm. Når du handler online er varerne billigere- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nInfinity Hearts Symaskine Cover Lyserød med Print 43x20x33cm med 365 dages returret\nHusk at når du køber varer i webshops, får du andre fordele, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Produkter der handles i en dansk shop, skal have 14 dages returret. efter du har foretaget dit køb på nettet, der er endda shops, der vælger at give mere og det kommer dig tilgode som forbruger. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og det at sammenlligne priser bliver en leg, i den store skov af webshops, der er derude. Din sammenligning kan du rent faktisk lave i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og få den løsning, der passer bedst for dig. Glem alt om at stå i kø, hvor ekspedienten lige skal ringe til en anden for at høre, hvorfor prisen ikke går ind til det rigtige. Når handlen foregår online så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø – man vælger altid den langsomste.\n30 reviews for Infinity Hearts Symaskine Cover Lyserød med Print 43x20x33cm\nVær den første til at anmelde “Infinity Hearts Symaskine Cover Lyserød med Print 43x20x33cm” Annuller svar


De holder lyset tændt på gader og stræder\nTre to-mands-hold i hver sin lift bil sørger at tjekke og vedligeholde 42.000 lampehoveder i Aalborg\nDer er lys for enden af masten. Det er Thorleif Hasselgrens fortjeneste. I hvert fald delvis. Sammen med makker Lars Dahlsgaard sørger han for, at 42.000 lampehoveder rundt om på gader, stræder, gyder og stier i og omkring Aalborg gør det, de skal: Lyser.\nThorleif Hasselgren er elektriker, Lars Dahlsgaard er chauffør. Sammen med deres Mercedes kassevogn med en Versalift VDT-170-F udgør de et af tre hold hos det kommunale selskab AK Belysning, der aldrig bliver færdige med deres arbejdsopgaver. Hver gang, de skifter en defekt pære et sted, udånder en pære et andet sted i det geografisk store område, der udgør Aalborg Kommune.\n”Mellem en og to procent af lamperne vil altid være ude. Altså ikke fungere. Vi har altid 4-500 lamper, som vi skubber foran os. Det kan vi ikke ændre på, selv om det går i den rigtige retning. Omkring 14.000 af de 42.000 lamper er med LED-pærer, som typisk holder i omkring ti år. En almindelig pære holder kun i fire år, så vi skifter løbende ud til LED”, fortæller Morten Møller.\nFotoceller og astro-ure\nHan er ingeniør og manden, der i bedste forstand har fingeren på kontakten til den aalborgensiske belysning. Med sig i AK Belysning, hvor AK dækker over Aalborg Kommune, har han syv elektrikere, tre chauffører, en overmontør, en elinstallatør og en bogholder til at holde styr på alle tallene. Dem er der mange af, når man beskæftiger sig med oplysningsarbejde.\n”Vi tager os af belysningen på 1.011.910 meter veje. Sådan rundt regnet 1012 kilometer. Der går cirka 40 meter kabel pr. mast, og hele anlægget har 33 kilometer gummikabel. Vi styrer belysningen via 524 el-tavler med fotoceller og astro-ure, som holder øje med solens op- og nedgang”, forklarer Morten Møller.\nAalborg Kommune valgte at holde belysningen på egne hænder, da kommunen i 2011 ellers afhændede sin elforsyning til Himmerlands Elforsyning. Vejbelysningen blev strukturmæssigt puttet ind under Trafik & Veje, og det mener Morten Møller giver god mening.\n”Det er rart, at kommunen har sin egen belysningsafdeling, og vi er rigtigt placeret under Trafik og Veje under By- og Landskabsforvaltningen. Det hele handler ikke kun om at skifte defekte pærer ud med nye. Blandt andet rådgiver vi stadsarkitekten og hans folk om belysning. Designerne sørger for, at kommunen får det rigtige lys rundt om på vejene. Men det er jo os hos AK Belysning, der efterfølgende skal drifte det”, forklarer Morten Møller.\nDerfor hænder det også, at han og hans kolleger hos AK Belysning finder mere praktiske alternativer til lamper, som designerne ellers har fundet fancy.\nNår makkerparret Thorleif Hasselgren og Lars Dahlsgaard og deres to kollega-mandskaber kører rundt for at skabe nyt liv i mastetoppene, foretager de ofte serieskift, hvor alle pærer i et område skiftes ud. Uanset om der er lys eller ej. Det betyder, at AK Belysning kan være sikker på at få skiftet alle gamle pærer til nye i løbet af fire år. Altså den levetid, som almindelige pærer typisk har.\nNår Thorbjørn Hasselgren stiger til vejr i Versaliften, bliver det ofte til en hel lampeudskiftning.\n”Lamperne er i dag så billige, at man ikke reparer, men simpelthen skifter til en ny lampe. De gamle sender vi retur til producenten i Østen, som så ser på muligheden for at reparere og renovere og måske bruge de gamle lamper andre steder. Vore folk står ikke længere ude på gader og veje og reparerer lamper, som de gjorde i gamle dage”, siger Morten Møller.\nDe tre lifte, som AK Belysning råder over til de tre mandskabshold, er alle danske Versalifte, som firmaet Time Danmark i Farsø har leveret. Lysfolkene i Aalborg har to mindre lifte på 11 og 15 meter, foruden den store og nyeste Versalift VDT-170-F på 17 meter.\n”Det fungerer perfekt med de bilmonterede lifte, som giver folkene mulighed for at komme hurtigt rundt og op. Elektrikeren kan i princippet blive i kurven hele dagen, uden at skulle ind og ud. Der er både 220 Volt el og trykluft i mandskabskurvene, som dermed er praktiske arbejdspladser, som løftes op i den rigtige arbejdshøjde”, siger Morten Møller.\n”Vores 17 meter Versalift er en hybrid, som både kan køre på el og på brændstof via hydraulikpumpen. Vi kører hovedsagelig på el, så liften er lydløs, og vi også kan arbejde i bymidten i morgentimerne, uden at forstyrre fru Jensens morgensøvn. Der er strøm nok til, at vi kan arbejde på el en hel arbejdsdag, og det er naturligvis positivt også både for brændstofbudgettet og miljøet”, siger chauffør Lars Dahlsgaard.\nFra mast til mast\n”Liftene er lavet på en måde, så de helt lovmæssigt kan køre et serieskift og simpelthen køre fra mast til mast med elektrikeren i kurven. Det sparer både elektrikeren for meget besvær og samtidig også masser af tid”, fortæller ingeniør Morten Møller.\nVersaliftene er konstrueret til at sikre minimal vindpåvirkning i kurven. De bilmonterede lifte i den såkaldte HD Range-serie sigter netop mod energiforsyninger og installatører.\nUdviklingen tegner en antydning af, at lys-folkene i Aalborg måske går lysere tider i møde med færre udskiftninger af udbrændte el-pærer.\n”Det går helt klart mod LED. Eller måske mod noget helt andet. Det kan muligvis være gade- og vejbelysning via fibre. Hvis der kan udvikles tilfredsstillende løsninger, vil vi kunne få lyskilden ned til jorden i lys-skabe rundt omkring og ikke længere skulle op til mastetoppene. Der forskes i fiberbelysning på Aalborg Universitet, så måske kommer fremtidens lys-løsning fra Aalborg”, funderer Morten Møller.\nThorleif Hasselgren er på plads i kurven og klar til at stige op mod mastetoppene, mens hans faste makker, Lars Dahlsgaard, bliver på jorden.\nDer er 42.000 lamper, der skal tilses og serviceres løbende i Aalborg Kommune.\nThorleif Hasselgren har kurven i Versaliften som fast arbejdsplads. Den har alle nødvendige faciliteter – blandt andet også 220 Volt el og trykluft.\nVersalift VDT-170-F kan sende Thorleif Hasselgren 17 meter op til tjek af de aalborgensiske lamper. Der er tilmed tale om en hybrid-lift, som både kan køre på el-drift og hydraulisk med hjælp fra bilens dieselmotor.\nChauffør Lars Dahlsgaard (til venstre) og ingeniør Morten Møller får en snak, mens der arbejdes i Versaliften på Mercedes-kassevognen.\nIngeniør Morten Møller hjemme i gården ved AK Belysning ved en af de tre bilmonterede Versalifte. Her er det 15 meter liften VT-150-FZ, som er monteret på en lastbil, som tillige har Time Smartbox til alt nødvendigt grej og udstyr.


Store besparelser på indkøb i Skanderborg\nNyhedsmagasinet Danske Kommuner nr. 30 / 2010\ntekst Hanne Hyldborg\nSkanderborg Kommune skal spare 100 millioner kroner næste år. Beregninger viser, at en dansk gennemsnitskommune kan spare tæt ved 60 millioner kroner alene ved at optimere styringen af indkøbsbudgetterne. Skanderborg Kommune har allerede indfriet en del af dette besparelsespotentiale, og kommunen går nu efter at komme fuldt i mål med en ny indkøbsløsning som det centrale navigationsværktøj.\nIndkøbsløsningen giver et hidtil ukendt indblik i de kommunale indkøb og har afdækket en lang række uhensigtsmæssigheder, som har kostet kommunen dyrt i form af for høje priser. Helt aktuelt har den desuden givet et kvalificeret indblik i de kommunale udbudsområder, hvilket er meget vigtigt i forhold til at kunne overholde det nye kontroldirektiv.\n– Vi har et indkøbsbudget på 1,1 milliarder kroner og køber ind fra private leverandører for 800 millioner kroner. Tidligere vidste vi groft sagt ikke, hvad vi købte ind relateret til varegrupper. I forhold til udbudsstyring og optimering af indkøb er det et betydeligt problem, siger indkøbschef Søren Hvilsted fra Skanderborg Kommune.\nIndkøbsløsningen, som er udviklet af SAS Institute med Skanderborg og Viborg Kommuner som partnere, analyserer kommunens fakturaer ned på varelinjeniveau og kategoriserer indkøbene i forhold til varegrupper og tjenesteydelser ved hjælp af UNSPSC-koder. Støder løsningen eksempelvis på varelinjeteksten Grøn Dry Wipe Marker, ved den, at det er en whiteboard pen, der skal placeres i varegruppen for kontorartikler.\n– Det er denne opsamling, systematisering og matchning af data, der er nøglen til bedre udbudsstyring, forklarer Søren Hvilsted.\nUdbud baseret på fakta\n– Det nye kontroldirektiv udfordrer hele den kommunale indkøbsstruktur og rammer to ømme punkter: Overblik og stordriftsfordele. Den udbredte decentralisering af de kommunale indkøb gør, at de kommunale indkøbere mangler de fakta, der er påkrævet for at leve op til direktivet.\nDet er et klart problem, og det er ikke enestående for Skanderborg Kommune. Alene i vores kommune har vi 100 institutioner. Vi vidste ikke, hvor mange ansatte der købte ind, hvad de købte ind, og hvor meget de købte ind for. Den viden har vi i dag, siger Søren Hvilsted.\nIndkøbsløsningen har kastet lys over en lang række områder i det kommunale indkøbslandskab, som tidligere henlå i mørke i Skanderborg. Det har således vist sig, at kommunen har 123 EU-udbudsområder, som skal konkurrenceudsættes, hvis man skal undgå bøder og ophævelse af aftaler. Med tre udbudskonsulenter i indkøbsafdelingen er der brug for en skarp prioritering af opgaven, og derfor skal fokus drejes ind på de lavest hængende frugter.\n– Vi kan maksimalt selv håndtere 60 udbud i en fireårig cyklus, så vi skal væk fra at konkurrenceudsætte små vareområder og koncentrere os om store områder, hvor kompleksiteten i forhold til udbudsprocessen og implementeringen skaber størst mulig nytteværdi. Tidligere skete udvælgelsen ad hoc og på et spinkelt beslutningsgrundlag. Når vi skulle værdisætte en varegruppe, henvendte vi os til de leverandører, vi regnede med, vi brugte, og bad dem levere statistik over vores indkøb. Det var et kæmpe arbejde funderet på et gæt. Vi var helt afhængige af leverandørernes tal.\n– Vi er blevet markant skarpere på det felt. Hvis vi vil vide, om et område skal i udbud, kan vi trække en rapport over omsætningen inden for varegruppen brudt ned på produkter, enheder, priser og leverandører, forklarer Søren Hvilsted.\nSkanderborg har foreløbig fået følgeskab af over 20 kommuner, som også er tilsluttet indkøbsløsningen. Kommunerne er koblet op til en central database, som indeholder alle fakturaer, varegrupper og leverandøroplysninger. Databasen er udstyret med en analytisk motor, som foretager kategoriseringen af indkøbene.\nNår systemet opdateres med nye oplysninger, oprettes der nye regler, som slår igennem for alle de kommuner, der er koblet til systemet. Reglerne genberegnes hver nat, så indkøbskategoriseringen altid sker på baggrund af de nyeste regler.\n– Der er omkring 22.000 UNSPSC-koder, og det ville være menneskeligt umuligt at analysere alle data manuelt. Indkøbsløsningen er intelligent og bliver klogere, hver gang vi eller en anden kommune fodrer den med oplysninger. På den måde bliver det aldrig et statisk bogholderisystem, men et styringsværktøj til at få indsigt i, hvor vores forbrug ligger, og hvem vi handler med, påpeger Søren Hvilsted.\nDen nyerhvervede indsigt har resulteret i adskillige aha-oplevelser i Skanderborg. Det viste sig for eksempel, at kommunen årligt købte måtter ind for 544.000 kroner fra en bred vifte af leverandører. Opdagelsen førte til, at området blev sendt i udbud, og i dag er udgiften røget ned på 220.000 kroner svarende til en årlig besparelse på 60 procent.\n– En kortlægning af vores udgifter til blækpatroner og tonere afslørede, at der var 25 forskellige leverandører i spil, selv om vi havde en indkøbsaftale med én udvalgt leverandør. Det viste sig også, at en enkelt institution betalte for kontorartikler, som var gratis hos aftaleleverandøren. Institutionen købte desuden alle sine hygiejneartikler hos kontorartikelleverandøren og betalte en merpris på 30 procent i forhold til tilbuddet fra den aftaleleverandør, vi har på hygiejneområdet, siger Søren Hvilsted og tilføjer:\n– Tal som disse er en øjenåbner både for os i indkøbsfunktionen og ude i institutionerne.\nCompliance i nyt lys\nIfølge Søren Hvilsted har kommunen også taget et tigerspring inden for compliance – det vil sige overholdelse af lovgivning og regler – og aftaleopfyldelse. Det er et område, hvor kommunerne traditionelt står svagt og er afhængige af leverandørernes input.\n– De fleste steder kontrollerer man aftaleoverholdelsen sammen med leverandørerne. Er der nogenlunde overensstemmelse mellem det beløb, der er konkurrenceudsat, og omsætningen på varegruppen, giver man hånd på det. Men der bliver solgt masser af produkter uden for tilbudslisterne, for her er leverandørens dækningsbidrag typisk væsentligt højere, og derfor sidder man ofte tilbage med et misvisende billede.\nIndkøbsløsningen opsamler data om samtlige produkter indkøbt i en varegruppe fra en leverandør og parrer dem med tilbudslisterne. Er der købt en type toiletpapir, som ikke er omfattet af indkøbsaftalen, ser vi det med det samme og kan agere. Det er et meget stærkt værktøj til afdækning af det skred, der typisk sker på aftalerne.\nFuldtidsmedarbejder i Netto\nUd over den rå indkøbsstyring har indkøbsløsningen afsløret eksempler på uhensigtsmæssige arbejdsgange. Ved en gennemgang af uspecificerede fakturaer viste det sig for eksempel, at der sidste år blev handlet 2.700 gange i Netto, og at Skanderborg Kommune således i princippet havde en fuldtidsmedarbejder gående i et supermarked året rundt.\n– Det giver naturligvis ingen mening i økonomisk henseende, men vi må også spørge os selv, om vi ikke kan få bedre nytte af vores personaleressourcer ved at stoppe de daglige besøg i supermarkederne.\n– I en tid hvor alle kommuner skal spare, kan man vælge at skære ind til benet eller investere i procesoptimering. Der er store potentielle besparelser at hente på indkøbsområdet, hvis man kan dokumentere, hvordan budgetterne bliver brugt. Det er vores erfaring, siger Søren Hvilsted. <