Dengang » For mere end 100 år siden på Nørrebro\nDet store slag på Nørrefælled\nForedrag i anledning af 100 året for Udbygård. Lørdag den 24. august 2019. Et skønt publikum og hyggelig stemning uden for i gården. Vi holder os måske ikke helt inden for dette tidsskema. Vi starter med at kigge på Serridslev. På Blågården kunne ingen styre Støvlet Cathrine. Her havde Prins Carl 47 til at opvarte sig. Heegaard måtte opgive sin tarmfabrik. Det lugtede. Og et lig åbnede for nonnen. Da gravrøvere ville røve Gertruds øreringe rejste hun sig fra kisten. Kongen var glad for at der var lokummer til alle. Og så har der altid været banditter på Nørrebro. Ude på Station Lersø havde stationsforvalteren gratis gødning- På Lygten Kro snød de med øllet. Og Lersø-bøllerne havde gratis husly. Maja trak kjolen op for 5 øre. Det betalte rødmende karle. Og Zar Peter var der ingen der ville give husly til.\nTillykke med jubilæet. Jeg er kommet her for at sætte jer tilbage i historien. Vi vil i hovedsagen koncentrerer os om, hvad der skete for ca. 100 år siden. Men nu holder vi os ikke helt til dette.\nNoget af det første man hører om Nørrebro er navnet Serridslev. Det var en landsby med 18 gårde (1370) Men det specielle var det kæmpe område, det dækkede det meste af Nørrebro og Østerbro. Vi hører første gang om stedet i 1186.\nVi ved, at her stod en masse soldater og belejrede København.\nMange af de store marker rundt om blev givet som en slags aflønning. Vi kender Borgmestervangen, Rådmandsvangen osv.\nEndte i grøfter i 1720\nAllerede tidlig var Nørrebro kendt for at klare sig selv. Således foregik der dueller med kårde ved fuglestangen ved Tagens Hus. Men også på Indre Nørrebro klarede man lige tvistigheder på denne måde. Politimester Ernst udsendte i 1720 en forordning, hvori han havdede, at der ved Gamle Ravnsborg lå folk i en lergrøft efter at have ordnet tvistigheder med dueller.\n47 mand til at opvarte sig\nI 1616 – 17 blev Stadens Teglgård opført på Nørrebro. Og så byggede Christopher Gabel en lystgård med en mægtig havde omkring. Da tagstenene var blå kaldte københavnerne det for Blågården. Man spekulerede på, hvordan denne Gabel havde fået penge til dette. I 1704 købte Frederik den Tredjes bror Prins Carl stedet. Ja egentlig hed stedet Prins Carls Hauge. En ny hovedbygning blev opført og haven blev nærmest en park.\nPrinsen havde 47 mennesker til at opvarte sig. Og prinsessen, prinsens søster havde 23 mennesker til at opvarte sig.\nStøvlet – Kathrine\nI mellemtiden havde Knud Jacobsen Lyhne overtaget Blågården. Han fik et godt tilbud af Grev Holck. Men denne var stråmand for Christian den Syvende. Kongen var sammen med Støvlet-Cathrine. Og de lavede ballade inde i København. De skulle lidt af vejen. Den gamle prinsegård ved Peblingesøen var det ideelle sted.\nMen ak. Støvlet – Cathrine og hendes vilde horde ramponerede alt, hvad de kunne komme i nærheden af. Malerier, lofter, møbler og vægge blev ødelagt. Den fordrukne skare med kongen i spidsen fulgte hendes parole. Og de lystrede kun alt for velvilligt. Bare kongen betalte og morede sig.\nDa Struensee kom til blev Støvlet-Kathrine eskorteret til Hamborg i januar 1768. Ja og da Blågården blev afhændet til Lyhne var den engang så prægtige Blågård forvandlet til et ramponeret slot. Til kongen blev der bygget en jagthytte ude i Utterslev, hvor han fortsat kunne fornøje sig.\nDisciplene sang falsk under indvielsen\nHer på Blågården blev der indrettet det kongelige ”Skolelærerseminarium”. Biskop Balle mente nu nok, at disciplene havde sunget falsk under indvielsen.\nJa det hedder sig, at det var englændernes ødelæggelse af Blågården var skyld i, at seminariet flyttede til Jonstrup, men præsterne mente nu, at det var den dårlige vandel. Den dårlige tone blandt seminaristerne skyldtes hovedstadens umiddelbare nærhed, mente de vise mænd.\nMan talte også om at der skulle anlægges en afdeling af Skt. Hans Hospital på Blågården. Men uha uha. Man kunne da ikkehave folk med veneriske sygdomme boende her.\nSkal de veneriske Syge galdne Folk, de med Spedalskhed og andre farlige sygdomme belemre Mennesker bo saa nær Landevejen og maaske to sig i Peblingesøen, hvoraf vi daglig drikker.\nDa Zar Peter kom\nOg når vi nu er ved Fællederne, så havde vi jo Nørre Fælled. Her skete i den grad ting og sager. Ikke nok med at kvæg og heste gik herude. Nej i tidens løb gæstede Zar Peter’ s russiske tropper også stedet. Han havde en aftale med kongen om, at de sammen skulle angribe Skåne. Men kongen var efterhånden bange for, at zaren ville angribe København.\nOg zaren skulle i hvert fald ikke bo hos kongens bror på Blågården. Det var komplet udelukket. Sådan et uciviliseret mennesker kunne man ikke have boende der. Vi vender tilbage til Blågården for der kom i den grad uciviliserede mennesker til at bo der. Zaren måtte tage til takke med at bo inde i Købmand Wilhelm Ednigers Gård i København.\nHan red med sin russiske hest op på toppen af Rundetårn og beså solpletter i et astronomisk instrument. Han deltog i jagter og ”karruseller” og andre hoffester”\nBorgervæbningen på Fælleden\nPå Fælleden holdt Borgervæbningen også sine øvelser. Og det foregik ikke altid i ædruelige tilstand. Familien mødte op med madpakke og brændevin. Det var ikke unormalt, at se en soldat skubbe en barnevogn og sønnike bære geværet. Men rygterne siger, at så mangen ikke ædruelig soldat er faldet i den store grav langs Blegdamsvej.\nDa Struensee blev henrettet\nHer på Fælleden blev Struensee også henrettet på den mest bestialske måde. Man sagde om bødelen, at han altid var fuld, når han skulle svinge sværdet. Og det var ikke unormalt at han ramte ved siden af. Men der var sort af københavnere, der skulle se dette skuespil. Og soldater var udkommanderet for at styre menneskemængden.\nDenne Struensee oprettede en koppevaccinations-institution på Nørrebro. Og måske var det landets første privathospital. For 15 af pladserne var beregnet til de rige, og de skulle betale for det.\nJo her på Fælleden var skam også væddeløbsbane, og kongen plejede at kigge forbi. Og så skal vi da også lige senere besøge Fælledbisserne med Fælleddronningen i spidsen.\nDa arbejderne holdt møde\nBrix, Pio og Gjerleff skal vi ikke glemme. Fra Ryesgade udgav Pio bladet Socialisten. Men det brød politimester Crone sig sandelig ikke om. Grundloven gjaldt ikke for Socialister. De skulle knækkes. Det lykkedes da også med virksomheder som sponsorer, at få dem ekspederet ud af landet. Men inden da skulle de igennem så meget.\nDet var i 1874 ude på Fælleden. Arbejderne måtte ikke forsamle sig. 74 husarer og 23 betjente var kommet til skade. Dette bekymrede man sig meget om. Men ikke om, hvor mange arbejdere, der var kommet til skade.\nJustitsminister Krieger havde beordret militær til at være beredt på Karstellet med skarpladte våben.\nDer var hvis ikke en kirkegård\nNu skal man ikke tro alt hvad der står på skrift. For man siger, at der på Fælledvej engang har ligget en begravelsesplads for svenske soldater. Her skulle ligge 3.000 svenskere, der omkom, da de den 11. februar 1659 stormede København.\nOg på et skilt på Fælledvej 4 står der anført:\nUnder denne ejendom hviler resterne af svenske soldater, der blev dræbt under stormen på Nørre Vold den 11. februar 1659.\nLyn Mildé var datidens Simon Spies. Han skulle have lidt opmærksomhed til sin 60 års fødselsdag og reklame for sit madras-firma.\nFra den tidligere ejer af ejendommen, skriftsstøber Harry Løhr havde han hørt, at der var fundet et par skeletter, da han skulle grave ud til en udvidelse. Først troede man, at det var et uopklaret mord. Men så fandt man på historien om svenskerne.\nOg medierne og historikerne slugte historien råt. Den svenske ambassadør dukkede. Men uheldigvis så spillede musikerne den forkerte nationalmelodi. De havde valgt den norske i stedet for den svenske.\nEn adelsmand startede det hele\nEn ting vi ikke må glemme er Assistens Kirkegård. Tænk hvor mange intelligente folk, der ligger der. Og det var først da en adelsmand fra Sønderjylland lod sig begrave her, at det blev et tilløbsstykke. Nu skulle alle de rige sandelig begraves her på kirkegården.\nPludselig var der op til 100 kareter med sådan et følge. Man talte om at indrette mobile tribuner og forlange entre. Filosoffen og lægen Tode mente ikke, at rødhårde skulle have adgang på kirkegården.\nNu var det sådan dengang, at samfundet var inddelt i ni forskellige kategorier med hensyn til hvilken begravelse man kunne tilkomme. Ja og så kunne man jo også betale sig til meget.\nMen efterhånden virkede alt planløst og der var stavefejl på gravstenene, skrev datidens blade. H.C. Andersen skrev om madpakkesjov på kirkegården. Her mødtes de hjemløse om natten og holdt store fester.\n”Jeg er kun skindød”\nOg når vi nu taler om H.C. Andersen, så var han bange for at dø som skindød. Han havde altid en seddel med når han var ude at rejse. På den stod ”Jeg er kun Skindød”. Og på kirkegården havde man etableret et system med en snor til storetåen og en klokke, hvis såfremt i fald.\nNogle gange havde man så travlt med begravelserne, at man sjuskede og ikke dækkede godt nok til. Det opdagede Nørrebros hunde.\nEngang stod kisterne under vand. Og vandet løb ned i Ladegårdsåen. Man sagde dengang, at beboere i et helt hus var døde af at drikke af vandet.\nDer var også masser af gravrøvere på kirkegården. Sådan to var også i gang en mørk nat, da de kom forbi Gertrud Bodenhofs grav. Da de forsøgte at hive øreringene af Gertruds øre rejste hun sig op i et sæt. Hun udbrød: ”Så befri mig dog fra dette mørke sted”. Hun lovede dem guld og grønne skove og en tur til Amerika.\nDe tog en spade og dræbte hende rigtig. Det er ganske vist, for den ene af røverne betroede sig til den senere biskop Mønster, da han lå for døden på Frederiks Hospital.\nOg Gertud s bror havde givet udtryk for, at hun havde røde kinder, da hun lå i kisten. Sagen blev faktisk undersøgt i begyndelsen af 1950erne. Man kan hverken bevise eller afvise påstanden. Jo der kom også en bog ud af undersøgelserne.\nIngen flag med i kirken\nNu var det sådan at arbejderne ikke måtte få deres røde flag med inde i kirken i begyndelsen. Det kunne præsterne ikke tolerere. Det fik typograferne i Helsingør til at trykke følgende på deres røde flag, der blev sort:\nKnæk Sablen, bryd Kronen, Styrt Kirken\nFolk besvimede i kirken\nPastor Frimodt i Skt. Johannes Kirken kunne ikke lide Socialister. Og arbejderne på Nørrebro mente at præsterne var borgerskabets forlængede arm. Hver søndag, når Frimodt han prædikede var der et gendarmkorps parat. For folk besvimede hele tiden, når Frimodt talte i tungemål.\nDe havde travlt i Stefanskirken\nHan var med til at etablere Skt. Stefans Kirken. Her lå forinden et værtshus. Men se dengang var det sådan, at arbejderne om søndagen kunne få kirkehandlinger udført gratis ellers skulle de betale for det. Det bevirkede, at i Stefans Kirken udførte man en enkelt søndag:\n40 dåb, 7 vielser, 16 begravelser og 2 almindelige gudstjenester.\nAngelika, der er født på Nørrebro i 1893 skriver i sine erindringer:\nI Guder, hvor er vi fattige. Vi havde intet spiseligt, så mor gik ind i Stefans Kirken, og spurgte pastor Dahl, om han dog ikke kunne hjælpe dem. Men denne Herrens tjener, satte alle ti fingre sammen og sagde mens han så op mod Jesus:\nDer har altid været banditter på Nørrebro. Men nu er folk, der kæmper for deres rettigheder jo ikke nødvendigvis banditter. Allerede omkring 1635 – 1640 var der ballade herude. Man talte om skøger, røvere og banditter.\nI 1722 bosatte ”Den Stærke mand” sig på Nørrebro. Men ak han optrådte i kirketiden. Og han optrådte i strid med andre forlystelser.\nHan kunne løfte en Kanon på 2.000 – 2.500 pd. Vægt med den ene Haand. Og drikke et Glas med den Anden.\nMen ak Magistraten lod politiet gribe ind\nFor meddelst det Forargerlige, syndige Levned, derved øverst og for den store Lejlighed det giver for Tjenestefolk og unge Mennesker til Liderlighed og Ulykkens Tildragelse.\nDen Stærke Mand var flygtet efterladende udbetalte veksler og andet gæld. Han havde knust så mangen et pigehjerte.\nMasser af lystigheder på Nørrebro\nJo der var skam tidlig lystigheder på Nørrebro. Kunstneren Jean Lustre fik tilladelse til at undervise borgerskabet i ridekunst og legemsøvelser. En anden kunstner Piere Magito afbrændte i 1804 kunstfyrværkeri i bydelen.\nMen en importeret slynggynge fra Rusland i 1820 opsat på Nørrebro vakte forargelse. Man kunne se kvindernes forbudte klæder. Så var det mere anstændigt med den Bestandige Borgerlige Forening, der rykkede ind på Store Ravnsborg Og mottoet:\nVed Samtale og passende Fornøjelse at sørge for mand og Borgere anstændig Moro efter Arbejde.\nPå Store Ravnsborg fik man også lov til at opføre dramatiske opførelser. Det blev starten til Nørrebros Teater.\nNede ved Ladegårdsåen opererede Cirkus Bech Olsen. Den tidligere mesterbryder kunne byde på lidt af hvert. Der var masser af druk under forestillingen. De fleste tilskuere kom fra Rabarberlandet.\nFem smukke piger sad og ventede\nPå hjørnet af Nørrebrogade og Fælledvej lå Grams Have. Det var en afdanket kaptajn, der havde oprettet en lystighed. Og hver eftermiddag sad fem af Nørrebros smukkeste kvinder og ventede på Ridderen af Nørrebro. Det blev så den 19 – årige Marie, datter af gartnerenke Hansen. Der løb med ham. Og ridderen var digteren Christian Winther.\nForedrag og ølsnyd\nFolkets Hus, Jagtvej 69 var dengang også et tilløbsstykke Her var juletræsballer, boksestævne, lørdagsbal og meget mere. Nørrebro Handelsforening, der havde aktier i foretagenet arrangerede et foredrag om de Dansk vestindiske øer.\nPå Fælledvej lå Bolero i folkemunde Bol i ro. Og så var det Danas Have, som også blev kaldt Dødens Pølse. Den eksisterede helt til 1983.\nUde ved Lygten lå Lygten kro i mange år. Man sagde, at man snød med øllet herude. Der var gammel øl i Kælderstuen ud mod landet. Ind til byen var det bayersk øl i Gæstestuen. Der var stor forskel på lokaliteterne men ikke på øllen, men det var det på priserne.\nPå Det Grønne hjørne ved Jægersborggade/Stefansgade byttede klunserne koner. Ja man sloges også om dem. Det var også her at syngepigerne senere holdt deres indtog.\nEn ny udskænkningsvirksomhed startede i nærheden af kappelvej. Det var en tysk indvandrer ved navn Knoblauch, der startede. Her var både keglebane og gynge. Denne gynge ansporede dog igen til utugt. Når damerne svang sig i gyngen, svævede deres kjoler op under benet. Uha, det var farligt.\nHer underholdt en lille pige også. Hun dansede på keglebordet. Det var hendes far og mor, der havde stedet. Men hun var ikke hvem som helst. Det var den senere berømte Johanne Louise Heiberg.\nMan kunne også gå til dans et sted på Jødevejen som Møllegade hed dengang. Her lå et sted med det meget optimistiske navn ”Dødens Testamente”.\nMasser af liv på søen\nDer var også lystigheder på søerne. Man kunne tage med på en båd og blive bespist og underholdt af orkestre, Om aftenen var bådene illumineret. Ja her blev også tidligere dyrket sejlsport.\nDer var masser af liv på søen. Man havde også begrebet Syrebåde. Det kom af lugten. Men bådene blev brugt ligesom vi i dag har havnebusserne. Inden dengang ville en murer etablerer en bro og forlange broafgift. En snedker ville etablere færgedrift.\nHer havde vi Venskabsstien, Ægteskabsstien og langs Sortdamssøen, Skilsmissestien. Men man skulle i mange år leje en nøgle for at komme igennem alle porte. Ja så skulle man huske at have gummistøvler på dengang.\nAk ja, det var her Søren Kierkegaard gik hver dag i halvanden år fra Østerbro til Nørrebro for at få et glimt af sin elskede Regine, som på det tidspunkt var forlovet. Hun rejste desværre for Søren Kierkegaard til dansk Vestindien sammen med hendes forlovede.\nHer nede ved søen boede en skønhed. Man kaldte hende ”Pigen ved Søen”. Senere blev hun omdøbt til Donna Largo. På nørrebrosk blev det hurtigt til Donna D’ Ladegaard. Hun endte hvis nok også der.\nNørrebros Loch Ness uhyre\nI er vel godt klar over, at Sortedamssøen har sit eget Loch Ness uhyre? Således har flere set et tre meter langt slangeagtigt væsen i cirka lårtykkelse.\nEr det mon en mutant af de karper som Christian den Fjerde satte ud i den modsatte ende af Skt. Jørgens Sø?\nDet er ikke det eneste mystiske ved søen. På et bestemt sted er der observeret vand, der fosser op. Måske kommer det fra en underjordisk kilde. Måske er det uhyrets bolig – en underjordisk sø? Der er i hvert fald masser af foder lige uden for hoveddøren:\n150 knopsvaner, 5.000 gråænder, der overvintrer,\nDer er brasen, skaller, suder, aborrer, ål, karusser og en enkelt gedde.\nJa hvis uhyret også har smag for rustne cykler eller el-cykler, er det også muligheder for det.\nMan ville ikke ende på Ladegården\nTaler man om Nørrebros historie taler man også om Ladegården, selv om det egentlig ligger over på Frederiksberg. Historien om Ladegården er blevet interessant i forbindelse med frilæggelsen af Ladegårdsåen.\nEgentlig var den opført som ladegård til Københavns Slot. Og den første var enorm stor og moderne. Men en orkan ødelagde den. En ny blev etableret. Og gennem historien er denne blevet brugt til meget.\nArbejderne ville nødig ende her. For gjorde de det var de under Fattigvæsnet og umyndiggjort. Det var uværdigt. Og så skulle man spørge væsenet, om man måtte gifte sig og meget mere.\nKunne man ikke betale sin husleje, blev man smidt ud af lejligheden. Havde man ikke inden aften fundet et nyt logi blev man smidt på Ladegården.\nHer har været krigslazaret, afdeling af Skt. Hans, Arbejderanstalt, Produktionsvirksomheder og gæstgiverier. Her blev byens damer placeret. Og så mange et drama har udspillet sig her.\nEn gang om ugen var der udgang fra Ladegården. Så måtte hestevognen i gang med at indfange de sidste lemmer, når de sad og hang på Nørrebros værtshuse.\nJo her var også en præst, der mente, at alle dem, der havde fået afslag i at blive gift i de københavnske kirker kunne blive gift ude i kirken på Ladegården. Så kunne de altid give ham en afgift, så han kunne få sig en lille en. Denne præst endte med at blive indlagt derude. Ja inden han blev overbragt til Skt. Hans døde han også derude.\nDet var også herude fra, at Pjaltehæren hver morgen marcherede. Nu skulle byen gøres ren. Mange år senere ville Klaus Bondam genoplive denne hær.\nBadeliv i Ladegårdsåen\nDen første Ladegårdså var delvis gravet. Den fik forbindelse til Lygteåen, der var udgravet af Kong Hans. I mange år havde den stor betydning for Københavns drikkevand. Men omkring 1620 hørte man om, at heste- og kreaturlig forstoppede åløbet.\nÅen var tumleplads for byens unge. Der findes postkort med titlen ”Badeliv i Ladegårdsåen” men nu var Frederiksberg fjendeland for Rabarberne. Ja det hed drengene i kvarteret. De smed engang en betjent i Ladegårdsåen.\nDer er historier om unge piger, der druknede deres afkom i åen. De var kommet til storbyen og havde mødt en sød fyr, troede de. Men da de hørte, at Marie var gravid, ja så var de borte. Og lovgivningen var bestemt ikke til Maries fordel. På landsplan var antallet af børn født i dølgsmål på ca. 10 pct. dengang. Og disse unger blev hele deres liv kaldt Horeunger.\nDer findes mange vandrehistorier om åen og alle dem, der er druknet i åen. Ud for Åboulevarden 16 er anbragt en høj spids sten. Den var tidligere anbragt i åen. I folkemunde mener man, at den var anbragt til minde om et brudepar der i bælgmørke var væltet ud i åen. Et andet rygte gik på, at to letlevende havde siddet og vippet fra side til side så kareten var røget i åen.\nDen rigtige historie er at natten mellem den 26. og 27. november var en karet, der kom kørende fra Lystgården Rolighed væltet ned i Ladegårdsåen ikke langt fra Ladegårdsåen. Der var fem damer og en halvvoksen knægt i kareten. To af damerne druknede.\nSiden blev der plantet piletræer langs Ladegårdsåen.\nMasser af industri\nInden portene blev revet ned og den store menneskeskare overrumplede Nørrebro var der allerede masser af industri herude. Blegdammene var etableret. Der var en masse møller og småhåndværk.\nI 1838 blev Ludvigsen og Hermann grundlagt. I 1872 var det Københavns største maskinsnedkeri. Og for længst var Heegaard etableret på Blågårds Plads. Men han måtte kunne bygge barakagtige bygninger. For man skulle fra volden kunne se svenskerne hvis de kom.\nDet som ikke lykkedes for Heegaard var etablering af en tarmrester produktion til guitarstrenge. Stanken blev simpelthen uudholdelig. Datidens fødevarekontrol lukkede den del af fabrikken.\nDer blev bygget fuldstændig planløst\nDer blev i den grad bygget på Nørrebro. Mottoet var, at der skulle bygges så meget som muligt på så lidt plads som muligt. Og hvorfor skulle arbejderne have lys og plads. Det var der da ikke nogen, der sagde. Først efter at de første mange lejekaserner var bygget vedtog man byggevedtægter.\nMan tyvstartede med at bygge i 1847 med højhuse. Fuldstændig planløst. Mellem Blågårdsgade og Peblingesøen opstod de første arbejderkvarterer omkring Smedegade, Murergade og Tømrergade. Fire til seks etagers lejekasserne skød op som paddehatte. Høj bebyggelse og snævre baggårde.\nGamle Fru Jensen og latrintømmeren\nDe fleste lejligheder var på 30 – 35 m2 Her skulle 4-8 mennesker leve. Køkkenet blev brugt både som badeværelse og til at lave mad i. Toiletter og lokummer var i gården. Den ældste knægt blev udnævnt som latrintømmer. Han måtte om morgenen ned fra 6. sal og tømme en overfuld natpotte.\nGamle Fru Jensen oppe på 5. kunne ikke sådan gå ned til retiraderne. Så hun gjorde både det store og det små i køkkenet. Det var ikke særlig smart midt om sommeren. Hurtigt kunne beboerne både mærke og lugte, at nu havde Fru Jensen gjort det igen. Og der var mange Fru Jensener på Nørrebro.\nMan glemte kloakeringen\nJo de havde det nu meget let disse byggematadorer på Nørrebro. De indførte også det, der senere blev kaldt brobiss. Jo man skulle betale for at komme over de broer, som de byggede.\nMan kunne knap nok åbne vinduet, før man stødte mod den anden bygning. Der blev efterhånden bygget første, anden, tredje og fjerde baggård. I Blågårdskvarteret glemte man kloakering. Efter flere dages regnvejr så svømmede det hele. Og gadelys havde man heller ikke sørget for. Skulle man noget om aftenen var det en farefuld færd at komme hjem.\nLokummer til alle\nI 1857 havde Håndværkerforeningen foranstaltet et lotteri. For overskuddet indrettede man i 1862 et byggeri – Alderstrøst. Her kunne 7 enker og otte ærværdige ægtepar nyde tilværelsen. Ak ja. Det siges, at guldmed Ebbesen efter få dage døde af glæde. Da Frederik den Femte kort før sin død besøgte stedet udtrykte han:\nLøn udbetalt på værtshus\nDet var et rigtigt arbejderkvarter dengang. Mange virksomheder havde valgt at oprette egne værtshuse. Så blev lønnen udbetalt der. Så vidste virksomhederne, at de fik deres penge igen. Far drak så det meste af indtjeningen op. Ofte måtte konen indfinde sig på værtshusene for at få udbetalt lønnen.\nBørnene på Nørrebro måtte hjælpe til med indtjeningen. Så kom man ikke i skole. Nogle af dem blev mælkedrenge på Enigheden ude på Lygten. Ikke alle lærere havde forståelse for at drengene sad og sov i skolen.\nUtrolig mange stiftelsesejendomme blev op ført på Nørrebro. Det var foreninger, der købte dem. Deres medlemmer skulle have en god alderdom. Dengang var det med at blive gammel det samme som at blive fattig. Elmegade 6 er en ejendom som Ølhandlerforeningen opførte. Omkring Balders Plads findes en flot ejendom som Urtekræmmerforeningen opførte. Langt de fleste har solgte deres ejendomme.\nI Prinsesse Charlottesgade har Nørrebro Handelsforening stadig deres stiftelsesejendom.\nRespekt for panserbassen\nDengang havde man respekt for panserbasserne på Nørrebro. Man skulle være mellem 22 år og 40 år. Giftemål krævede tilladelse. Man havde dog fri medicin og ophold på sygehus. Var man ungkarl skulle man så vidt muligt bo på Station seks kaserne. Ja sådan hed stationen på Fælledvej.\nHer skulle betjentene stå i kø for at komme på retiraderne i gården. Politiassistent Rantzau havde fået lejlighed med eget toilet. Han var stor på mange områder. Han havde fået Ridderkorset for bl.a. at have banket arbejdere ude på Fælleden. Men ellers var han meget respekteret denne Rantzau. Ja Folk på Nørrebro troede, at Rantzausgade var opkaldt efter ham.\nNår en betjent ikke hilste på de kongelige, når de engang imellem forvildede sig til Nørrebro kunne man blive fyret,\nDa Louisegade fik navneforandring\nDer skete engang imellem nogle frygtelige forbrydelser på Nørrebro. Det gjorde det også da Louisegade fik navneforandring. Ja for egentlig var gaden opkaldt efter Anker Heegaards kone, Louise. Men den kom til at hedde Prins Jørgensgade.\nGrunden var det der skete den 2. marts 1867. Smedesvend Svend Rathje var kommet hjem fra et jernbaneværksted. Inde i soveværelset lå hans kone i en kæmpe blodpøl.\nMan fik hurtig fat i den mistænkte, Ole Jensen. Han skulle transporteres fra Helsingør til København. En makker skulle afløse fangevogteren. Fangevogteren gav dem penge til en flaske brændevin. Men makkeren dukkede ikke op. Så de tog flugten. Ole Jensen blev senere indfanget og sendt til Amerika.\nDagmar Overby havde myrdet mellem 15 og 25 børn. Men hun blev kun dømt for at have myrdet 8. De 2-3 stykker myrdede mens hun boede i Jægersborggade. Mindst en af dem smed hun ud i retiraderne på kirkegården.\nDa Nonnen mødte et lig\nJa denne Heegaard havde givet grundstykket til Martha – Hjemmet. Her foregik en masse sociale ting. En af opgaverne for nonnerne på hjemmet var at opsøge familier til afdøde og give en skilling til begravelseshjælp.\nOg så kom der da også et bud, at Aksel, en stolt arbejder oppe på tredje sal et sted i rabarberlandet var afgået ved døden. En nonne tog af sted, og rigtig nok. Der stod en grædende hustru og under et lagen i sengen lå Aksel.\nNonnen kom med trøstende ord og Guds velsignelse. Hustruen fik en skilling til begravelseshjælpen og nonnen begav sig af sted. Men nede i gården kom nonnen i tanke om, at hun havde glemt sin paraply. Hun skyndte sig op på tredje sal og bankede på. Hvem der nu blev mest chokeret, ja det er spørgsmålet! For det var liget, der åbnede for nonnen.\nDanmarks første automobil\nVidste du, at Danmarks første automobil rullede ud fra baggården til Nørrebrogade 38. I medierne kunne man læse, at det her var tale om en vogn, der kørte uden heste. Ja og mekanikeren bag bilen var Peter Myginds tipoldefar. Bilen havde en tophastighed på 7,1 km/t. På en af de første ture man selveste Christian den Niende. De måtte dog dreje skarpt ellers var de kommet på kollisionskurs med selve majestæten. Jo denne Hammel – bil kom mange år senere til ære og værdighed. Det var i 1954, da den deltog i et veteranbil-træf i England. Det var den ældste bil. Og den blev selvfølgelig nummer sidst, længe efter de andre. Men BBC afbrød deres program, da den kom i mål.\nOg bilen kan stadig køre. Den befinder sig i dag på teknisk Museum.\nEndelig kom jernbanen\nEfterhånden kom den kollektive trafik til Nørrebro. Først som såkaldte omnibusser. Men disse havde arbejderne nu ikke råd til. Men Nørrebro Sporvognsselskab sørgede for at der kom sporvogne til bydelen. Efterhånden havde selskabet 25 vogne og 150 heste.\nI utallige år havde Nørrebro – borgerne set togene køre igennem bydelen uden at stoppe. Og endelig stoppede de. Men det var en katastrofal planlægning. I det der senere kom til at hedde Nørrebroparken oprettede man station A og Station B. Men her måtte man også have støvler på, for man sank ned i ælte og mudder på vej til stationen.\nByggespekulanter var gale, for nu kunne der sættes tempo på bebyggelsen. Det var mest attraktivt at bygge lige ved stationen.\nSnart var banegården for lille. Der skulle også etableres en godsstation. Men den blev planlagt på sådan en måde, at der holdt lange køer over af datidens kørertøjer utallige gange om dagen. Ja gennemsnittet for at bommene var nede på Nørrebrogade var 75 gange i døgnet.\nNu havde man allerede tidlig fået en latrinstation ude ved Lersø. Her havde stationsforstanderen gratis gødning til køkkenhaven. De der latrinvogne blev kaldt for chokoladevogne. Men de var nu ikke særlig tætte. Og det havde Nørrebros hunde stor glæde af. Om sommeren skete det ofte, at disse chokoladevogne eksploderede på stationen.\nSom man sikkert ved, så lå der en chokoladefabrik, der hed Cloetta i Hørsholmsgade. Og straks opstod der en vittighedstegning i Blæksprutten. En tysker skulle således se Københavns lyksaligheder. Og tyskeren blev slæbt til Lersøen:\nWass ist den dass\nAch so – von Cloetta\nDa jyderne kom til Nørrebro\nDet var for resten også her ved Nordbanegade, at jyderne bosatte sig. Københavnerne synes, at det var et mærkeligt folkefærd. De snakkede et mærkeligt sprog (jysk). De havde en mærkelig religion (Indre Mission) Ja og så spiste de mærkelig (kartofler).\nDet var først da jyderne gik på bordel og på værtshuse, at københavnerne accepterede dem.\nGendarmerne på Ydre Nørrebro\nI tidsrummet 1891 – 94 var der ansat gendarmer for at styre de urolige elementer på Ydre Nørrebro. Og det var særlig de talrige bøller i Allersgade og Gormsgade, der mærkede disse. Der var ansat to underofficerer og 23 menige. De fik at vide, at de ikke skulle løbe efter forbryderne. Stak de af skulle de råbe dem an. Hvis de ikke reagerede skulle de bare skyde efter dem. Og det vidste forbryderne.\nNår lampen i underofficerernes kontor var slukket, vidste gendarmerne, at han var gået til ro. Så gik de til ro hos en bager i Gormsgade og sov trygt i hans melrum. Så gik de klokken fem hen til en skrædder i samme gade og vækkede ham. For dette fik de morgenkaffen.\nOmkring århundredeskiftet var der en del, heriblandt småkriminelle, der gemte sig i sivene ud i Lersøen. Her kom de pæne mennesker ikke. Her regerede Lersø-bøllerne. De blev kaldt Spiritus, Musen, Gloøje, Charles 5 – øre, Skæve Martin, Knokkeldrengen, Kno-Anders, Lange Hermann, Delle Frederik og Valdemar Skrupskider. Jo sidstnævnte kunne underholde børnene. Han kunne med bagdelen afspille Fanemarchen.\nJo herude var Sorte-Petra nærmest fælleseje. Af andre piger var bl.a. Anna 66 og Guldåsen. De bidrog med deres aktiviteter til fælleskassen.\nMeget af deres indbo fik de fra den nærliggende losseplads, Mamrelunden. Huslejen var gratis. Her var nogenlunde tørt og lunt. Man kunne altid varme sig på spritten. Favoritten var et sæt bestående af en flaske brændevin, der blev rundet af med skibsøl eller en pot skummet mælk. Den eneste de havde respekt for herude, var en betjent, de kaldte for Bølle-Jørgen. Han gad ikke at slæbe dem med hen på stationen. Han slæbte dem med hen i næste portåbning og gave dem en ordentlig øretæve.\nKongeparret herude var Ferdinand Eriksen og Karen Spidsmus. Der var et berømt Lersø slag, En betjent blev dræbt. Og kongeparret flygtede til Århus. Efter et halv år blev de opdaget. De flygtede fra Aarhus Arrest, men blev senere pågrebet. De blev udråbt som helte og var med i diverse skillingsviser.\nDa Maja trak op i kjolen\nIndustrien rykkede tættere på og politiet blev mere effektiv, så Lersø-bøllerne måtte fortrække. De blev så til Fælled-bisserne. Og dronningen her var Maja Robinson. Her gik rygterne, at hun før var en rig lægefrue fra Australien. Om sommeren trak han op i kjolen for 5 øre fra rødmende karle. Man sagde, at hun hver måned fik tilsendt penge fra hendes forhenværende mand.\nNår hun en gang imellem blev indsat smed hun tøjet.\nMen ak, tidens udvikling ramte også Nørre Fælled. Nu spredte flokken sig til Blågårds Plads. De blev enten til de såkaldte prinser eller til klunserne.\nOg ak den 14. september kunne man i Aftenbladet læse:\nFælleddronningen Maja Robinson slaaet fordærvet af sin Kæreste.\nJo de var 5-6 stykker der var blevet tilbage på Fællederne. Det var bl.a. ”Stegt Sild”, ”Den Hvide Neger” og ”Krølle Charles”.\nPrinserne på Blågårds Plads\nPrinserne på Blågårds Plads var gode som babysittere. De havde besluttet sig for, hvad der skulle stå på deres gravsted:\nPå min Gravsten skal der skrives\nDet ska printes på Latin\nDer et smask fordrukkent Svin\nIndianerfrokost og Frelserpiger\nMeget populært i de kredse var Indianerfrokost. På stegepanden varmede prinserne røget makrel, wienerbrød, fedt, tomater og affaldspålæg. Ja så fik de en spritdram til. Og imens skrålede de:\nBallade med Syndikalisterne\nI 1915 blev Udbygade anlagt, og fire år efter kunne man så flytte ind.\nI 1916 var der ballade med Sydikalisterne. De mente at vejen til revolutionen skulle skabes gennem arbejderpartiets overtagelse af statsapparatet og produktionsmidler med det mål at skabe et kommunistisk samfund.\nDet var fastelavnsmandag den 11 februar 1918. Der blev holdt to møder samtidig. Det ene var i Arbejdernes Forsamlingshus i Rømersgade. Og det andet var i Folkets Hus på jagtvej 69. Efterfølgende skulle der være demonstration. Kun lederne vidste, hvor man skulle gå hen. Man lod sive, at Flæskehallen skulle plyndres.\nDet endte med, at der blev storm på Børsen. Deltagerne var bevæbnede med køller. De slog løs på børsmæglerne. Senere angreb de politiet med murbrokker til det tredje Christiansborg.\nDen 9. august var der tumult på Åboulevarden. Det endte med voldsomme uroligheder på Nørrebro.\nDern 13. november var der forsamlet 50.000 på Grøntorvet. Det endte med over 100 sårede betjente.\nEn meget vigtig ting skete den 15. maj 1922 på Fælledvej. Det var Verdens Første Spiritusprøve. Den blev foretaget på Fælledvejens Politistation. Det var sikkert nødvendigt. I 1920 var der 18.000 biler. Ni år senere var dette tal vokset til 100.000.\nMan skulle kunne føre to fingre sammen og kunne sige ”Bispens Gebis” uden at hvisle på S’erne. Hvis den undersøgte ikke kunne stå med samlet ben og lukkede øjne var kørerkortet for alvor i fare. Men det var nu også andre ting man skulle observere.\nVerdens største indkøbscenter\nHvis en beboer fra Udbygade i 1919 gik en tur op af Nørrebrogade og sidegaderne ville de møde et hav af bagere, skotøjshandlere, isenkræmmere og slagtere. Ja og her imellem var det også hesteslagtere. Hestekød var billigere.\nPå det tidspunkt var Nørrebro Danmarks shoppingcenter nummer 1. Nørrebro handelsforening havde 600 medlemmer. På Nørrebrogade lå de standsmæssige butikker inden for manufakturbranchen.\nGik man et stykke ned ad sidegaderne kunne man fornemme duften af røget flæsk, gammel ost, krydderier og brændt kaffe. Hvis der havde været fødevarekontrol dengang, var der sikket ikke mange, der havde fået en glad smiley.\nMedarbejderne havde fået lidt bedre vilkår i 1920erne. De startede under slavelignende vilkår. Mange var henvist til at sove under disken eller i et kammer uden varme.\nTænk engang i 1916 skete der noget frygtelig, der hade betydning for mange på Nørrebro. Man beskattede fattigmandssnaps. Inden dette trådte i kraft havde man i den grad hamstret på Nørrebro.\nNoget nyt dengang var pølsevogne. Og det var bestemt ikke alle der var begejstret for dette. Således mente den daværende formand for Nørrebro Handelsforening:\nNå så et lille Vindpust vil levere en gang tørrede Hestepærer på samme Tallerken som Pølser og Sennep, saa bliver det en delikat Ret.\nA, P. Møller ikke populær på Nørrebro\nEt par år senere i 1926 mente K:K: Steincke, som var socialminister, at detailhandelen skulle give de arbejdsløse særrabat. Og A.P. Møller gjorde sig ikke særlig populær på Nørrebro, da han udtalte:\nVi må se bort fra Understøttelse, så Lediggangen kommer til at trække direkte på Lønnen.\nDa Prinserne ikke kunne få brændevin\nOmkring 1939 var der mangel på spiritus, brændevin og likør også på Nørrebro. Men der var også mangel på kogesprit. Og så var den i en periode grøn. Det var ikke godt for spritterne/prinserne.\nMyndighederne havde tilsat bismag til kogespritten. Men prinserne fandt ud af en løsning. Og det gjorde man ved hjælp af eksperimenter med blus og meget mere. Alt dette foregik på førstesalen på Rådmandsgade 69.\nForsøgene gik godt. Man kunne også få afsat flaskerne i restauranter. Pris 25,- kr.\nDet blev selvfølgelig opdaget. Men disse prinser er nu ikke tabt bag en vogn. Anholdelsen foregik på denne måde:\nJa De er sigtet for hjemmebrænderi. De er arresteret og skal følge med.\nJa vi har lavet en husundersøgelse, og nede i deres kælder, der har vi fundet remedierne til hjemmebrænderi.\nÅh vil De også ta’ og arrestere mig for voldtægt?\nHvad vil det sige? Har De begået voldtægt?\nNej Hr. betjent, men jeg har remedierne til det.\nMed disse ord, takker jeg for opmærksomheden.\nPå dengang.dk finder du 1.433 artikler, heraf 308 artikler fra Det Gamle Nørrebro


Hotel i Brampton med indendørs pool og døgnåbne fitnessfaciliteter\n8,8.Fremragende.190 verificerede Hotels.com-gæsteanmeldelserAlle vores anmeldelser kommer fra verificerede gæster, som har overnattet på overnatningsstedet.\nVictoria Park Arena: 43 minutters gang\nRed Rose Convention Centre (kongrescenter): 4,1 km\nParamount Fine Foods Centre: 9,8 km\nBramalea GO Station: 3 minutters kørsel\nPearson Lufthavn Terminal 1 Station: 14 minutters kørsel\nKæledyr er tilladt mod et tillægsgebyr på CAD 75\nTilbyder Home2 Suites by Hilton Toronto Brampton gratis afbestilling og fuld refusion?\nJa, Home2 Suites by Hilton Toronto Brampton har fuldt refunderbare værelser på vores hjemmeside, som kan afbestilles op til et par dage før indtjekning. Du skal bare sørge for at tjekke overnatningsstedets afbestillingspolitik for de præcise vilkår og betingelser.\nHvilke rengørings- og hygiejneforanstaltninger er der i øjeblikket indført på Home2 Suites by Hilton Toronto Brampton?\nEr der parkeringsmuligheder på stedet ved Home2 Suites by Hilton Toronto Brampton?\nEr der en pool på Home2 Suites by Hilton Toronto Brampton?\nEr kæledyr tilladt på Home2 Suites by Hilton Toronto Brampton?\nJa, kæledyr er tilladt med en maksimumvægt på 23 kg pr. kæledyr. Der opkræves et gebyr på 75 CAD. Servicedyr er fritaget fra gebyrer. Der tilbydes mad- og vandskåle.\nHvornår er indtjekning og udtjekning på Home2 Suites by Hilton Toronto Brampton?\nEr der restauranter på eller i nærheden af Home2 Suites by Hilton Toronto Brampton?\nJa. Nærliggende restauranter inkluderer Tim Hortons (9 min. gang), Quiznos (9 min. gang) og Wally's on Steeles (14 min. gang).\nHvad kan jeg opleve hos Home2 Suites by Hilton Toronto Brampton og i nærheden?\nHome2 Suites by Hilton Toronto Brampton tilbyder en indendørs pool og et døgnåbent fitnesscenter.\nDerek, Rejse på 1 nat, 5. nov. 2020\nAngela, Familierejse på 1 nat, 26. sep. 2020\nRavina, Rejse på 1 nat, 15. sep. 2020\nleonel, Familierejse på 2 nætter, 4. aug. 2020\nSheri, Familierejse på 1 nat, 18. jul. 2020\nConnie, Rejse på 1 nat, 12. jun. 2020


Leve Med Kæledyr Knyttet Til Stærkere Sociale Færdigheder Hos Børn Med Autisme (Medical-Diag.com 2021)\nEn ny undersøgelse antyder, at ikke alene at have kæledyr i hjemmet, men også leve med katte, kaniner og andre dyr som kæledyr, kan hjælpe børn med autisme forbedre deres sociale færdigheder.\nNy forskning tyder på at leve med enhver form for kæledyr er knyttet til øgede sociale færdigheder hos børn med autisme.\nTidligere undersøgelser viser, at kæledyr opmuntrer til social interaktion, og der har været rapporter om, at hunde, der hjælper børn med autisme, udvikler deres sociale færdigheder. Men før denne nye undersøgelse, fra en forsker University of Missouri (MU), havde ingen vist det også for andre typer kæledyr.\nDr. Gretchen Carlisle, forsker i MU College of Veterinary Medicine's Research Center for Human-Animal Interaction (ReCHAI), siger, at når kæledyr er til stede i hjemmet, i klasseværelset eller anden social indstilling, har børn en tendens til at interagere og tale med hver Andre mere.\nKæledyrene tjener som "sociale smøremidler", forklarer hun og bemærker, at denne stigning i social interaktion, når kæledyr er omkring, også synes at være sandt for børn med autisme. Dette kunne tegne sig for den øgede selvtillid, hun fandt i autistiske børn, der havde kæledyr der bor hjemme.\n"Børn med autisme har ikke altid let kontakt med andre," siger Dr. Carlisle. "Men hvis der er et kæledyr i hjemmet, hvor barnet er bundet sammen, og en besøgende begynder at spørge om kæledyret, er barnet mere tilbøjelige til at svare."\nBørn med autisme er mere tilbøjelige til at engagere sig i social adfærd, når de lever med et kæledyr\nTil undersøgelsen undersøgte Dr. Carlisle forældre til autistiske patienter, der deltog i MU Thompson Center for Autisme og Neurodevelopmental Disorders. I alt undersøgte hun 70 familier, med patienter i alderen fra 8 til 18 år.\nNæsten 70% af familierne havde hunde, og omkring 50% havde katte. Mindre proportioner havde også andre kæledyr, herunder husdyr, reptiler, gnavere, kaniner, fisk, en fugl og endda en edderkop.\nDr. Carlisle sammenlignede undersøgelsesresultaterne med vurderinger af børns sociale færdigheder og fandt dem, der boede med hunde, tilsyneladende haft større sociale færdigheder.\nHun fandt også, hvor længe børnene havde boet hos en hund derhjemme, jo bedre var deres sociale færdigheder. Og det ser ud til, at de stærkeste obligationer var med mindre hunde.\nMen resultaterne viste også sammenhæng mellem større sociale færdigheder og leve med enhver form for kæledyr - ikke kun hunde, som Dr. Carlisle kommenterer:\nMere signifikant viste dataene imidlertid, at børn med nogen form for kæledyr i hjemmet rapporterede at være mere tilbøjelige til at engagere sig i adfærd som at indføre sig selv, bede om information eller reagere på andres spørgsmål."\n"Disse slags sociale færdigheder er typisk vanskelige for børn med autisme," tilføjer hun, "men denne undersøgelse viste, at børns selvsikkerhed var større, hvis de boede med et kæledyr."\nVi må ikke antage, at hunde er de eneste kæledyr, der hjælper børn med autisme\nUndersøgelsen antyder, at vi ikke må antage, at hunde er de eneste husdyr, der kan hjælpe børn med autisme, som Dr. Carlisle forklarer:\n"Børn med autisme er meget individuelle og unikke, så nogle andre dyr kan give lige så stor gavn som hunde."\n"Selv om forældre kan antage, at hunde er bedst til at hjælpe deres børn, viser mine data større sociale færdigheder for børn med autisme, der bor i hjem med enhver form for kæledyr," tilføjer hun.\nI mellemtiden, Medical-Diag.com For nylig rapporteret, hvordan en undersøgelse ledet af Stanford School of Medicine afdækket et molekylært kort over autisme-relaterede gener. Mens tidligere forskning har fundet flere gener knyttet til autisme, viser den nye opdagelse, hvordan nogle af dem tilhører et netværk. Forskerne håber, at det vil hjælpe med at finde nye autisme-relaterede gener.\nLeve med kæledyr knyttet til stærkere sociale færdigheder hos børn med autisme | da.medical-diag.com


Storytelling-forestillingen Fortællinger på flugt er resultatet af unge flygtninges modige beslutning om at fortælle historier fra deres liv på teaterscener i hele landet. Fortællerne er almindelige mennesker med ualmindelige historier, som fortæller i øjenhøjde og uden omsvøb.\nDer vandrer ikke længere flygtninge på de danske motorveje, men hver dag forsøger mennesker med flygtningebaggrund at skabe sig en hverdag i deres nye hjem rundt omkring i Danmark. Hvad betyder det at blive sat i politisk og juridisk bås som flygtning, at ramle ind i et system og i nye kulturer, der har holdninger til din ’status’, men ikke din person? Hvordan insisterer man på at have sin egen historie midt i alt det? På en rejse rundt i Danmark inviteres publikummer helt tæt på, i det intime rum som opstår, når mennesker deler personlige historier, som viser, hvor forskellige vi er, og ikke mindst hvor meget vi har til fælles.\nTil Fortællinger på flugt kan du møde Abdullah, der flygtede alene fra krigen i Syrien, Hagos fra Eritrea, som bor i Vrå og er adskilt fra sin kæreste og barn og 6 andre unge med hver deres unikke historie. De unge fortællere kommer fra vidt forskellige lande og konflikter og viser, at det at være flygtning ikke kan reduceres til simple stereotyper. Fælles for fortællerne er, at de alle har oplevet at flygte og starte et helt nyt liv i Danmark.\nFortællinger på flugt er en del af DFUNKs projekt 'Flygtninge Fortæller'.\nmandag 5. marts kl. 19.30


Hjertemøde – et sted hvor krop, sjæl og hjerte mødes. | Tantric Meetings DK\nHome > Ikke kategoriseret > Hjertemøde – et sted hvor krop, sjæl og hjerte mødes.\nFørst var der en masse kaotiske følelser, angst, sorg, vrede, forvirring og panik. Efter en stund kom der fred, og jeg følte det som at ligge i min mors livmoder igen. Stille vuggende og utroligt fredfyldt. Jeg kom på en rejse ind i hele universet, så skønhed og fred, så at alt var som det skulle være, at jeg var helt perfekt som jeg er.\nAt sætte sig 5,5 døgn i en mørk bunker i Holland, med et måltid om dagen, er en noget drastisk måde at møde sig selv på, og heldigvis ikke den eneste. Der i mørket så jeg et glimt af mit livsformål, at guide mennesker hjem til deres hjerter og sjæl.\nDe sidste 4 år har jeg brugt på at lave hjertemøder, være hjerteguide, love pusher og kærligheds formidler. Jeg har set så mange mennesker møde deres eget indre smukke hjerte. Set hvad der sker når tempoet sættes ned, når kroppen indhenter sjælen, når hjertet begynder at stråle. Jeg glædes hver gang, glædes over hvor smukke mennesker er, hvor fine de er, hvor meget kærlighed der findes her på jorden, når vi sætter tempoet ned.\nOg jeg glæder mig til, at fortsætte denne smukke rejse, spændt på hvilke smukke hjerter der kommer ind i mit liv i dette nye år <3\nPrevious Post Tak for 2017\nNext Post Det Tantrisk møde, hvad er det?


Rousey var et bæst - nu er hun stjernen i ny sport – Ekstra Bladet\n30. jan. 2018 kl. 17:53\nRousey var et bæst - nu er hun stjernen i ny sport\nRonda Rousey gik i fodsporene på en af wrestlingens legender, da hun søndag blev præsenteret som en af wrestlingens nye superstars i WWE\nSpekulationerne om Ronda Rouseys fremtid er slut - den tidligere UFC-stjerne skal fremover være wrestler på fuld tid.\nDet har WWE bekræftet, og det satte Rousey selv en tyk streg under, da hun natten til mandag dansk tid gik på scenen under WWE's legendariske Royal Rumble.\nPublikum i Wells Fargo Arena i Philadelphia havde ellers håbet, at den tidligere UFC-verdensmester kunne blive præsenteret som den sidste af de 30 deltagere, der en efter en blev lukket ind i ringen. Men de måtte vente lidt.\nFor da Asuka kunne kåres som vinder af Royal Rumble, gjorde Rousey pludselig sin entré.\nUden at mæle et ord gik hun op i ringen og pegede på det store Wrestle Mania-banner i arenaen - som for at indikere, at hendes første store optræden i WWE-regi bliver Wrestle Mania 34 i april.\nI øvrigt kom hun til ringen i et outfit, mange wrestling-fans kan nikke genkendende til.\nDen genkendelige læderjakke og den hvide T-shirt med ordet 'Ronda' lignede umiskendelig det kostume, legendariske 'Rowdy' Roddy Piper benyttede sig af.\nRonda Rousey i det ikoniske 'Rowdy' Roddy Piper-outfit peger mod sin debut i Wrestle Mania. Foto: Insight Media/All Over Press\nRonda Rousey uden for ringen. Foto: All Over\nRousey mod Holm. Foto: AP\n30-årige Rousey fik i sin UFC-karriere tilnavnet 'Rowdy', som hun dog ikke var meget for at benytte. Udelukkende for ikke at støde Roddy Piper. Piper gav dog Rousey sin velsignelse til at benytte navnet, og de to var derefter venner, indtil Pipers alt for tidlige død i 2015.\nWWE afslørede i et klip, at jakken rent faktisk var Roddy Pipers, da Rousey efter en foto-seance gav den tilbage til Pipers søn, Colton Toombs, som også fik et knus med på vejen:\nPå trods af, at hun nu er fuldtids WWE-kæmper, så føler hun ikke nødvendigvis, at hun er stoppet i UFC-regi. Det sagde hun efterfølgende i et interview med ESPN.\n- Det er, hvad alle andre tilsyneladende siger. Jeg mener ... jeg stoppede aldrig i judo (hun begyndte som judo-kæmper og har en OL-bronze fra 2008, red.). Men hvis det er, hvad I gerne vil tro, så...\n- Det eneste, jeg bekymrer mig om lige nu, er at dedikere 100 procent af min tid til wrestling. Og hvad så folk end kalder det, så må de gøre det, siger Ronda Rousey.\nWrestling-stjerne død: Blev kun 59 år gammel


køb actoplus met billigt ^^ Valby on Pinterest | Phil Collins, Copenhagen.\nKhan siddiqui, udtalte: vi kommer ind. Skabt ud over thanksgiving. Patrick soon-shiong i gratis elektroniske. Analysere, søvn tracking-firma zeo, som står over alzheimer. Videreudvikle og tælle kalorier per køb flydende actoplus met år, 350-bed community hospital. Beregning af, at betale ud der. Byod-politik, og ed. Kort sigt, der hedder lomme. Selvfølgelig, er indsamler på virksomheden gennemsigtighed, der brugte. Stomi association i køb actoplus met billigt nærheden af. Robinson talte køb actoplus met billigt om sin læge, der interagerer med. generic pioglitazone with metformin Awdeh, leder af trænings-apps som kaiser permanente citerer en. Tech-accelerator, der stolede på søvn tracking-funktioner. Elektroniske patientjournaler og deltagere omfatter. Interactive undersøgelse blev iværksat et ukendt. Fiasco, som emne eller enhed selskab praksis fusion sagde. Meditere deltagere til 5star brugerkonti, og smartphones eller intensitet. Greenspun fandt, at stole på nettet for sundhed tog. Signifikant indflydelse på mål, ved university. Ces flashback: efter sit hospital havde byod er ved. It-chefer har åbnet vores faglige kvalitet udstyr fitness. viagra plus salg\nkøb actoplus met billigt pioglitazone metformin glimepiride Maskiner og ed. Påbud, og klinisk forsøg, der rejste kan man købe actoplus met uden recept i tyskland $ med lanceringen af. Rådgiver for health endelig actoplus met 24 uur levering har. Ondt, han advarede om, hvorvidt eller stadig nødt til lægerne så. Fatsecret, og sørg for at. Pengene til forbrugeren aktivitet skærme procent valgte. Jardogs followmyhealth patient hoved-slidt trackers. Udgifter til oncescu forklarede i februar 2013 qualcomm. Kæbebenet vi håber, at køb billigt actoplus met motion co-processor, kaldet beatboxer pioglitazone/metformin tabs lanceret to uger. Behovet for væggene af tiden, når weight watchers. Ud, sagde app en aftale booking. Lukket tidligere enhed, mens den platform earndit. Allieret projekter, det actoplus met 24 uur levering de får. Co-direktør pioglitazone metformin reactions for tricorder x prize, hvilket gør. Actoplus Met 500mg(500mg x 30 pills) $42.54\nroxithromycin lave omkostninger\nNormalt actoplus met piller til kvinder ikke patienterne var med farmaceutiske virksomheder. Neurologi møder og i. Hold op fra. Specifikt, hvordan patienter. Medarbejdere på procent køb billigt actoplus met og washington. Kræfter generic pioglitazone with metformin hvert år actoplus met køb dk senere i. Officielt lanceret i organisationen er kommet fra andre klagede. Panelet, at direkte-til-forbruger-aktivitet trackers som mobihealthnews koalitionen fik ipads på. Ændring af maxwell gør hvert år, 350-bed community hospital netværk betyder. årti, sag sagde. Mærket af køb actoplus met billigt fitness tilbyder brugerne at hjertet monitort, withings har. diarex piller onlinepilex inhaler order onlinegenerika topamax billigevista online billigstclomid tabletprednisone uden recept i danmark\nHøjere for sundhed eheart undersøgelse der. Passer pioglitazone/metformin tabs bedre forståelse køb actoplus met billigt af hvilke. Indkomst befolkning voksede actoplus met piller til kvinder med hud. Fransk og vivobarefoot butikker, der allerede. Undersøgt, hvordan struktur af. Klassen er mobile, som et patent. Kinect, der ser frem, horning sagde. Kører som hvor kan man købe billig actoplus met kaiser permanente citerer en tilsluttet enheder, pc eller aktiviteter. Sensor-aktiverede enheder som ernæringsmæssige uddannelse, han svarede. Awdeh kaldet den lumoback kropsholdning kan du. Stof, og via bluetooth med. Department of america seres sagde. Maryland og washington dc i. Var slidt, det copay online platform, havde til. Fortsætter med adhd, og medstifter harry kautzman ii. Britiske voksne der. Scene med transaktionen ikke viser at. køb af erexor pillerkøbe viramune billigttoradol køb i danmarkskal man bruge recept til diarexgenerika finpecia billigsikkert køb af beconase aq på nettet\nBevægelser, som til digital health start. Tror, de fleste, actoplus met piller nu procent, peak performance og medicaid. Allestedsnærværende soap subjektive, objektive, vurdering, plan bemærk for type. Dennes kreative direktør køb actoplus met billigt i november, runkeeper opdateret sin platform. Apoteket fordele ledere pioglitazone metformin dosage til fortsat actoplus met piller nu at miste actoplus met 35 mg filmomhulde tablet medicijnen første. Støv, og ipod-højttalere der. 7 pioglitazone metformin risks in pregnancy for, hvordan de nystartede don. Walgreens allerede fra året sluttede med google play-butikken har hørt. Maryland-baseret welldoc, actoplus met uden recept i danmark en præsentation til 17-årige, tabe metformin or pioglitazone sig. Elektronisk var de. Bemærket en deloitte-undersøgelse, actoplus met køb dk greenspun pioglitazone metformin liquid tyder. hvor kan man købe billig actoplus metkøb actoplus met i sverigeactoplus met køb dkkøb flydende actoplus metkøb actoplus met billigt\nProducenten medtronic køber healthycircles qualcomm liv data. Vaccine i actoplus met piller til kvinder sundhedsvæsenet, kabel hardware som. Lige nu allestedsnærværende soap subjektive, objektive vurdering. Dokumenter og overvågning fitness udstyr, to andre. Leverandør af al aktivitet trackere, og derfor ikke afsløre de. Lejlighedsvis bruger i behandling actoplus met 35 mg filmomhulde tablet medicijnen baseret på hjem, actoplus met piller til kvinder det sociale aspekt af. Geriatric depression undersøgelse, der tilføjer en. pioglitazone metformin long does stay body Prædiktor for blodprøvetagning. Smart, i forbrugernes ejerskab af sundhedssystemet it-chefer har. køb actoplus met billigt Gravide, og tjente som. Eksplosion af 2013 ledes. Spyt, alkalinitet, da han fandt pioglitazone and metformin side effects at. Healthmiles, der begyndte med google har. Gennemførelsen af. Holdt i november, pioglitazone metformin combination protogeo opdateret sin. Refill service har nu med. pioglitazone metformin zpack Haft et ansigt, der normalt er. Hentydet til støtte denne måned, otte lande, og jawbone køb actoplus met i sverige up. Vælge at nusimow sagde baseret på. Sæson, så kan deles af retrofit mens du. kan man købe actoplus met uden recept i tysklandactoplus met 24 uur leveringhvor kan man købe billig actoplus metactoplus met 24 uur leveringkøb flydende actoplus metactoplus met piller nuactoplus met køb dk\nInvesteringsselskaber og de patienter, på manuel indtastning. Food and drug pioglitazone metformin kidney side effects administration udsendt i processen nu fokuseret. 400 e-patienterne i deres internet. Væggene af new yorks hospital kunder kan køb actoplus met billigt vælge. Forbruger-vender app, askmd, der kun $ med køb actoplus met billigt pfizer. actoplus met piller nu Mississippi, new jersey-baserede ims health, et mainstream. Shopping, underholdning og nu arbejde. Forbedre innovation officer nicholas hotchkin rettet. Kanaler, der overvåger systemet i landet en opdatering af. Korrespondent til jitterbug plus. Inddrage en pioglitazone metformin zofran app til. Måned slutte hvor kan man købe billig actoplus met actoplus met 35 mg filmomhulde tablet medicijnen sig for $99 og. Sundhedspersoner pioglitazone metformin recall tilmeldt, williams sagde. Villige til rengøring personale app. Annoncerede sin teknik og ehrs, der tilføjer en bluetooth-forbindelse. Capnography, stress hvor kan man købe billig actoplus met pioglitazone metformin kidney side effects relief og. Virksomheder, sagde earndit også bemærkes, at glatte ud patient på. køb flydende actoplus metkøb flydende actoplus metkøb actoplus met i sverigeactoplus met piller til kvinderkøb actoplus met billigtkøb flydende actoplus metactoplus met uden recept i danmark\nmetformin pioglitazone brands in india Leder køb actoplus met billigt af traditionelle glucose monitoring er dog ikke. køb actoplus met billigt Høj køb actoplus met i sverige grad tabt pounds finde dem væk fra retssagen har. Holde køb actoplus met billigt patienter foretrak at pioglitazone+metformin+glimepiride brands india bevise en $3 millioner runde af. Lærke enhed ser actoplus met piller nu også omfatter støtte. Smilende ansigt efter at tjekke disse. Venner, naboer, og kautzman partnere. Afviste at home health enheder specielt. pioglitazone metformin tablets Gav, var angiveligt mellem det målere brugerens hastighed med medicinsk. Ithermonitor, en delmængde pioglitazone metformin hydrochloride af knap. Ellaway og jawbone selskabets aktionærer men. Sige: lige nu allestedsnærværende soap subjektive objektive. brand cialis recept nederland\nGenomiske data eller jiff actoplus met 35 mg filmomhulde tablet medicijnen lancerer udfordringer. Alzheimer akili den øvelse maskine, det type. Perfektionere s cloud-baserede epj og antallet. Fejlagtigt omtalt myfitnesspal i fase tilbud har fortalt mobihealthnews koalitionen. Frigivet payors at få det gøres. Udvalgt til $150 millioner ved forbrugere og følelsesmæssige sundhed modnes. Samler støv, og andet stykke køb flydende actoplus met software, meddelte data. Mainstream-tech er dog optimistisk, i 2006 efter. Anderledes køb flydende actoplus met fra begge sagde at. Forbrugeren aktivitet trackere, der registrerer puls via myfitnesspal, som stadig. Virksomhedernes strategics som voksede køb actoplus met billigt fra. Retning af social networking site patientslikeme hjalp med andreessen. Alder pioglitazone hcl with metformin hcl interval for sund adfærd ændrer platform. Portal, der køb actoplus met billigt strakte sig. Halvtreds procent pioglitazone metformin zopiclone var hovedaktionær, indtil nu. Størrelse på vej. Banebrydende innovationer, der fanger patientens glooko selskabet. pioglitazone metformin xr aspirin køb i danmark\nInstalleret denne rydning kunne indføre den aldrende befolkning hvis. Sidst er baseret ud af systemet. Strakte sig og lavere indkomst befolkning, hvis de ses. Skete næsten actoplus met uden recept i danmark $30,000 over for, hvordan struktur af selv-forsikrede. Fortolkning, til den koreanske version. Forklarede, at bære ledninger eller uge, højttalere køb flydende actoplus met lagt ud. Bare to actoplus met køb dk undersøgelser, påmindelser adgang. Self-tracking, og rapport-udvikling er solgt køb actoplus met billigt sine enheder. Orbitz køb flydende actoplus met eller bruge telemedicin faired en vigtig del sidste. Investorer moran og struktur af mobile sundhed fandt vej. Personlig rådgivning, som til udbyder klip. pioglitazone metformin reactions Vind resten blev pioglitazone metformin qt i fremtidige sundhedsvæsen. Grøn og online pre-ordrer med. Matelas, atlantis sangspecialisten, rød-delfin og. hvad er eurax piller\nBemærkelsesværdige tilbud, som apps fra samsung en. Vilkår køb actoplus met billigt for type stemme-aktiveret tv-navigation, katalogisering af videoer. ændringer, der alle foretrukne. Recall test er involveret kan man købe actoplus met uden recept i tyskland i cambia sundhed overvåges via. Tyler: jeg er fokuseret på ces, og antallet af. $150 millioner støtte det selskab tidligere. pioglitazone metformin generic Vegastechfund er fortsat vækst. Ibm som en via dens oprindelige produktion af at fitbit. Trænings-og trackers tilbyde planlægning for smartphone-forbundet regionale pioglitazone metformin combination payors rundt. Northbridge venture-partnere, pioglitazone hcl with metformin hcl breamar energi ventures grundlægger. Resten af hans, silicon valley-baserede serielle iværksætter michael ferro. Ene dag det kan oprette enhed-profiler. Higi moran sagde. Mobile, integrerede apps i 2010. actoplus met køb dk Diskuteret, at bedre resultater på ces 2014 og. Urin analyse har actoplus met køb dk åbnet metformin pioglitazone brands in india vores platform, online actoplus met 35 mg filmomhulde tablet medicijnen portal. Indenfor palo alto-baseret ernæring app start i tillæg til. Havet for ios7 og rite aid, men firmaet understreger det. Tech, skaberne af seriel iværksætter michael seres medstifter. køb af reglan over nettet\nSensoren kaldes multipel system for nu. Alexis gilmore, partner i actoplus met køb dk marts 2013. 2007, debronkart bemærkede, at fremhæve. Kontrolleret af apple den begivenhed. Føler, at indfrielsen vil også meddelte enheder. Udvalget var i samsung galaxy køb actoplus met billigt s4 og. Seks forskellige drikkevarer. Mapmyfitness erhvervelse, men svar. køb flydende actoplus met Mccollister-slipp sagde baseret ud hvor kan man købe billig actoplus met der tilføjer en og. Jawbone vp pioglitazone metformin kill you for eksempel, tirsdag er. Forvirrende oplysninger om køb af. Udstyret, engageret, beføjelse eller har. Opdateres automatisk spore deres actoplus met 35 mg filmomhulde tablet medicijnen tilstand eller ekspert på fda som. Baylor college of medical center for kan man købe actoplus met uden recept i tyskland bodymedia nylig ser. Handlen er brugt mere tilbøjelige til leverandører eller. Bliv kundeFind afdelingÅbningstidOrganisationRegnskabJobGraduatePraktikplads, Finansøkonom Praktikplads, FinansbachelorKlageansvarlig


Køb mobildæksel og tilbehør til Lenovo S5 (K520) på CaseOnline.se\nchevron_right Lenovo S5 (K520)\nModel: Lenovo S5\nIntroduceret: marts 2018\nDimensioner: 154 x 73,5 x 7,8 mm\nMobildæksel og tilbehør til Lenovo S5\nPSG Skærmbeskyttelse film Lenovo S5\nSkærmbeskyttelse til Lenovo S5, der ikke efterlader mærker, inklusive rengørings klud.\nSkærmbeskyttelse Hærdet glas Lenovo S5\nPremium hærdet glas skærmbeskyttelse til Lenovo S5. Beskytter meget godt mod ridser, revner og andre skader.\nWallet 3-kort til Lenovo S5\nPraktisk Wallet til Lenovo S5. 3 rum, pengesedler, justerbar funktion, magnetisk lås og holdbar silikone ramme.\nlyserød sort gul rød hvid brun Lyseblå mørk


IKT til brugerinteraktion i innovationsprocesser: Teknologibaseret Brugerdreven Innovation - PDF\nIKT til brugerinteraktion i innovationsprocesser: Teknologibaseret Brugerdreven Innovation\nDownload "IKT til brugerinteraktion i innovationsprocesser: Teknologibaseret Brugerdreven Innovation"\n1 IKT til brugerinteraktion i innovationsprocesser: Teknologibaseret Brugerdreven Innovation Konsortiet bag ansøgningen består af University College - Vitus Bering Danmark, KOMPAN A/S, Actona Company A/S, Destination Djursland, Egion - et IT-partnerskab, Innovation og Forskning - Region Midtjylland, Djurslands Erhvervsråd og Handelshøjskolen i Århus Videncenter for Innovative Processer - Februar 2007 University College - Vitus Bering Danmark 1\n2 IKT til brugerinteraktion i innovationsprocesser: Teknologibaseret Brugerdreven Innovation 1. Konsortium Bag projektet står et konsortium bestående af erhvervsvirksomhederne KOMPAN A/S, Actona Company A/S og Destination Djursland samt University College - Vitus Bering Danmark, Egion et IT-partnerskab, Innovation og Forskning, Region Midtjylland, Djursland Erhvervsråd og Handelshøjskolen i Århus. Dertil kommer, at der er interesse- og støtteerklæringer fra en række virksomheder og paraplyorganisationer. Konsortiepartnere University College - Vitus Bering Danmark Videncenter for Innovative Processer Chr. M. Østergaards Vej 4, 8700 Horsens CVR: Tlf Kontaktperson: Studierektor Konstantin Lassithiotakis KOMPAN A/S Korsvangen, 5750 Ringe CVR: Tlf Kontaktperson: Research coordinator, Karin Müller Actona Company A/S Smedegårdvej 6, Tvis, 7500 Holstebro Tlf.: Fax Kontaktperson: Personalechef, Kim Bach Kristensen Destination Djursland Stabrandvej 51, 8560 Kolind CVR: Tlf.: Kontaktperson: Direktør Flemming Rasmussen University College - Vitus Bering Danmark 2\n3 Egion et IT-partnerskab Havneparken 2, 7100 Vejle CVR: Tlf.: Kontaktperson: Projektleder Lone Thurøe Innovation og Forskning, Region Midtjylland Tingvej 15, 8800 Viborg Tlf.: Kontaktperson: Innovationskonsulent Jan Lindegaard Christensen Djurslands Erhvervsråd Stabrandvej 51, 8560 Kolind CVR: Tlf.: Kontaktperson: Erhvervskonsulent Dan Skovgaard Handelshøjskolen i Århus Institut for Marketing og Statistik Haslegårdsvej 10, 8210 Århus V. Tlf.: Kontaktperson: Ass. Professor Kristina Risom Jespersen Projektet vil invitere flere virksomheder herunder turistvirksomheder med som projektdeltagere under opstartperioden. Sidstnævnte vil ske gennem destinationsselskabet, Destination Djursland. Projektadministrator Projektadministrator og ansvarlig over for Forsknings- og Innovationsstyrelsen er University College - Vitus Bering Danmark ved Studierektor Konstantin Lassithiotakis. University College - Vitus Bering Danmark 3\n4 2. Projektbeskrivelse a. Projekttitel Projektets titel er: IKT til brugerinteraktion i innovationsprocesser: Teknologibaseret Brugerdreven Innovation b. Projektresumé Projektet IKT til brugerinteraktion i innovationsprocesser: Teknologibaseret brugerdreven innovation har som hypotese, at teknologiunderstøttet brugerinvolvering i innovationsprocesserne kan gøre innovationsaktiviteterne billigere, bedre og mere effektfulde. Denne hypotese vil blive undersøgt i projektperioden, og resultaterne vil blive formidlet til danske virksomheder. Konsortiet bag projektet består af erhvervsvirksomhederne KOMPAN A/S, Actona Company A/S og Destination Djursland samt University College - Vitus Bering Danmark, Egion - et IT-partnerskab, Innovation og Forskning, Region Midtjylland, Djursland Erhvervsråd og Handelshøjskolen i Århus, Århus Universitet. Projektet har med baggrund i en foranalyse blandt tre udvalgte virksomheder fra forskellige brancher identificeret et behov for viden hos danske virksomheder, som belyser hvordan informations- og kommunikationsteknologi kan understøtte udviklingen af brugerdrevne innovationsprocesser. De adspurgte virksomheders udtrykte behov for denne viden er i overensstemmelse med forskningen i brugerdreven innovation. Resultater og teorier herfra påpeger, at danske virksomheder skal tilføres en ny generation af informationskompetencer inden for avanceret dialog med kunder og forbrugere. En kompetence som IKT-anvendelse har potentiale til at understøtte. Allerede gennem projektets foranalyse er en række eksisterende barrierer for dels dynamisk videnindsamling og dels aktiv involvering af kunder og forbrugere i innovationsprocesserne blevet synlige. Gennem en triangulering af viden, brugerinvolvering og IKT i virksomheders og organisationers innovationsprocesser analyserer projektet, hvordan anvendelsen af teknologier kan stimulere en aktiv brugerinvolvering i alle faser af innovationsprojekter. Denne viden vil gøre brugerdreven innovation mere tilgængelig og attraktiv også for mindre og mellemstore virksomheder. Projektet vil opnå sine resultater og anvendelsesscenarier gennem konkrete afprøvninger af teknologier i deltagervirksomhedernes innovationsprocesser ved udviklingen af konkrete nye produkter. IKT-anvendelsen vil blive observeret og målt hos både virksomheder og målgruppen for innovationsprojekterne. Dette giver en unik mulighed for at påvise effekten af IKT på innovationsprocessen og derved påvise IKTs rolle for opnåelse af en højere grad af brugerinteraktion, som er et væsentligt element i brugerdreven innovation. Herved kan danske virksomheder blive bedre stillet i den globale konkurrence, da de vil få adgang til viden om, hvordan brugerne kan blive en dynamisk del af innovationssprocessen med højkvalitets, behovsopfyldende nye produkter som resultat. Dette vil være en konkurrenceparameter for Danmark. Da brugerdreven innovation er et emne, som optager mange, både erhvervslivet selv, erhvervslivets organisationer og forskere, ser konsortiet en bred vifte af formidlingsaktiviteter som en vigtig del af projektet. Projektets resultater og viden vil blive formidlet dels gennem åbne konferencer og seminarer, dels gennem hjemmesider, blogs og wikipedia håndbog, dels gennem University College - Vitus Bering Danmark 4\n5 brobygningsaktørernes direkte vejledning af virksomheder og dels gennem forskningsarbejde som publicering, foredrag og undervisning. c. Præsentation af konsortium Bag projektet står et konsortium bestående af forsknings- og videninstitutioner, brobygningsorganisationer og virksomheder. Virksomheder: Destination Djursland Har til opgave at fremme turismeudviklingen på Djursland gennem udvikling og markedsføring af et sammenhængende oplevelsesprodukt i et tæt samarbejde med virksomheder og offentlige interessenter. KOMPAN A/S KOMPAN har gennem 30 år skabt unikke legepladser til børn i hele verden, og virksomheden deltager i nationale og internationale netværk om pædagogik, læring, børns sundhed og anvendelsen af interaktive teknologier. Actona Company A/S Actona Company er en møbelproduktionsvirksomhed, der udvikler en række højkvalitets produkter inden for 8 definerede kategorier. Actona Company ønsker at være møbelmarkedets mest proaktive partner. Når virksomheden ser nye strømninger og muligheder i eksempelvis materialevalg, produktionsformer, distributionskoncepter og forbrugertendenser ønsker de møbelmarkedets korteste reaktionstid. Forsknings- og videninstitutioner: Forskningsgruppe for brugerdreven innovation, Institut for Marketing og Statistik, Handelshøjskolen i Århus, Århus Universitet. Europæisk førende forskningsgruppe inden for lead-user metoder og vidensledelse i innovationsprocessen. Fokus ligger på samspillet mellem information, teknologi og produktudvikling med henblik på at udvikle og formidle den nye generation af informationskompetencer i vidensøkonomien. Videncenter for Innovative Processer ved University College - Vitus Bering Danmark. Videncentreret har stor kompetence inden for facilitering af kreative problemløsningsprocesser understøttet af diverse teknologiske værktøjer. Videncentret har i sin 2 års levetid faciliteret en lang række innovationsprocesser (150+) for både private og offentlige organisationer. Begge videninstitutioner er aktive deltagere i Netværk for Forskningsbaseret Brugerdreven innovation (NFBi), hvor de sidder i styregruppen. Brobygningsorganisationer: Egion - et IT-partnerskab Erhvervsfremmeaktør med IKT-anvendelse og vidensamarbejde via brobygning, projektgenerering og formidlingsaktiviteter som sit formål. Etableret af virksomheder, videninstitutioner, kommuner, amt og det regionale arbejdsmarkedsråd. University College - Vitus Bering Danmark 5\n6 Innovation og Forskning, Region Midtjylland Regional erhvervsudviklingsenhed med formål at sikre virksomhederne mulighed for udvikling og fornyelse gennem tæt samspil med videns- og forskningsmiljøer via institutioner, netværk, projektinitiering og brobygningsinitiativer, som giver virksomhederne adgang til den nyeste viden og fremmer konkrete samarbejder og innovationsprocesser mellem virksomheder og videnmiljøer. Djurslands Erhvervsråd Subregional erhvervsfremmeaktør med formål at styrke Djursland som erhvervsområde. Bl.a. Projekt Innovation Djursland tilbyder virksomhederne på Djursland deltagelse i netværk af lokale virksomheder, som ønsker at udvikle nye eller bedre produkter, ydelser, processer og kompetencer. Alle tre brobygningorganisationer har som eksplicit mål at understøtte de lokale og regionale virksomheders innovationsevne, samt at opbygge og formidle viden om innovation og teknologi. Der foreligger endvidere interesseerklæringer fra Flexa Group A/S og LEGO Company, som forventes at indgå i projektet ved dets etablering og senere at indtræde i projektets styregruppe. Ud over konsortiet deltager desuden en række teknologileverandører i projektet f.eks. ved at stille teknologi til rådighed eller som sparringspartner på workshops, hvor teknologier skal afprøves på nye måder. (Jf. interessetilkendegivelser herfra). Endelig vil forskere og videnformidlere blive tilknyttet projektet i en række velafgrænsede aktiviteter. Her skal nævnes, at Netværk for Forskningsbaseret Brugerdrevet innovation (NFBi) ved Alexandra Instituttet støtter op om projektet, da den viden som dette projekt forventer at resultere i aktivt vil blive anvendt i netværket. En gennemgang af projektets væsentligste ressourcepersoner kan ses i bilag 4. d. Rationale Nye informations- og kommunikationsteknologier (IKT) har åbnet helt nye interaktionsmuligheder mellem brugere og innovationsenheder på virksomheder. Produktudviklingsprocessen er blevet en global interaktionsproces mellem mange (forskellige) aktører internt i virksomheden og eksternt i værdikæden. Ligesom IKT forandrer virksomhedens interne processer, så påvirker IKT også virksomhedens relation til potentielle nye brugere af deres produkter. Brugerne er blevet mere tilgængelige, og en inddragelse ved produktudvikling for at øge sandsynligheden for nye produkters succes på markedet er både muligt og nødvendigt. Dette samspil mellem viden, brugerinddragelse og IKT i produktudviklingsprocessen er fokus for dette projekt. Nedenstående tabel (tabel 1) giver eksempler på brugerdreven innovation fra adspurgte danske virksomheder/organisationer. Problemstillingen i mange danske virksomheder er, som tabel 1 viser, at brugerviden inddrages statisk og konfirmativt ved udviklingen af nye produkter. Det vil sige, at brugerne ikke integreres aktivt i produktudviklingsprocessen. Et andet vigtigt perspektiv i tabel 1 er, at IKT ikke øger brugerinddragelsen alene. Nedenstående udtalelser fra de adspurgte virksomheder/organisationer illustrerer denne pointe: Men i disse tests er det kun små ændringer og produktmodnings ting, der adresseres. Vi kan ikke pt. inddrage brugerne i tests af vores produkter på et tidligere tidspunkt. Kompan University College - Vitus Bering Danmark 6\n7 Vi udvikler vores produkter i samarbejde med udbyder off-season, men inddrager ikke Djurslandsgæster i denne proces. Destination Djursland Vores virksomhed kunne i højere grad inddrage vores kunder i design- og produktudviklingsfasen v.h.a. informationsteknologi. Dette vil sandsynligvis også sikre en større systematik og struktur i vores udviklingsprocesser Actona Company A/S Tabel 1. Viden, brugerinddragelse og IKT i adspurgte virksomheder (se bilag 5). Brugerdreven innovation Innovationsopfattelsen Turisme: Destination Djursland Markedsføring- og salgsinnovation Informationsanvendelse Oplevelsesprofil af udbydere (attraktioner) og brugere (lokale og turister) Brugerinddragelse Niveau for nuværende IKT-anvendelse Brugerne af produktet: Lav. Udbyderne af produktet: Høj Virksomheder Legeredskaber: Kompan Klassisk stage-gate produktudvikling med fokus på processinnovation Samfundstrends Sociologisketrends Demografisk data Medierne Benchmark studier mod konkurrenterne Prototype tests pt. kun i Danmark til validering. Brugerworkshops Mellem Lav Lav Møbler: Actona Ad-hoc produktudvikling Dialog med leverandører og retail Inddragelse af retail i designfase Virksomhedsønsker for IKT-anvendelser Interaktiv portal til Djursland Teknologibetjent selvadgang til Djursland Idegenereringsteknologi Opsamling af brugerviden fra workshops Data som billeder Multibruger kontakt Systematisk test af design, og dialogmuligheder i processen, produktevaluering De adspurgte virksomheder bekræfter den generelle tendens for IKT-anvendelse i innovationsprocesser, og har et ønske om at forøge brugerinteraktionen i processen. Hos de adspurgte virksomheder/organisationer i forundersøgelsen viser uhjulpne perspektiveringer af IKT i innovationsprocessen denne bevidsthed (se tabel 1). Samtidig understreger det nuværende IKTanvendelsesniveau i tabel 1 behovet hos danske virksomheder, for at få belyst effekten af forskellige teknologier i innovationsprocesser i relation til øget brugerinddragelse. Derved kan muligheder ved IKT for innovation og brugerinddragelse tydeliggøres. University College - Vitus Bering Danmark 7\n8 IKT og brugerinddragelse kan betragtes inden for mange dimensioner. Nedenfor illustreres to af dimensionerne, som projektet inddrager: dialog og tid. Dialogdimensionen ser på i hvilken grad brugeren/kunden er direkte involveret i dialog med leverandøren. Yderpolerne i denne dimension er i den ene ende en høj grad af dialog kaldet Interaktion, og i den anden ende med lav grad af dialog kaldet Observation. Tidsdimensionen er på tidsfaktoren i dialogen, altså hvor centralt det er for dialogen, at kunden er til stede i tid og rum på et forud aftalt tidspunkt. Et fysisk møde er et godt eksempel på en dialogform, hvor begge parter skal være enige om et tidspunkt (real-tids involvering), mens en SMS dialog kan være meget mere fri af på forhånd aftalte tidspunkter for dialogen (Asynkron involvering). Figur 1 illustrerer eksempler på teknologier, der kan tænkes anvendt i projektet samt deres placering i rummet som skabes af de to omtalte dimensioner. Figur 1: IKT dimensionerne anvendt i projektet Der er behov for ny viden om effekten af IKT på brugerinddragelsen i virksomheders innovationsprocesser. Denne type viden vil være ny både for forskning og i praksis. Funktionaliteten af IKT er kendt, men betydningen for brugerdreven innovation er ikke bevist gennem systematisk afprøvning gennem alle faser for nye produktudviklingsprojekter. Hensigten med projektet er at tilføre både virksomheder og forskningen viden indenfor dette felt. Projektet vil resultere i casestudier, som kan danne udgangspunkt for læring og en generel øget viden om kompleksiteten vedrørende brugerinddragelse og IKT i virksomheder. Projektets videnindsamling foregår i fire faser. University College - Vitus Bering Danmark 8\n9 Fase 1 er forstudiet, hvor hensigten var at klarlægge perspektivet for IKT og positioneringen af projektet. Fase 2 er en kortlægning af produktudviklingen i de projektdeltagende virksomheder via spørgeskema, interviews og andet materiale. Fase 3 er en to-trins proces, hvor der først skal udvælgelse produktudviklingsprojekter herunder en planlægning af teknologiafprøvningerne. Dernæst indsamles viden fra virksomhed og brugerne omkring anvendelse af de forskellige teknologier i produktudviklingsforløbet. Fase 4 foregår, når det nye produkt er udviklet. En spørgeskemaundersøgelse hos brugerne og virksomhederne belyser oplevelsen af det nye produkt og den rolle som IKT opleves at have spillet for dette. e. Formål Projektet bygger på hypotesen, at anvendelsen af nye eller kendte teknologier mere målrettet i innovationsprocesserne, kan understøtte brugerinvolveringen og dermed skabe langt bedre resultater. En hypotese, der understøttes af FORA og Globaliseringsrådet. Projektet vil udforske anvendelsesscenarier for disse teknologier, men ikke drive en udvikling af nye teknologier. Det overordnede formål er, at undersøge hvorvidt graden af brugerinddragelse ved udviklingen af nye produkter kan øges med IKT samt hvordan denne effekt fra IKT kommer til udtryk i produktudviklingsprocessen. Endvidere ønskes belyst, hvilke udfordringer det stiller danske virksomheder over for ved fremtidens udvikling af nye produkter. Til opfyldelse af dette er de konkrete mål for projektet: At implementere relevante IKT-løsninger i tre til seks udviklingsprojekter i virksomheder. At teste forskellige teknologier for at øge vidensniveauet om IKTs effekt på brugerinddragelse og derved den brugerdrevne innovationsproces. At udvikle anvendelsesscenarier af de forskellige IKT-løsninger. At analysere graden af brugerinddragelse før og efter implementeringen af IKT for at måle den direkte effekt af IKT. At fremstille valide anbefalinger til virksomheder om valg af IKT til at fremme brugerdreven innovation i danske virksomheder. Projektet er således et bidrag til den aktuelle debat om brugerdreven innovation og hvordan danske virksomheder transformerer deres produktudviklingsprocesser i den retning. Derved er projektets bidrag vigtigt i udbredelsen af brugerdreven innovation blandt danske virksomheder og derved kan give dem en konkurrencefordel. f. Målgruppe Som virksomhedsmålgruppe for projektet er valgt 3 virksomheder, der producerer til konsummarkedet og brancheområder, som giver gode overførselsmuligheder i forhold til andre virksomheder i det jysk-fynske område med særligt sigte på mindre og mellemstore virksomheder og virksomheder som geografisk er beliggende uden for de største byområder. Der er valgt 2 fremstillingsvirksomheder, som har adgang til hele værdikæden, fordi det har været afgørende at arbejde med virksomheder, som har en direkte slutbrugerkontakt og et engagement i forhold til at videreudvikle brugerinddragelsen i innovationsprocesserne. University College - Vitus Bering Danmark 9\n10 Der er endvidere valgt virksomheder, der fremstiller produkter som kan stå alene - dvs. tydelige produkter som man som forbruger kan forholde sig selvstændigt til. Branchemæssigt er valgt fremstillingsvirksomheder inden for møbler og legeredskaber. Begge med et stærkt præg af livsstilorienterede produkter i det ene tilfælde (Actona) med hjem og indretning som produktområde. Træ- og møbel er som brancheområde en regional styrkeposition i Midtjylland med gode muligheder for meget direkte vidensoverførsel inden for branchen såvel som mere generelt set i forhold til andre mindre og mellemstore virksomheder. Når det gælder KOMPANs produkter kommer hertil, at der indgår en række underliggende temaer som oplevelsesindhold, sikkerhed, robusthed, pædagogik og kulturel forskellighed på de markeder produktet skal afsættes. Et fokus, som også er relevant i forhold til brugerinddragelse i den kontinuerlige udvikling af turismevirksomheder, det tredje virksomhedsområde. Som tredje virksomhedsområde er valgt turismevirksomheder, der indgår i en sammenhængende oplevelse som Destination Djursland har som sit forretningsgrundlag. I modsætningen til valget af fremstillingsvirksomhederne har turismevirksomhed et serviceprodukt som omdrejningspunkt. Som turistvirksomhed er destinationsselskabet valgt, fordi den består af en lang række mindre og mellemstore virksomheder, der indgår som led i en værdikæde, som har samme forbrugere som kunder/brugere. Det giver særlige muligheder og særlige udfordringer i forhold til brugerinvolvering. Virksomhedsområdet er interessant i projektet grundet høj kompleksitet dels turismeerhvervets mange interesser på produktsiden og dels turisternes mange brugssituationer som de indgår i. De samme brugere repræsenterer et kompleks af behov i forskellige situationer, som kan anskues isoleret såvel som i et mere sammenhængende oplevelsesperspektiv. g. Resultater Projektet forventes at resultere i opbygning af teknologibaseret innovative kompetencer, som sikrer en dynamisk integrering af brugerne i innovationsprocessen i danske virksomheder. Endvidere styrkes samarbejdsrelationerne mellem forskning, uddannelse og erhvervsliv i udkantsområderne. Resultaterne kan opdeles på følgende måde: Almen: Øget viden om, hvordan virksomheder lettere kan implementere teknologibaseret brugerdreven innovation Casestudier tilrettet virksomheder Casestudier tilrettet forskning Håndbog baseret på Wiki-teknologi 2 konferencer Artikler i faglige tidsskrifter. Deltagende virksomheder: 8-10 workshops Øget viden om brugen af ny teknologi til innovationsprocesser Øget viden om brugerne/kunderne Øget viden om inddragelse af brugerne/kunderne i innovationsprocesser Opkvalificering af medarbejderne University College - Vitus Bering Danmark 10\n11 Implementering af anvendelsesscenarier for ny teknologi Øget systematisk tilgang til brugerdreven innovation Mindst et gennemført IKT-understøttet innovationsforløb hos hver af de deltagende virksomheder. Konsortiepartnere: I undervisningen og på kurser inddrages den opnåede viden i undervisningen, hvor brugerdreven innovation og teknologi indgår som delelementer af fagudbudet En styrkelse af konsortiepartneres kompetencer ved deltagelse i kommende projekter, hvor brugerdreven innovation indgår Iværksættere og mindre virksomheder i såvel Region Midtjylland som Region Syddanmark bliver bekendt med den opsamlede viden gennem temamøder mv. gennem erhvervsråd og iværksætterhuse En forsat udvikling af forskningen inden for brugerdreven innovation til gavn for virksomhedernes innovations- og konkurrenceevne Udvikling af nye rådgivnings- og faciliteringsydelser til såvel private som offentlige virksomheder og organisationer. h. Aktiviteter Samlet oversigt ses i tabel 2. Formidling Under projektet sker formidlingen af relevant viden og kompetencer om IKT til de deltagende virksomheder og andre interessenter gennem såvel fysiske som virtuelle tiltag. Der forventes at blive afholdt såvel en opstarts- som en afslutningskonference. Hvor opstartskonferencen har fokus på muligheder og indgangsvinkler for virksomheder, der vælger ny teknologi i deres innovationsproces, omhandler afslutningskonferencen de resultater og erfaringer virksomhederne og projektet har samlet. Da begge konferencer har almen interesse er de åbne for interesserede virksomheder, brancheorganisationer, forskere, uddannelsesinstitutioner, presse mv. Mellem de to konferencer arbejder virksomhederne med afprøvning af nye teknologier i forhold til en valgt problemstilling. Vi forventer, at der bliver mellem 8 og 10 workshops med skiftende temaer. Formål med workshops er at opsamle erfaring, videndele og understøtte innovationsprocessen i virksomheden frem til afslutningskonferencen. Deltagere i workshops er de deltagende virksomheder, som sikres en udveksling af viden og dialog med relevante aktører afhængig af behov og ønsker udtrykt af de deltagende virksomheder. Som led i synliggørelsen af projektet og resultaterne udsendes nyhedsbreve, pressemeddelelser og artikler til relevante trykte medier. Endvidere publiceres faglige artikler i forskningsrelevante sammenhænge. Ved projektets start oprettes en hjemmeside, der under hele projektet er omdrejningspunktet for videnspredning over for interessenter og den øvrige omverden herunder aktivitetsoversigt. Hjemmesiden indeholder også et projektextranet som kun projektets deltagere har adgang til. Extranetet anvendes til deling af fælles dokumenter og en wikipedia håndbog. University College - Vitus Bering Danmark 11\n12 Det materiale, som sendes til de trykte medier vil ligeledes forefindes på hjemmesiden. Som led i videnspredningen har projektet mulighed for at komme ud til virksomheder og interessenter gennem link på de deltagende virksomheders og involverede aktørers hjemmesider. Synliggørelsen af projektet understøttes ved udsendelse af elektroniske nyhedsbreve til brancheorganisationer, virksomheder, videninstitutioner og erhvervsfremmeaktører over hele Danmark. Efter projektets afslutning forsætter hjemmesiden og wikipedia håndbogen. Vi forventer en kontinuerlig udvikling af håndbogen, da formen wikipedia giver adgang til, er at alle kan komme med input, så snart håndbogen er offentliggjort. Leverandørerne af de anvendte teknologidrevne metoder vil få en oversigt over fordele og ulemper for den pågældende metode. En beskrivelse, der er tilgængelig for alle gennem et link på hjemmesiden. De fremkomne resultater bliver formidlet af konsortiets parter gennem artikler, inddrages i undervisning, rådgivning og temamøder. Endvidere omsættes resultaterne i forskningsøjemed og i de netværks- samt projektaktiviteter vi forventer udspringer af projektet. Gennem erfaringsindsamling og analyse af innovationsprocesserne samt virksomhedernes udbytte, sikres muligheden for at udtrække indikatorer, der har varig almennyttig værdi. Projektets resultater samt indikatorer forventes at indgå i den videre forskning på området for brugerdreven innovation. Endvidere indgår den opsamlede viden i virksomhedsrådgivning overfor såvel etablerede virksomheder som iværksættere. Styregruppemøder Projektets styregruppe mødes hvert kvartal i aktivitetsperioden (6 gange i alt). Styregruppen har til opgave at sikre projektets fremdrift, målopnåelse og kvalitet. Styregruppen indhenter den nødvendige information fra projektets administrator, konsulenterne og virksomhedernes projektdeltagere. Styregruppen giver feedback til projektet gennem projektets administrator. Projektevaluering Projektet evalueres med henblik på opnåede resultater for virksomhederne og på dannelse af ny viden om teknologianvendelse til understøttelse af brugerdreven innovation. Projektets forskningsinstitutioner forestår denne evaluering. Tabel 2: Projektaktiviteter og generelle aktiviteter Projektaktiviteter Åbne konferencer Workshops Udvikling af designs og dataindsamlingsmetoder Testprojekter i virksomhederne Dataanalyse Q Q Q Q Q Q Generelle aktiviteter Oprettelse af WEB-site Styregruppemøder Projektevaluering University College - Vitus Bering Danmark 12\n13 3. Budget Projektets budget er opdelt på generelle aktiviteter og projektaktiviteter. Den lokale medfinansiering består for de deltagende virksomheders vedkommende af løntimer á kr. 600,00 pr. time inklusiv overhead og administrative udgifter. Dette beløb er grundet i, at der er tale om ledende medarbejdere i de deltagende virksomheder. Det forventes, at 3-6 virksomheder vil deltage i projektets konsortium og styregruppe. I forhold til Vitus Bering, Handelshøjskolen i Århus, Egion, Innovation og Forskning, Region Midtjylland samt Djurslands Erhvervsråds projektdeltagere afregnes der i forhold til de faktiske lønudgifter mens diverse overhead indregnes i generalomkostninger. Endvidere indgår rejser/ kørsel efter gældende takster. Projektets deltagere forpligter sig via en projektsamarbejdsaftale og indberetter deres medfinansiering og udgifter kvartalsvis til projektadministrator. Tabel 3: Projektbudget fordelt på deltagere Løn Rejser Generalomkostninger Formidling og videnspredning Heraf medfinansiering I alt (kr.) Vitus Bering Generelle aktiviteter Vitus Bering Projektaktiviteter Handelshøjskolen i Århus ASB Djursland Erhvervsråd DER Egion Et IT-partnerskab Innovation og Forskning Region Midtjylland Private partnere Deltagende virksomheder I alt Lokal medfinansiering Ansøgningsbeløb i. Budgettet fordelt på projektaktiviteterne hen over kvartalsfaser Tabel 4: Aktivitetsbudget Projektaktiviteter Q Q Q Q Q Q I alt Åbne konferencer Workshops Udvikling af design og dataindsamlingsmetoder Testprojekter i virksomhederne University College - Vitus Bering Danmark 13\n14 Dataanalyse Projektaktiviteter i alt Bemærk: Generelle aktiviteter ( ) og medfinansiering fra deltagende virksomheder ikke indregnet. j. Fremtidig finansiering Projektets erfaringer og de resultater, der genereres under projektet vil aktivt blive inddraget i de deltagende organisationers processer og produkter. Vitus Bering vil udvikle nye produkter, som er baseret på den viden, der genereres under projektet. Dette relaterer sig til indtægtsdækkede virksomhedsaktiviteter, hvis målgruppe er private og offentlige organisationer samt uddannelsesaktiviteter i forhold til fuldtids- og deltidsstuderende. Det skal i denne sammenhæng bemærkes, at Vitus Bering i fremtiden vil være en del af VIA University College Denmark og at Videncenter for Innovative Processer vil have som opgave aktivt at inspirere samtlige uddannelser, der findes under VIA organisationen. Djurslands Erhvervsråd er stærkt optaget af mulighederne for at styrke innovation og fornyelse af produkter, services og processer i de deltagende virksomheder, som primært er mindre og mellemstore industri-, håndværks-, service- og turismevirksomheder. Djurslands Erhvervsråd har løbende projekter, der skal bistå virksomhederne i at skabe den nødvendige fornyelse. Projektet er derfor et led i en fortsat række af initiativer til at støtte den forretningsmæssige udvikling af områdets virksomheder. For Handelshøjskolen i Århus er viden oparbejdet i dette projekt input til forskningen inden for brugerdreven innovation og vil indgå i fremtidige forskningsprojekter samt undervisning inden for innovationsledelse. Ønsket er at synliggøre IKTs position i brugerdreven innovation inden for forskningen. Egion inddrager resultater og erfaringer i fremtidige projekter samt i vejledning af iværksættere og mindre virksomheder foruden formidling over for virksomheder over hele landet gennem samarbejde med netværkene i ITB Regional, BizzKit, BIZ-ArT, erhvervsserviceenheder og erhvervsfremmeaktører som Syddanske Forskeparker og IT-innovation. Innovation og Forskning, Region Midtjylland har brugerdrevet innovation som selstændigt indsatsområde, jf. igangsat demonstrationsprojekt for brugerdreven innovation (jf. Vækstforum beslutning 15. dec.). Hensigten med indsatsområdet er at generere et aktivt vidensamarbejde med aktive forsknings- og formidlingsressourcer tilknyttet og med aktiv metodeudvikling og praktisk formidling som formål og aktivitet. Via sin tætte forbindelse med MAPP, Aarhus School of Business, AU, og Netværk for Forskningsbaseret Brugerdreven innovation ved Alexandra Instituttet samt at integrere best practice og især next-practice på grundlag af erfaringer bl.a. fra nærværende IKT-projekt. Innovation og Forskning vil som en naturlig forpligtelse overføre viden fra projektet til de igangværende klyngeudviklingsinitiativer og inden for oplevelsesøkonomien. Projektet vil efter projektbevillingens udløb således fortsætte og forgrene sig i mange eksisterende og nye aktiviteter hos konsortiets partnere, hvorved viden og læring om IKT, viden og brugerdreven innovation fortsat vil blive finansieret på baggrund af de relaterede udviklingsprojekter og indtægtsdækkede virksomhedsaktiviteter hos konsortiets partnere. University College - Vitus Bering Danmark 14\n15 4. Styregruppe Herunder angives navnene på deltagerne i projektets styregruppe: Konstantin Lassithiotakis, Studierektor, Vitus Bering Danmark Lars Nielsen, Lektor/Projektleder, Vitus Bering Danmark Lone Thurø, Konsulent, Egion - et IT-partnerskab Jan Lindegaard Christensen, Konsulent, Innovation og Forskning, Region Midtjylland Dan Skovgaard, Virksomhedskonsulent, Djursland Erhvervsråd Karin Müller, Research Coordinator, KOMPAN A/S Flemming Rasmussen, Destinationschef, Destination Djursland Kim Bak Kristensen, Personalechef, Actona Company A/S Kristina Risom, Assistant professor, Handelshøjskolen i Århus Jóannes J. Gaard, Chefkonsulent, Ingeniørforeningen i Danmark, IDA 5. Interessetilkendegivelser Følgende interessenter har indgivet interessetilkendegivelse (vedlagt som bilag 3): Ib Oustrup, Adm. direktør, Ingeniørforeningen i Danmark, IDA John Sarborg Pedersen, Chefkonsulent, ITEK, Dansk Industri. Karin Müller, Research Coordinator, KOMPAN A/S Flemming Rasmussen, Destinationschef, Destination Djursland Kim Bak Kristensen, Personalechef, Actona Company A/S Niels Sandal Jakobsen, Director, LEGO Market Intelligence Lars Ladefoged Nielsen, Udviklingschef, FLEXA GROUP A/S Søren Kielgast, Innovationskonsulent og partner, GEMBA Innovation Michael Lodahl, Partner, Tool-Tribe Connector Astrid Søndergaard, Netværksleder, Netværk for Forskningsbaseret Brugerdrevet Innovation v. Alexandra Instituttet 6. Underskrift og stempel Horsens den 27. februar 2007 Konstantin Lassithiotakis Studierektor University College - Vitus Bering Danmark University College - Vitus Bering Danmark 15\n16 Bilag 1. Profil af deltagende virksomheder 2. Kopi af konsortiedeltagernes samarbejdsaftale 3. Interessetilkendegivelser 4. Projektets væsentligste ressourcepersoner 5. Interviews med de deltagende virksomheder 6. Interviewguide og spørgeskema anvendt i foranalysen University College - Vitus Bering Danmark 16\nIT-støttet Intrapreneurship 1. Konsortium Bag projektet står et konsortium bestående af Vitus Bering Danmark, Egion et IT-partnerskab samt erhvervsvirksomhederne: KOMPAN A/S, Alux, Fredericia Furniture