Afrapportering: Frikommuneforsøgstemaet "En mere sammenhængende og effektiv sundheds- og forebyggelsesindsats" - PDF\nAfrapportering: Frikommuneforsøgstemaet "En mere sammenhængende og effektiv sundheds- og forebyggelsesindsats"\nDownload "Afrapportering: Frikommuneforsøgstemaet "En mere sammenhængende og effektiv sundheds- og forebyggelsesindsats""\n1 Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse 1. november 2012 Afrapportering: Frikommuneforsøgstemaet "En mere sammenhængende og effektiv sundheds- og forebyggelsesindsats" Lov om frikommuner, der skal tilvejebringe hjemmel til igangsættelse af en række frikommuneforsøg, blev vedtaget den 18. juni I tillæg hertil har regeringen indgået et samarbejde med frikommunerne om udvikling og løbende evaluering af 6 udvalgte forsøgstemaer. En mere sammenhængende og effektiv sundheds- og forebyggelsesindsats er et af forsøgstemaerne. Under dette forsøgstema har formålet været at udvikle og afprøve nye løsninger, der kan understøtte mere sammenhængende forløb for patienter, der er kendetegnet ved hyppig kontakt med flere aktører og sektorer på sundhedsområdet. Fokus rettes mod forsøg med bedre koordinering af sundhedsindsatsen på tværs af kommuner og regioner (almen praksis og sygehuse), herunder udvikling af nye samarbejdsformer, partnerskaber og organisationsformer mellem de centrale sundhedsaktører samt udvikling af incitamenter til et mere forpligtende samarbejde mellem parterne. Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse har koordineret processen omkring forsøgstemaet. Der er blevet afholdt 3 møder i gruppen og følgende har deltaget i arbejdet: Fredensborg Kommune Fredericia Kommune Gentofte Kommune Gladsaxe Kommune Odense Kommune Odsherred Kommune Vejle Kommune Vesthimmerland Kommune Viborg Kommune Danske Regioner Kommunernes Landsforening Arbejdsmarkedsstyrelsen Økonomi- og Indenrigsministeriet Social og Integrationsministeriet Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse Fem temaer har dannet fokus for gruppens arbejde: 1. Borgere på kanten af arbejdsmarkedet 2. Psykiatri 3. Integrated care 4. Genoptræning 5. Vederlagsfri fysioterapi De fem temaer er resulteret i fem ansøgninger. To af de fem ansøgninger bygger videre på tidligere indsendte frikommuneansøgninger, der ikke tidligere kunne imødekommes på det daværende grundlag. Ansøgningerne fokuserer på, hvorle-\n2 Side 2 des patienternes vej gennem sundhedsvæsenet optimeres, således patientforløbene er sammenhængende og omkostningseffektive. Nye samarbejdsformer på tværs af sektorer og den helhedsorienterede indsats for borgerne er således centrale fokusområder. Fælles for de fem temaer er endvidere, at det har været vanskeligt at identificere de konkrete lovgivningsmæssige barrierer for forsøgene, herunder særligt hvilke specifikke hjemler forsøgene skal undtages fra. Grundet tidspres udestår derfor også enkelte konkretiseringer heraf. De fem ansøgninger er ikke behandlet politisk i hverken frikommunerne eller i Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse. Nedenfor opridses kort indholdet i de fem vedlagte ansøgninger. Ad 1) Speciallæger i kommunale rehabiliteringsteams (borgere på kanten af arbejdsmarkedet) Frikommunerne søger om tilladelse til at indgå aftaler med speciallæger (primært psykiatere og arbejdsmedicinere) til at foretage tidlig udredning af helbredsmæssige problemer med henblik på iværksættelse af den rette tværfaglige, beskæftigelsesrettede rehabiliteringsindsats for sygemeldte i matchkategori 2 med 8 ugers sygefravær og nyledige kontanthjælpsmodtagere med andre problemer end ledighed (matchkategori 2). Der ansøges i den forbindelse om, at speciallægerne kan foretage helbredsundersøgelse af modtagere af offentlige forsørgelsesydelser på kommunens vegne uden forudgående henvisning fra egen læge. Målet er, at flere borgere kommer i selvforsørgelse efter inddragelse af speciallæger i en tidlig tværfaglig udredning med det formål hurtigt at kunne iværksætte den rette tværfaglige og beskæftigelsesrettede rehabiliteringsindsats for sygemeldte i matchkategori 2 med 8 ugers sygefravær og kontanthjælpsmodtagere med andre problemer end ledighed (matchkategori 2). Ad 2) Borgeren i centrum en fælles indsats (psykiatri) Frikommunerne ønsker med dette forsøg at styrke og udbygge samarbejdet mellem behandlingspsykiatrien, socialpsykiatrien og de praktiserende læger. Det foreslås, at der etableres et gensidigt forpligtende samarbejde mellem ovennævnte parter. Det overordnede mål er, at borgerne skal opleve en koordineret og sammenhængende behandlingsforløb og et fagligt kvalificeret samarbejde mellem behandlingspsykiatrien, egen læge og kommunen. Ad 3) Integrated Care på sundhedsområdet Forsøgets formål er at udvikle en model for, hvordan nye løsninger med øget fokus på tidlig indsats og inddragelse af borgeren kan bidrage til at skabe reelle sammenhængende patientforløb, så borgeren oplever at blive understøttet af ét samlet og proaktivt sundhedsvæsen. Det skal ske gennem etablering af et partnerskabsprojekt om integrated care mellem regioner, almen praktiserende læger og frikommunerne, hvor alle parter indgår et forpligtende samarbejde på flere niveauer med blandt andet fælles ledelse af forsøget og et antal decentrale tværsektorielle teams. Et tværsektorielt team kan eksempelvis være forankret omkring en almen praktiserende læge. I hvert tværsektorielt team aftaler fagpersonerne sammen\n3 Side 3 grundlaget for borgerens plan (gældende for den samlede tværsektorielle indsats). Projektet hviler på deling af data til fælles stratificering med henblik på at identificere borgere med størst risiko for længere/varig forsørgelse eller uhensigtsmæssige genindlæggelser. Med forsøget ønskes også at udvikle fælles økonomiske incitamenter, der understøtter forsøgets formål. Samtidig tænkes borgerne/patienterne ind, således at de i højere grad indgår og tager mere medansvar for egen sundhed. Det bemærkes, at der pågår et arbejde i regi af Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse med henblik på at afklare den foreliggende ansøgnings forhold til persondataretten. Ad 4) Udvikling af genoptræningsplanen som stratificerings- og rehabiliteringsredskab Frikommunerne vil sammen med sygehusene etablere et tværsektorielt og tværfagligt team, der sammen skal arbejde med udvikling af patientens genoptræningsplan. Genoptræningsplanen skal kunne sikre den rette indsats til den rette patient, og frikommuneforsøget skal udvikle et stratificeringsværktøj, der effektivt identificerer, hvad der karakteriserer patienter med enkle hhv. komplekse genoptræningsbehov. Grundlaget for genoptræningsplanens udformning flyttes endvidere fra en ren lægefaglig vurdering til en tværfaglig og multidisciplinær vurdering. Derved kan projektet kvalitetsudvikle genoptræningsplanen på baggrund af stratificeringsværktøjet give en målrettet, relevant og detaljeret og i relevant omfang multidisciplinær beskrivelse af funktionsevne og funktionsnedsættelse ud fra patientens specifikke situation. Opstår der forskelle i vurderinger mellem de to sektorer, tages dette op i det tværfaglige team for at sikre en gensidig læring og forståelse. I sidste ende er det i projektperioden fortsat den lægefaglige vurdering i sygehusregi, der er afgørende. Ad 5) Vederlagsfri fysioterapi en koordineret og sammenhængende indsats til anden lovgivning på træningsområdet Frikommunerne ønsker at etablere et koordinerende team, der modtager alle henvisninger fra de praktiserende læger til vederlagsfri fysioterapi. Den nye praksis vil betyde, at henvisninger og undtagelsesredegørelser fremover vil skulle vurderes af et erfarent team af fysioterapeuter og ergoterapeuter inden behandling og træning iværksættes. Herved suppleres den praktiserende læges henvisning med en kommunal vurdering af borgerens funktionsevne, information til borgeren, udarbejdelse af en plan for træningen sammen med borgeren og koordinering med øvrige kommunale tilbud til borgeren. Det er fortsat lægens afgørelse, om borgeren skal henvises til vederlagsfri fysioterapi. Videreformidling af henvisning, statusredegørelse og undtagelsesredegørelse forudsætter patientens samtykke.\n4 Frikommuner Titel på forsøg Speciallæger i kommunale rehabiliteringsteam Start- og sluttidspunkt for Startdato Fra godkendelse Slutdato forsøget Dato for ansøgning 1. november Beskrivelse af forsøget Målgruppen for rehabilitering på beskæftigelsesområdet er personer, som har andre problemer end ledighed. Der er fortrinsvis tale om personer i matchgruppe 2 og 3. Problemerne kan f.eks. være psykiske lidelser og andre relaterede problemstillinger som f.eks. misbrug og/eller begrænsede sociale kompetencer. Herudover kan der være tale om manglende uddannelse, manglende private sociale netværk og familiær støtte og opbakning. Langvarige modtagere af offentlig forsørgelse, herunder sygemeldte, har en særlig risiko for permanent at miste kontakten til arbejdsmarkedet. Generelt for gruppen af langvarigt sygemeldte gælder, at hovedparten har muskel-skeletlidelser eller psykiske lidelser, som f.eks. depression, angst, personlighedsforstyrrelser m.v. Målgruppen har typisk ikke kun behov for en aktiv beskæftigelsesindsats, men for en indsats, der går på tværs af lovgivning og kommunens afdelinger. Som det fremgår af vedlagte notat har Gladsaxe Kommune etableret en såkaldt Afklaringsvifte, som har til formål at foretage en tidlig, tværfaglig udredning med henblik på valg, iværksættelse og koordinering af den rette rehabiliterende og virksomhedsrettede indsats, som kan støtte målgruppen i at fastholde eller (gen)erhverve beskæftigelse. Gladsaxe Kommune har i forbindelse med deltagelsen i det store TTAprojekt haft rigtig gode erfaringer med et tæt samarbejde med en klinisk enhed med psykiatere og arbejdsmedicinere. I forbindelse med etablering af Afklaringsviftens tværfaglige rehabiliteringsteams søger Gladsaxe kommune derfor om tilladelse til at indgå aftaler med speciallæger (primært psykiatere og arbejdsmedicinere) til at bistå de rehabiliterende teams med at foretage tidlig udredning af helbredsmæssige problemer med henblik på iværksættelse af den rette tværfaglige, beskæftigelsesrettede rehabiliteringsindsats for sygemeldte i matchkategori 2 med 8 ugers sygefravær og nyledige kontanthjælpsmodtagere med andre problemer end ledighed (matchkategori 2). Der ansøges i den forbindelse om, at speciallægerne kan foretage helbredsundersøgelse af modtagere af offentlige forsørgelsesydelser på kommunens vegne uden forudgående henvisning fra egen læge. 2. Mål og forventede resultater Målet er at flere borgere kommer i selvforsørgelse efter inddragelse af speciallæger i en tidlig tværfaglig udredning med det formål hurtigt at kunne iværksætte den rette tværfaglige og beskæftigelsesrettede rehabiliteringsindsats for sygemeldte i matchkategori 2 med 8 ugers sy-\n5 gefravær og kontanthjælpsmodtagere med andre problemer end ledighed (matchkategori 2). Aktuelt er der ofte ventetid i forhold til udredning af borgerne, hvilket accentueres af, at der ofte er flere læger involveret. Det betyder, at borgerens tid på offentlige forsørgelse ofte forlænges unødigt samtidig med at risikoen for, at borgeren får en sygdomsidentitet frem for en arbejdsidentitet øges. Formålet er således også at afkorte tiden på offentlig forsørgelse via en hurtig tværfaglig udredning. Forventede resultater i øvrigt: Resultat 1: Borgere med indikation på psykisk mistrivsel 80 % af borgerne med indikation på psykisk mistrivsel skal opleve en forbedret generel trivsel efter den tidlige opsporing og deltagelse i relevant beskæftigelsesrettet rehabiliteringsindsats. Resultat 2: Borgere med indikation for skadeligt alkoholforbrug 30 % af borgerne med indikation på skadeligt alkoholforbrug skal reducere deres alkoholforbrug. Resultat 3: Kompetenceløft af medarbejdere Kommunens medarbejdere i Rusmiddelcenter, Forebyggelsescenter, Træningsenhed og Jobcenter skal opleve, at de er blevet bedre i stand til hurtigt at opspore skadeligt alkoholforbrug og psykisk mistrivsel hos sygemeldte i matchkategori 2 med minimum 8 ugers sygefravær og kontanthjælpsmodtagere med andre problemer end ledighed (matchkategori 2), end de var før inddragelse af psykiatere og arbejdsmedicinere i en tidlig udredning og planlægning af den rette tværfaglige og beskæftigelsesrettede rehabiliteringsindsats. 3. Hvordan nås de opstillede mål? Psykiaterne og arbejdsmedicinerne vil kunne bidrage til det tværfaglige arbejde med tidlig opsporing og udredning af primært alkoholproblemer og eller psykiske problemer samt hurtig planlægning og iværksættelse af en koordineret, tværfaglig og beskæftigelsesrettet rehabiliteringsindsats. Tidlig opsporing, screening og udredning Psykiaterne vil få en aktiv rolle i forhold til screening af sygemeldte i matchkategori 2 efter 8 ugers sygefravær og nyledige kontanthjælpsmodtagere med andre problemer end ledighed (matchkategori 2). På baggrund af erfaringerne i TTA-projektet forventes det, at 25 % af de sygemeldte i matchkategori 2 med minimum. 8 ugers sygefravær skal screenes, og det er umiddelbart forventningen, at 50 % af de nyledige kontanthjælpsmodtagere i matchkategori 2 skal screenes. Undervisning De tilknyttede psykiatere vil kunne forestå undervisningsforløb med det formål at klæde socialfaglige og sundhedsfaglige medarbejdere samt jobcentermedarbejdere på til at være mere opmærksomme på de signaler/fokusparametre, der er relevante, når man skal foretage tidlig opsporing af psykisk mistrivsel og/eller skadeligt alkoholforbrug.\n6 Konferenceforum Psykiaterne og arbejdsmedicinerne vil med deres ekspertise kunne kvalificere og styrke kommunens tværfaglige rehabiliteringskonferencer, hvor udredning, fastlæggelse og koordination af den tværfaglige indsats fastlægges i en tæt dialog mellem relevante faggrupper. Konferencerne giver både mulighed for videndeling og mulighed for at kombinere den beskæftigelses- og sundhedsrettede indsats til en tværfaglig, beskæftigelsesrettet rehabiliteringsindsats. 4. Forsøgshjemler Gladsaxe Kommune søger om hjemmel til, at speciallæger kan indgå i kommunens rehabiliteringsteams og i den forbindelse kan foretage helbredsundersøgelse af modtagere af offentlige forsørgelsesydelser på kommunens vegne uden forudgående henvisning fra egen læge. Hjemlen vil evt. kunne etableres ved gennem brug af forsøgsbestemmelsen i sundhedslovens 233 at udvide sundhedslovens 240 om kommuners mulighed for at afholde udgifter til sygdomsbehandling. I den forbindelse ønskes hjemmel til at de forskellige deltagere i de rehabiliterende teams (medarbejdere fra sundhedsområdet, socialområdet og beskæftigelsesområdet samt speciallægerne) betragtes som en del af enhedsforvaltningen, således at udveksling af personoplysninger, herunder i nødvendigt omfang følsomme og private personoplysninger, frit kan ske i forbindelse med det tværfaglige, rehabiliterende teams udredning, planlægning og koordinering af den samlede rehabiliteringsindsats (borgerens indsatsplan). Foreligger en sådan hjemmel, kan sundhedspersonen (og afhængig af hjemmelen: skal sundhedspersonen) videregive patientoplysninger til andre formål end behandling uden patientsamtykke, jf. sundhedslovens 43, stk. 2, nr. 1, hvis det må antages at være af væsentlig betydning for den modtagende myndigheds sagsbehandling. 5. Evaluering Målet om selvforsørgelse. Flere borgere i målgrupperne skal komme i selvforsørgelse efter inddragelse af speciallæger i den beskæftigelsesrettede rehabiliteringsindsats. Som måleindikatorer anvendes dels antallet af fuldtidspersoner på kontanthjælp og sygedagpenge pr årig og dels den gennemsnitlige varighed på henholdsvis kontanthjælp og sygedagpenge i matchkategori 2. Der foretages måling af antallet af fuldtidspersoner og den gennemsnitlige varighed på ydelserne primo 2012, 2013, 2014, 2015 og Resultaterne sammenlignes med Gladsaxes klyngekommuner. Resultatkrav 1: Borgere med indikation på psykisk mistrivsel 80 % af borgerne med indikation på psykisk mistrivsel skal opleve en forbedret generel trivsel efter den tidlige opsporing og deltagelse i relevant beskæftigelsesrettet rehabiliteringsindsats Den psykiske trivsel måles ved anvendelse af WHO-5 trivselsindekset.\n7 Hos borgere, hvor der sker tidlig opsporing af psykisk mistrivsel foretages førmåling, evt. midtmåling og eftermåling i forhold til den rehabiliterende indsats. Resultatkrav2: Borgere med indikation for skadeligt alkoholforbrug 30 % af borgerne med indikation på skadeligt alkoholforbrug skal reducere deres alkoholforbrug. Alkoholforbruget måles ved anvendelse af Audit-screening, som vil ske som før- og eftermåling. Resultatkrav 3: Kompetenceløft af medarbejdere Kommunens medarbejdere i Rusmiddelcenter, Forebyggelsescenter, Træningsenhed og Jobcenter skal opleve, at de er blevet bedre i stand til hurtigt at opspore skadeligt alkoholforbrug og psykisk mistrivsel hos sygemeldte i matchkategori 2 med 8 ugers sygefravær og kontanthjælpsmodtagere med andre problemer end ledighed (matchkategori 2), end de var før inddragelse af psykiatere og arbejdsmedicinere i indsatsen. Evalueringen sker ved en kvalitativ spørgeskemaundersøgelse og evt. kvalitative fokusgruppeinterviews primo 2014.\n8 Frikommuner Titel på forsøg Borgeren i centrum - en fælles indsats Start- og sluttidspunkt for Startdato Fra godkendelse Slutdato forsøget Dato for ansøgning 1. november Beskrivelse af forsøget En fælles indsats Gladsaxe og Gentofte Kommuner og Region Hovedstaden ønsker med dette forsøg at styrke og udbygge samarbejdet mellem behandlingspsykiatrien, social psykiatrien og de praktiserende læger. Parterne foreslår, at der i projektperioden i et gensidigt forpligtende samarbejde mellem ovennævnte parter afprøves nye modeller for samarbejde, der kan forbedre indsatsen i forhold til borgere med en psykisk lidelse. De involverede parter ønsker med samarbejdet at skabe rammen for et ambitiøst samarbejdsprojekt, der kan være med til at sætte rammer for den måde, vi i fællesskab tænker vores psykiatriindsats og organisering på. Behandlingspsykiatrien og de praktiserende læger vil fortsat have det behandlingsmæssige ansvar, ligesom kommunerne vil have ansvaret for den socialpsykiatriske indsats. Det er et centralt led i projektet, at vi i fællesskab sætter fokus på, hvilke nye muligheder, der er for samarbejde. De involverede parter har hver i sær i dag en række indsatsområder i forhold til borgerne. Målet med et nyt samarbejde er, at se på om nye fælles indsatser kan give endnu bedre resultater herunder drøfte muligheder for et fagligt, organisatorisk og økonomisk samarbejde, hvor det kunne være relevant. Endvidere tænkes samarbejdet mellem kommunerne, behandlingspsykiatrien og de praktiserende læger, som et forum for kompetenceudvikling og videndeling om borgere med psykiske lidelser. Et element i den første fase i samarbejdet er en fælles drøftelse og prioritering af hvilke områder, der skal være omdrejningspunkt for indsatsen. Det kunne eksempelvis være at forebygge indlæggelser af borgere med psykiske lidelser, mindske antallet af genindlæggelser, håndtere borgere med omfattende psykiatriske problemstillinger eller unge med psykiske lidelser. I dag er overlæger i behandlingspsykiatrien, ifølge psykiatriloven, forpligtet til ved udskrivningen at udarbejde udskrivningsaftale eller koordinationsplan. Dette også selvom borgeren ikke har givet samtykke. Det gælder alene i forhold til patienter, som efter udskrivning må antages ikke selv at ville søge den nødvendige behandling eller de nødvendige sociale tilbud. Målgruppen er de sværest psykisk syge patienter, som efter udskrivning må antages ikke selv at ville søge behandling eller de nødvendige sociale tilbud, der er nødvendige for patientens helbred. Der er et udviklingspotentiale, idet der formentlig kan udarbejdes udskrivningsaftaler og koordinationsplaner for langt flere patienter end i dag. Der er således behov for at udvide og anvende denne mulighed i større omfang i det daglige samarbejde mellem PC Ballerup, almen praksis og kommunerne, så deltagerne i et samarbejde kan koordinere indsatsen over for udsatte borgere med psykiske lidelser.\n9 Side 2 Samtidig skal den praktiserede læge i situationer, hvor borgerens samtykke ikke kan opnås eksempelvis kunne oplyse kommune og behandlingspsykiatri om bekymring for en borger. Formålet er at sikre en tidligere opsporing og mindre indgribende indsats til borgere med svære psykiske lidelser. Gentofte og Gladsaxe Kommuner ønsker endvidere, at det skal være muligt at udveksle oplysninger om konkrete borgersager uden borgerens samtykke, hvis der er behov herfor. Der tænkes i den sammenhæng konkret på udveksling af oplysninger mellem Psykiatrien i Region Hovedstaden, Borgerens praktiserende læge og de sociale afdelinger i Gentofte og Gladsaxe Kommune. Baggrunden for ønsket er det samme, som ligger bag den nuværende bestemmelse i retsplejeloven 115 (PSP-samarbejdet), der specifikt giver hjemmel til at udveksle oplysninger - også uden borgerens samtykke som led i et samarbejde mellem politiet, de sociale myndigheder og psykiatrien. I PSP-regi kan lokale myndighedspersoner drøfte og aftale løsninger i vanskelige borgersager. Det fritager hverken politi, kommuner eller regioner for ansvar, men er tænkt som en effektiv vej til at styrke samarbejdet og koordinationen på tværs. Det er en forudsætning for samarbejdet, at myndighederne kan drøfte enkeltpersoners situation i et uformelt forum. Der er derfor i forbindelse med PSP givet grønt lys for udveksling af oplysninger om socialt udsatte uden samtykke fra de involverede. Målet med Gentofte-, Gladsaxe Kommune og Regions Hovedstadens ønske, er på samme måde at sikre, at der mellem de involverede parter i en konkret borgersag, er lovhjemmel til at kunne udveksle oplysninger, der kan være med til at sikre, at borgeren får en koordineret hjælp, der kan forebygge vidtgående konsekvenser af en psykisk lidelse hos den enkelte borger. Baggrund for forsøget Både kommuner og Region oplever store udfordringer indenfor psykiatrien. Dels handler det om nye diagnoser, men også vanskeligheder med at koordinere indsats og forløb for borgere der går fra den ene sektor til den anden. Som eksempler kan nævnes: Borgere med psykiske lidelser bliver i dag udskrevet tidligere fra stationær behandling på fx Psykiatrisk Center Ballerup (PC Ballerup), og overgår derfor hurtigere til ambulant behandling. Det suppleres ofte med kommunale sociale tilbud som fx botilbud, bostøtte eller en støttekontaktperson. Efter udskrivningen kan nogle borgere have svært ved at klare sig i egen bolig. De kan føle sig ensomme, isolerede, og måske får de ikke taget den nødvendige medicin i tilstrækkelig grad. Konsekvenserne heraf kan være forskellige, men for en del borgere betyder det genindlæggelse ofte op til flere gange. Herudover oplever begge kommuner borgere, der i perioder har behov for en kort indlæggelse/genindlæggelse for at blive stabiliseret. Dette kan bl.a. skyldes, at borgere føler sig isoleret og kan true med at begå selvmord/ er selvskadende. Endelig oplever kommunerne, at borgere\n10 Side 3 ind i mellem havner i et tomrum mellem de forskellige sektorer, og der er risiko for, at borgeren derfor ikke får den relevante støtte. Dette kan bl.a. skyldtes, at borgerne ikke har en tilstrækkelig sygdomserkendelse, har flere forskellige problemer herunder misbrug eller nægter enkelte eller flere myndigheder mulighed for at kunne tilbyde hjælp. Dette kan i sidste ende betyde, at borgeren igennem et langt stykke tid ikke får den rette hjælp, og først hvis borgeren er psykotisk og eller er til fare for sig selv eller andre, kan tvangsindlægges af den praktiserende læge eller vagtlæge. For Gladsaxe Kommune har der været 705 indlæggelser heraf 322 genindlæggelser i borgere har haft én indlæggelsesperiode, mens 144 borgere har været indlagt flere gange. Ud af de 144 borgere har 19 borgere været indlagt 5 gange eller flere i For Gentofte kommune har der været 456 indlæggelser heraf 261 genindlæggelser i borgere har haft én indlæggelsesperiode, mens 98 borgere har været indlagt flere gange. Ud af de 98 borgere har 16 borgere været indlagt 5 gange eller flere i Hver indlæggelse og genindlæggelse medfører en kommunal udgift til aktivitetsbestemt medfinansiering, og giver et øget pres på Regionens behandlingskapacitet. Øget pres på psykiatrien Fra 1997 til 2007 er antallet af sengepladser i voksenpsykiatrien faldet med 25 %. Derudover er det gennemsnitlige antal liggedage i behandlingspsykiatrien i samme periode faldet med ca. 27 %. Fra er antallet af borgere i psykiatrisk behandling samtidigt steget med personer 1. Disse tal viser, at der over de sidste 10 år er sket en markant udvikling inden for psykiatrien. Den psykiatriske behandling er gået fra sengebehandling til ambulantbehandling. Stigningen i antallet af borgere, som får psykiatrisk behandling har medført et pres både i forhold til de regionale opgaver med at diagnosticere og behandle og på det kommunale område ved at tilbyde sociale tilbud. Den faglige udvikling I de sidste år har der været en markant faglig udvikling inden for psykiatrien- både i kommunalt og regionalt regi. Der er blevet sat øget fokus på rehabiliteringstankegangen og recoveryperspektivet. Formålet med disse tilgange er at sætte borgeren i centrum for sit eget liv, og sammen med borgere arbejde ud fra et perspektiv om, at det er muligt at komme sig fra en psykisk lidelse. At arbejde ud fra det rehabiliterende perspektiv stiller krav til koordinerede løsninger, som tilbydes tættest muligt på borgerens hverdag. Derfor er kommunerne, der hvor borgeren bor, det naturlige centrum. I Gentofte Kommunes Perspektivplan 2011 er der fokus på borgerens hele liv, hvor der skal være mulighed for behandling i regions-regi, og det skal samtænkes med den kommunale psykosociale indsats i form 1 Udviklingen i sundhedsvæsnets tilbud til sindslidende (Danske Regioner 2010)\n11 Side 4 af vejledning, støtte i hjemmet, støtte i beskæftigelse, i uddannelse eller i aktiviteter samt støtte i fritids- og kulturlivet 2. I Gladsaxe Kommunes Plan 2020 for det psykosociale område er borgerens hele liv også i centrum. Mange borgere med psykiske lidelser har gennem hele deres liv haft en tæt kontakt med behandlingspsykiatrien. Det er derfor en af visionerne i 2020 planen at etablere et tilbud til borgerne, så de kan undgå genindlæggelser 3. I Region Hovedstadens Psykiatriplan 2020 sættes der fokus på at omlægge fra stationær behandling til forebyggende- ambulant- og opfølgende psykiatriske tilbud. Dette gøres for, at regionens tilbud i højere grad bygger på den enkelte patient/borgers egne ressourcer 4. Ovenstående viser, at der er bred enighed om udviklingen og målsætningen for tilbud til borgere med psykiske lidelser. 2. Mål og forventede resultater Start- og sluttidspunkt: Starttidspunkt: Når forsøget godkendes Sluttidspunkt: Det overordnede mål er, at borgerne skal opleve et koordineret og sammenhængende behandlingsforløb og et fagligt kvalificeret samarbejde mellem behandlingspsykiatrien, egen læge og kommunen. Målet med forsøget er derfor, dels at forebygge borgernes behov for hjælp herunder fx forebygge genindlægger dels af sikre, at de borgere, der har brug for psykiatrisk behandling og/eller socialpædagogisk støtte modtager det på den mest effektive og hensigtsmæssige måde. Parterne vurderer bl.a., at de korte genindlæggelser efter udskrivning, samt korte indlæggelser fra eget hjem, kan ske med bedre succes, med et styrket og udbygget samarbejde mellem de involverede parter. Det skal dog samtidigt pointeres, at det ikke vil være et mål i sig selv at forebygge samtlige genindlæggelser. Nogle genindlæggelser vil set ud fra et sundheds- og socialfagligt perspektiv være den bedste løsning for borgeren. Indsatser, mål og forventede resultater vil blive beskrevet løbende i projektet i takt med at parterne i fællesskab udvælger indsatsområder og fastlægger fælles projekter. 3. Hvordan nås de opstillede mål? Der skal udarbejdes nye forslag til og afprøves samarbejdsmodeller mellem sektorerne, som tager udgangspunkt i rehabiliteringstankegangen og recoveryperspektivet. Derudover skal samarbejdet tage udgangspunkt i borgerens egne ressourcer- og foregå tættest muligt på borgernes hverdag. Afhængig af hvilke områder, der sættes fokus på, drøftes de opgave- 2 Perspektivplanen 2011 (Gentofte Kommune 2011) 3 Plan 2020 for det psykosociale område (Gladsaxe Kommune 2009) 4 Aftale om hospitals- og psykiatriplan 2020 for Region Hovedstaden (Region Hovedstaden 2010:1)\n12 Side 5 mæssige samarbejdsmuligheder. Det kunne eksempelvis være øget samspil mellem udgående funktioner i borgerens hjem (SKP, bostøtte, OP og OPUS team), brug af halvvejs pladser, arbejde med en fælles handleplan, brug af netværksledelse mv. I projektperioden er det målet, at beskrive og afprøve forskellige samarbejdsmodeller, hvor udveksling af oplysninger indgår som et centralt element. Som frikommuner ansøger Gentofte og Gladsaxe kommuner, derfor indledningsvis om mulighed for udveksling af data, men herudover vil der løbende i projektet blive taget stilling til, hvorvidt øvrigt vedtaget frikommunelovgivning kan bruges i forbindelse med dette projekt.. Tidsplan for forsøget Igangsættelse af forsøgene kræver tæt samarbejde og planlægning mellem de involverede parter. Projektets fundament bliver derfor den første fase, hvor de to kommuner og Regionen sammen skal lægge rammen og sætte mål for den udvalgte indsats. Det kunne eksempelvis være et mål for, hvor mange genindlæggelser, der forventes at kunne undgås fremover. Elementer i projektets faser er i hovedtræk skitseret nedenfor: 1. fase: Afklaring af samarbejdsmodeller, herunder rammer for udveksling af oplysninger Der nedsættes en tværsektoriel projektgruppe bestående af repræsentanter fra Region Hovedstaden (regionsadministrationen, behandlingspsykiatrien og almen praksis) og Gentofte og Gladsaxe kommuner. Der sættes fokus på projektets indsatsområder; Brugen af muligheden for udveksling af oplysninger ud fra PSP erfaringer. Hvordan og hvem. Drøftelse og udvælgelse af målgrupper ud fra bl.a. drøftelse af kompleksiteten i de nuværende udfordringer, ressourcetræk mv. Fælles idéudvikling i forhold til samarbejdsprojekter Udvælgelse af samarbejdsområder Mål for indsatsen Drøftelse af styring og forankring af projekter og evt. i forbindelse med afprøvning af nye samarbejdsmodeller Fastlægge evalueringsdesign I 1. fase kan der bl.a. trækkes på erfaringerne fra Psykiatriens Hus i Silkeborg samt på erfaringer fra øvrige relevante samarbejdsprojekter. 2. fase: Etablering og afprøvning af samarbejdsmodeller herunder; Erfaringer med udveksling af oplysninger, hvor borgeren ikke ønsker at give samtykke til udveksling af oplysninger Igangsættelse af projekter og løbende status Foreløbig vurdering af erfaringer og drøftelse heraf Fokus på brugerinddragelse\n13 Side 6 3. fase: Evaluering af forsøget og projektgruppens anbefalinger Opsamling på de iværksatte projekter Drøftelse af status i forhold til mål Drøftelse af læring og perspektiv for videre fælles indsats Afrapportering 4. Forsøgshjemler For at kunne styrke og udbygge samarbejdet mellem regionen og kommunerne, er der behov for at kunne ændre på samarbejdsmulighederne. Der ansøges i første omgang om hjemmel til at kunne udveksle oplysninger på tværs af sektorerne i de særlige tilfælde, hvor borgeren ikke vil give samtykke, og hvor det skønnes, at en fælles koordineret ind tilsats er nødvendig til gavn for borgeren. Mulighederne for udveksling af oplysninger mellem myndigheder fremgår i dag bl.a. af Sundhedslovens 41 (Videregivelse af helbredsoplysninger m.v. i forbindelse med behandling af patienter)og 43 (Videregivelse af helbredsoplysninger m.v. til andre formål). Da ansøgerne ønsker at udvide mulighederne for udveksling af oplysninger mellem regionen og kommunerne ansøges der om, at der gives hjemmel som til svarer 115 i retsplejeloven med følgende forslag til formulering: Behandlingspsykiatrien, socialpsykiatrien og de praktiserede læger kan videregive oplysninger om enkeltpersoners rent private forhold til andre myndigheder, hvis videregivelsen må anses for nødvendig af hensyn til det forebyggende social- og sundhedssamarbejde. Hvis der er behov for yderligere præcisering af det juridiske lovgrundlag, forventes det at kunne foregå i samarbejde mellem Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse og ansøgerne. 5. Evaluering Der skal foretages både kvalitativ og kvantitativ evaluering af projektet i forhold til de udvalgte samarbejdsprojekter. Det kunne eksempelvis være en start- og slutmåling på antallet af genindlæggelser/indlæggelser på PC Ballerup for Gentofte og Gladsaxe Kommunes borgere. Borgere, pårørende samt personalet som indgår i projektet skal interviewes om tilfredsheden med de afprøvede samarbejdsmodeller og fælles indsatser. Evalueringsdesignet skal endeligt udarbejdes af den tværgående projektgruppe.\n14 Frikommuner Titel på forsøg Integrated Care på sundhedsområdet Start- og sluttidspunkt for Startdato August 2013 Slutdato forsøget Dato for ansøgning 1. november Beskrivelse af forsøget Forsøgets formål er at udvikle en model for, hvordan nye løsninger med øget fokus på tidlig indsats og inddragelse af borgeren kan bidrage til at skabe reelle sammenhængende patientforløb, så borgeren oplever at blive understøttet af ét samlet og proaktivt sundhedsvæsen. Det skal ske gennem etablering af et partnerskabsprojekt om Integrated Care 1 mellem Region Syddanmark, almen praktiserende læger i Odense og Odense Kommune (særligt Social- og Arbejdsmarkedsforvaltningen og Ældre- og Handicapforvaltningen). Alle parter indgår et forpligtende samarbejde i form af fælles ledelse (bestyrelse), deling af data, og fælles økonomiske incitamenter. Samtidig tænkes borgerne/patienterne ind, således at de i højere grad indgår og tager mere medansvar for egen sundhed. Fokus kan beskrives som at gå fra samarbejdsaftaler til at forpligte sig ind i en fælles struktur ved at indgå et partnerskab på tværs af sektorer og områder. Det tværgående samarbejde omkring sundhed vil ligeledes være relateret til andre relevante områder, som beskæftigelsesområdet og det sociale område, således at der er fokus på den enkelte borger/patient, og kombinationen af flere forskellige eller samtidige problemstillinger. Forsøget tager udgangspunkt i og bygger videre på en række af de eksisterende aftaler parterne imellem (fx SAM:BO, sundhedsaftaler, 2-aftaler). Forsøget omfatter to målgrupper: - Den ældre medicinske patient - borgere med stress, angst eller depression. Disse målgrupper er valgt ud fra, at de udgør en stor borger-/ patientgruppe i de tre sektorer, og at der i disse målgrupper ses et øget behov for tidlig indsats og en fælles pleje- og behandlingsplan. I forsøget deltager relevante afdelinger på Odense Universitetshospital, Psykiatrisk Afdeling Odense Universitetsfunktionen, udvalgte praktiserende læger, og relevante afdelinger i Odense Kommune bl.a. hjemmeplejen og jobrehabilitering. Det overvejes hvilken rolle privatpraktiserende psykologer og psykiatere med fordel kan have i projektet. Projektet vil blive afviklet som et eksplorativt forløbsstudie, hvor der dels sammenlignes før og efter samtidig med at der foretages en afdækning og forståelse af området og dets kompleksitet. Herunder mulighed for læring og tilpasning undervejs. 2. Mål og forventede resultater Gennemførelsen af projektet forventes at resultere i etableringen af et integreret setup ved at opfylde følgende mål: 1 Integrated care defineres af verdenssundhedsorganisationen WHO, som a concept bringing together inputs, delivery, management and organization of services related to diagnosis, treatment, care, rehabilitation and health promotion. Integration is a means to improve services in relation to access, quality, user satisfaction and efficiency.\n15 Side 2 - Etablere en fælles ledelse (bestyrelse) - Udvikle en fælles journal/system til deling af patientoplysninger - Udvikle en metode til stratificering af målgrupperne - Udvikle en fælles udredning for målgrupperne - Udvikle fælles retningsliner og/eller pakkeforløb for indsatsen til målgrupperne. - Patient empowerment Gennemførelse af projektet forventes at resultere i følgende effekter på kort og lang sigt: Forbedrede og mere hensigtsmæssige patientforløb Øget kvalitet i plejen/behandlingen af borgeren/patienten Forebyggelse af akutte og/eller gentagende indlæggelser. Afkortelse af sygedagpengeperioderne Hel eller delvis fastholdelse af arbejdsduelighed. Øget kvalitet i pleje, omsorg og behandling af borgeren/patienten. 3. Hvordan nås de opstillede mål? De opstillede mål nås via: Afprøvning og udvikling af nye samarbejdsmodeller for det danske sundhedsvæsen herunder en sammenhængende sundhedsindsats på tværs af sektorer Afprøvning af en tidlig igangsætning af et sygedagpengeforløb for borgere med stress, angst og/eller depression fx ved 4. uge (forudsat muligheden for statslig refusion) eller allerede ved 1. sygemelding for de borgere, der også er ansatte i de involverede organisationer. Udvikling af en integreret IT-løsning til understøttelse af forsøget herunder forbedret stratificering Udvikling af en økonomimodel, der i sin incitamentstruktur fremmer kvalitet, samarbejde og sammenhængende patientforløb og som hviler på gennemsigtighed mellem partnerne. Implementering af den udviklede model. 4. Forsøgshjemler Forvaltningsloven og Persondataloven ift. deling af individdata på tværs af forvaltninger internt i kommunen, på tværs af sektorer (kommune, almen praktiserende læge og sygehus) samt mulighed for at samle data på tværs af ressortområder (beskæftigelsesområdet og sundhedsområdet) på individniveau til planlægningsmæssige og analytiske formål forud for patientens samtykke. Dvs. kan betyde afvigelse fra - Persondatalovens kap. 4: 6. - Sundhedslovens kap. 9, 41 og 43 s.v.a. videregivelse af oplysninger til andre myndigheder og kap. 9, 42a s.v.a. indhentning af helbredsoplysninger m.v. i forbindelse med behandling af patienter/borgere. Sygedagpengeloven i forhold til igangsætning af det individuelle opfølgningsforløb for borgere med stress, angst og/eller depression allerede ved 4. uge, hvor første sygedagpengeudbetaling finder sted. Det skal sikre flest mulige fastholdes til arbejdsmarkedet gennem så tidlig og proaktiv indsats som muligt. Ligeledes vil det være perspektivrigt at kunne igangsætte et forløb allerede ved 1. sygemelding for de borgere, der ligeledes er ansatte i en af de involverede organisationer.\n16 Side 3 5. Evaluering Forsøget evalueres dels af interne og ekstern evaluator fx: Det Nationale Institut for Kommuners og Regioners Analyse og Forskning (KORA), som har fokus på organisering, borger/patientfokus, effektmåling og sundhedsøkonomi Kliniske forskere fra almen medicin og de involverede sygehusafdelinger, som har fokus på den kliniske effekt for patienten og borgeren herunder mulighed for etablering af mindre forskningsprojekter eller samarbejder omkring PhD-forløb. (december 2012/januar 2013) Analysemedarbejdere i region og kommune, som har fokus på den lokale organisering og effektmåling Evalueringen vil bestå både af kvalitative og kvantitative undersøgelser herunder baselinemålinger med mulighed for kontrolgrupper. Evalueringen skal være med til at underbygge udviklingen af en model for Integrated Care, som vil kunne udvides til andre målgrupper og yderligere flere aktører fra almen praksis og flere afdelinger fra sygehusvæsenet. Der udarbejdes et konkret evalueringsdesign for projektet (primo 2013). Evalueringen af de kortsigtede effekter foreligger ultimo Følgende succeskriterier forventes opnået: 1. At begrænse sygdomsopbygning for den arbejdsduelige befolkning, herunder At understøtte bedre mestring af egen sundhed At sikre flere arbejdsår 2. At bremse sygdomsudvikling for de borgere, som er blevet syge, herunder Forebygge uhensigstsmæssige gen-indlæggelser Forsinke sygdomsforværring Dette skal bl.a. måles via forbrug af ydelser (sundhedsydelser og forsørgerydelser) i de tre sektorer for de borgere, der indgår i forsøget sammenstillet med populationer, der ikke indgår. Ligeledes indsamles udvalgte nøgletal, brugeroplevet kvalitet (patienttilfredsundersøgelser) samt livskvalitetsmålinger (fx SF12).\n17 Frikommuner Titel på forsøg Udvikling af genoptræningsplanen som stratificerings- og rehabiliteringsredskab Start- og sluttidspunkt for Startdato Fra godkendelse Slutdato forsøget Dato for ansøgning 1. november Beskrivelse af forsøget Samarbejde mellem sygehus og kommune om patienters genoptræningsbehov er afgørende for at sikre en god og rettidig indsats. I dag er det alene sygehuslægen, der vurderer en patients genoptræningsbehov. På Vejle Sygehus inddrages som oftest også sygehusets fysio- og ergoterapeuter i vurderingen. Men den kommunale sundhedsprofessionelle ekspertise inddrages aldrig. Samarbejdet mellem kommune og sygehus etableres først, når sygehuslægen har vurderet, at patienten skal tilbydes kommunal ambulant genoptræning. En del patienter får først ambulant specialiseret genoptræning og derefter almen ambulant genoptræning. Der er først kontakt mellem sygehus og kommune om indhold af genoptræningen, når kommunen har modtaget genoptræningsplanen til almen ambulant genoptræning. Det betyder at patienterne ikke altid oplever at genoptræningsforløbet har en logisk sammenhæng. Frikommuneforsøget vil opbløde dette snit ved at sikre at et team bestående af sygehuslæge og relevante øvrige sundhedsfaglige fra såvel sygehus som kommune i fællesskab udarbejder 1 samlet genoptræningsforløb. Det betyder, at det tværsektorielle og tværfaglige samarbejde om relevant genoptræning starter allerede under indlæggelsen. Der bygges derfor videre på det gode samarbejde mellem kommunen og sygehuset ved at etablere et tværsektorielt og tværfagligt team, der sammen skal arbejde med udvikling af én genoptræningsplan for patienten. I dag har mange mindst to genoptræningsplaner en specialiseret og en almen. Genoptræningsplanen i frikommuneforsøget skal således kunne matche hele patientforløbet. Genoptræningsplanen skal kunne sikre den rette indsats til den rette patient, og frikommuneforsøget skal udvikle et stratificeringsværktøj, der effektivt identificerer, hvad der karakteriserer patienter med enkle hhv. komplekse genoptræningsbehov. Målet er at sikre patienten et genoptræningsforløb, der allerede mens patienten er på sygehuset har fokus på borgerens tilbagevenden til sit hverdagsliv og eventuelle arbejdsliv. Det vil øge mulighederne for at aflaste sygehusene gennem patientrettede rehabiliteringstilbud i borgerens nærmiljø, jf. Det nære Sundhedsvæsen. Grundlaget for genoptræningsplanens udformning flyttes endvidere fra en ren lægefaglig vurdering til en tværfaglig sundhedsvurdering. Derved kan projektet kvalitetsudvikle genoptræningsplanen til at medtage\n18 så få elementer som muligt, men tilstrækkeligt til at give en udførlig og detaljeret multidisciplinær beskrivelse af funktionsevne og funktionsnedsættelse ud fra patientens specifikke situation. Opstår der forskelle i vurderinger mellem de to sektorer, tages dette op i det tværfaglige team for at sikre en gensidig læring og forståelse. I sidste ende er det i projektperioden fortsat den lægefaglige vurdering i sygehusregi, der er afgørende. Der ændres således ikke ved den grundlæggende ansvarsfordeling på genoptræningsområdet, hvorefter det er et regionalt ansvar at tilbyde en genoptræningsplan til patienter med et lægefagligt begrundet behov for genoptræning efter udskrivning fra sygehus. 2. Mål og forventede resultater Målet er at styrke effekten af det ambulante genoptræningsforløb, så patienten bedst og billigst muligt kan vende tilbage til normal hverdag. Målet er jf. Vejledning om træning i kommuner og regioner at arbejde for, at borgerne modtager koordinerede ydelser og sammenhængende forløb på tværs af sektorer og lovgivning. Frikommuneforsøget vil som et af produkterne nå frem til udvikling af en genoptræningsplan, der med en generisk standardtekst tilvejebringer den nødvendige information i ukomplicerede forløb, samt afdækker relevante aspekter ved komplekse forløb. Det forventes at genoptræningsplanen sikrer en tidlig koordinering af fælles målsætninger sygehus, kommune og patient imellem. I forbindelse med sygehusets ambulatorie-kontroller og ukomplicerede forløb hér, kan det fortsat være mest hensigtsmæssigt at genoptræningsplanerne udføres rent lægefagligt. 3. Hvordan nås de opstillede mål? Kommunale terapeuter og ved behov andet sundhedsfagligt personale indgår i etablering af et tværsektorielt, tværfagligt team, der skal udvikle genoptræningsplanen til et fælles redskab. Fra sygehuset indgår tilsvarende sundhedsfagligt personale samt læger. Teamet skal indeholde tværsektoriel (projekt)ledelse. Teamet skal mødes om konkrete patientforløb og skal sammen med patienten i fællesskab udarbejde én genoptræningsplan, der dækker hele rehabiliteringsforløbet. Dette foregår allerede mens patienten er indlagt. Patienten skal i den forbindelse give samtykke til, at sygehuset inddrager kommunen i udarbejdelse af genoptræningsplanen, herunder videregivelse af nødvendige og relevante helbredsoplysninger m.v Teamet skal arbejde med at videreudvikle brugen af ICF, alternativt andet egnet klassifikationssystem, som grundlag for en kvalitetsudvikling af genoptræningsplanen. ICF (International klassifikation af funktionsevne, funktionsevnenedsættelse og helbredstilstand) omhandler komponenterne krop, aktivitet og deltagelse, samt kontekstuelle faktorer som omgivelsesfaktorer og personlige faktorer, og kan tilføre genoptræningsplanen en helhedstænkning. Det bliver teamets opgave at udarbejde en standard og evt. en klinisk retningslinje for genoptræningsplanen. \n19 Målopfyldelse kræver et tværgående og tværsektorielt samarbejde med relevante aktører, såvel internt i kommunen som eksternt. jf. Vejle Kommunes Sundhedspolitik. Teamet skal sikre, at de rette aktører involveres i rehabiliteringsindsatsen. Vejle Kommune vælger at indlede forsøget med en afgrænset diagnosegruppe (eksempelvis skulderpatienter eller erhvervet hjerneskade). Forsøget kan undervejs udbredes til andre patienter. Det kan i de forskellige frikommuner variere, hvilke patientgrupper der vil have gavn af forsøget, og kommunerne kan gennemføre forsøget ud fra, hvad der lokalt gør sig gældende. 4. Forsøgshjemler Jf. Sundhedsloven fastsætter Indenrigs- og sundhedsministeren nærmere regler om, at regionsrådet tilbyder en genoptræningsplan til patienter, der har et lægefagligt begrundet behov for fortsat genoptræning efter udskrivning fra sygehus. I forsøgsprojektet udvides grundlaget for genoptræningsplanens udformning fra en ren lægefaglig vurdering til en mere multidisciplinær sundhedsfaglig vurdering. Forsøget ændrer dog ikke ved den grundlæggende ansvarsfordeling på genoptræningsområdet, hvorefter det er et regionalt ansvar at tilbyde en genoptræningsplan til patienter med et lægefagligt begrundet behov for genoptræning efter udskrivning fra sygehus Kommunalbestyrelsen tilbyder vederlagsfri genoptræning til personer, der efter udskrivning fra sygehus har et lægefagligt begrundet behov for genoptræning, jf. 84 om genoptræningsplaner. Stk. 2. Kommunalbestyrelsens indsats efter stk. 1 tilrettelægges i sammenhæng med de kommunale træningstilbud m.v. i henhold til anden lovgivning. 84. Indenrigs- og sundhedsministeren fastsætter nærmere regler om, at regionsrådet tilbyder en genoptræningsplan til patienter, der har et lægefagligt begrundet behov for fortsat genoptræning efter udskrivning fra sygehus. 5. Evaluering Det forventes at KORA indgår i udarbejdelsen af et fælles evalueringsdesign og gennemførelse af evaluering for de frikommuner, som tilslutter sig frikommuneprojektet. Eventuelt supplerende lokalt evalueringsdesign fastsættes nærmere i et samarbejde mellem sygehus og kommune ved frikommuneforsøgets start. Der fastsættes indikatorer for såvel den organisatoriske kvalitet, den sundhedsfaglige kvalitet og den patientoplevede kvalitet. Overordnet kan følgende evalueringsmetoder være anvendelige: Audit af genoptræningsplaner som afklarer genoptræningsplanens muligheder som en fælles rehabiliteringsplan Fokusgrupper med patienter og pårørende som målgruppe Valg af et sæt kliniske indikatorer (evt. kan der findes inspiration i NIP) \n20 Referencer: Det nære sundhedsvæsen, KL, 2012 Vejledning om træning i kommuner og regioner, Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse, 2009 ICF og ICF-CY en dansk vejledning til brug i praksis, Marselisborg Centret, oktober Sundhedspolitik visioner og rammer for forebyggelse og sundhedsfremme, Vejle Kommune, 2011 Vejledning om kommunal rehabilitering, Indenrigs og sundhedsministeriet, Socialministeriet, Beskæftigelsesministeriet, Undervisningsministeriet, juni 2011 Sundhed på tværs, Sundhedsstyrelsen, 2010


Skrappere krav til de ældre varebiler | Dagens Byggeri\nErhvervsbiler | Af Jess Ulrik Verge | 27. okt. 2018 KL. 09:45\nVarebilerne kommer med i miljøzonerne sammen med lastbiler og busser.\nDe største danske byer får mulighed for at stramme miljøskruen over for lastbiler, busser og varebiler, men udspillet høster kritik fra opposition, miljøbranche og forskere.\nRegeringens klimaudspil kommer til at ramme lastbiler, busser og varebiler. For varebilerne kan skruen kan strammes i tre trin frem til 2025. Fra 1. juli 2020 stilles der krav om Euro 4 for at kunne køre i miljøzoner, fra 1. juli 2022 stilles der krav om Euro 5, og fra 2025 skal alle dieseldrevne varebiler leve op til Euro 6.\nDe gældende miljøzoner er kun rettet mod lastbiler og busser, der skal opfylde mindst Euro 4 eller have monteret partikelfilter. Kravene har været de samme siden 2010 og har således ikke fulgt med den teknologiske udvikling.\nVarebiler blandt de store syndere\nMen nu kommer varebilerne med for første gang. Som baggrund for stramningerne skriver ministeriet, at trafikken på de danske veje er kilde til 45 procent af forureningen med skadelige NOx-gasser og 10 procent af udledningen af partikler i Danmark. Endnu mere i myldretiden i de største byer. Især lastbiler, busser og varebiler er de store syndere.\nUdspillet har høstet kritik for at være ineffektivt og for blødsødent.\nEn af de hårdeste kritikere er Københavns borgmester for Teknik og Miljø. Hun hedder Ninna Hedeager Olsen og kommer fra Enhedslisten. I en pressemeddelelse skriver hun, at udspillet er for 'uambitiøst' og 'ikke tilstrækkeligt'.\nEn anden borgmester, der ser kritisk på udspillet, er Peter Rahbæk Juel fra Socialdemokratiet. Han er borgmester i Odense.\n- Der tages alt for små skridt i det her udspil. Jeg ser intet, som giver os mulighed for at gøre op med forurening fra personbiler med dieselmotorer, som ellers er en af de store partikeludledere. Det er fint med nye værktøjer til at skærpe krav til busser, lastbiler og varevogne, men det er ikke nok, siger han.\nFor lille effekt\nOgså fra forskermiljøet lyder der kritik. Nationalt Center for Miljø og Energi (DCE) har regnet på konsekvenserne af regeringens udspil. I følge DCE vil det føre til en reduktion af sundhedsskadelige partikler på cirka 25 procent.\n'Hvis regeringen også havde stillet disse krav til de dieseldrevne personbiler, ville man have nået en reduktion på 64 procent,' lyder det fra DCE, som hører under Aarhus Universitet.\nI miljøbranchen er der også utilfredshed med udspillet. Dansk Miljøteknologi's direktør Jørn Jespersen siger:\n- Der skabes ikke nogen grøn vindernation ved at indføre så uambitiøse miljøregler. De strammere miljøzonekrav vil komme halsende, når de forurenende biler alligevel er blevet skiftet ud, og så har de højere krav i praksis ikke nogen værdi, siger han.\nMiljø- og fødevareminister Jakob Ellemann-Jensen (Venstre) tager til genmæle og pointerer, at særligt de ældste varebiler bidrager med stor luftforurening. Derfor 'giver det god mening at fokusere på dieseldrevne varebiler, lastbiler og busser,' lyder det fra ministeren.


Halløj i DR\nDR Koncerthuset festligholder den store muslimske eid-fest, som markerer slutningen på ramadanen. »Kom og vær med, når DR Koncerthuset og Helhedsplanen Partnerskabet i Urbanplanen inviterer til gratis Eid-fejring i DR Koncerthuset – for børn og voksne«, skriver DR. »En stor fest med mad fra hele verden, Angry Bird Bane, hoppeborg, trampoliner, hennamaling, perleplader, ponyridning og masser af andre aktiviteter,« lyder det lokkende tilbud. »Alle aktiviteter og koncerter er gratis.«\nØh nej. Licensbetalerne har punget ud, så helt gratis er DRs fejring af islam jo ikke. Det er den muslimske indvandring til Danmark i øvrigt heller ikke. Den koster samfundet milliarder af kroner. Men det er en anden sag, og den tier DR stille med. »Don’t mention the war«, som de siger i TV-serien »Halløj på Badehotellet«. Man bedriver vel public service – i form af brød og cirkus.


Gratis Se – Spil Til Telefoner-Online Porno Spil - - -\nGratis Se Isspil Til Telefon Er Dit Bedste Mobile Pornoside\nGratis se .spil til telefon er et af de største sitesebsteder til mobil voksenspil, som du finder på nettet. Og disse spil arbejder på enhver mobil enhed, du måtte have, uanset om det er en iOS eller en Android. Så længe det kan køre en opdateret bro .ser, vil du være i stand til at spille alle disse spil på vores hjemmeside. Og vi har ikke brug for noget til gengæld. Dette er ikke et .ebsted, der får dig til at betale for adgang, og vi stjæler ikke dine data. Vi giver dig alle de grunde, du har brug for til en sjov tid, uanset hvad der gør dig liderlig. Vi har spil fra alle de kategorier af porno, som internettet har at tilbyde., Fra teenagere til MILFs og cougars og fra vanilje kinks til de mørkeste BDSM eventyr finder du alt her. Og du vil finde det i så mange gameplay stilarter. Nogle af spillene spilles som realistiske se .simulatorer, og de leveres med masser af tilpasningsmuligheder. Andre er komplekse RPG med utrolige historier og interessante karakterinteraktioner. Vi har endda tekstbaserede spil, som er en ny måde eller nyder erotikhistorier.\nOven i alle disse fantastiske spil, som vi har på vores hjemmeside, vi også bringe dig community funktioner, der kan bruges af alle vores besøgende. Enhver fræk oplevelse er bedre med selskab, og du vil finde alt det firma, du har brug for i kommentarafsnittene på dette .ebsted. Du vil også finde masser af frække mennesker, der diskuterer alle slags emner i forummet for out platform. Alt på vores hjemmeside kommer med uforpligtende. Nyd gratis se !spil til telefon i aften!\nDen Hotteste Samling Af Porno Spil Online\nDu kan have en blast spille disse spil på nettet i aften, og du kan nyde alt, hvad vi har på vores hjemmeside uden at installere eller Do .nloade noget. Du skal blot gennemse samlingen på udkig efter det knæk, du vil nyde, og når du først har fundet det, skal du trykke på play-knappen. Spillet åbnes i en ny fane, der er en anden side på vores siteebsted, og du vil være i stand til at spille det uden nogen begrænsninger overhovedet. Vi har alt hvad du behøver for den perfekte orgasme på vores hjemmeside.\nHvis du vil nyde en realistisk se .oplevelse i den virtuelle verden, kan du bare begynde at spille se .simulatorerne på vores side. Vi har simulatorer, hvor du kan kneppe teenagere eller MILFs, og du vil være i stand til at tilpasse deres udseende. Vi har også simulatorer, hvor du kan kneppe berømte figurer fra anime, tegnefilm, film eller mainstream videospil. Hvis du altid har ønsket at kneppe Elsa, Kim Possible eller Tracer fra over .atch, er det nu din chance.\nDer er nogle pornospilparodier, der spilles som RPG. Du kan være en del af My Little Pony-univers på vores websted, og vi har parodi spil, der er baseret på mainstream titler som World of Warcraft, Glidebane eller endda GTA.\nHvis du vil nyde en historie i så mange detaljer, at du vil begynde at føle dig som hovedpersonen, så har vi alle de nye tekstbaserede spil. Disse spil er at kombinere elementer af erotik og grafiske roman historiefortælling med interaktivitet sex simulatorer og tilpasning af et sejlgarn spil til at give dig en oplevelse, du ikke glemmer, hvor du vil være den, der beslutter, hvordan eventyret ender.\nGratis Porno Spil På Mobil Og Computer\nDette .ebsted kan være din nummer .n kilde til voksenunderholdning, og du vil være så glad hver gang du kommer tilbage og finder ud af, at vi inkluderede nye spil i denne samling. Vi giver dig så mange grunde til at bogmærke dette .ebsted og komme tilbage her hver aften. Samlingen indeholder hundredvis af se .spil, der er klar til at behage enhver fræk spiller. Kom her og nyd den vildeste pornospiloplevelse, som internettet har at tilbyde. Vi venter på dig i aften!


Teolog: Ti grunde til at være kristen | Kirken i København - Københavns Stift\n/ Teolog: Ti grunde til at være kristen\nTeolog: Ti grunde til at være kristen\nI de kommende uger beder vi en række præster i Københavns Stift give udtryk for, hvad det for dem vil sige at tro og være kristen i dag. Foto: Sille Arendt\nEr troen et rent individuelt anliggende? Hvad vil det rent faktisk sige at tro? Ny klummeserie indledes i dag med en tekst af lektor ved TPC Løgumkloster Povl Götke, hvor han opregner ti grunde til at være kristen\n20. februar 2013 af Povl Götke (ph.d., lektor i religionspædagogik, TPC Løgumkloster)\n1. Den kristne Gud har ladet sig føde og træder mig i møde som et ganske almindeligt, skrøbeligt menneskeliv. Som mit eget liv. Det betyder, at Gud holder fast i mig og går med mig hele vejen, både når turen går helt op i himlen og langt ned i helvede.\nFor at kunne tro på at Gud er med mig på mine opture og på mine nedture, går jeg i kirke og markerer de vigtigste begivenheder i mit liv med kirkens ritualer og sammen med familie og venner. For jeg kan ikke tro det, hvis jeg ikke også ind imellem mærker det. Og det gør jeg gennem gudstjenesten og fællesskabet.\nI de kommende uger beder vi en række præster i Københavns Stift om at give udtryk for, hvad det for dem vil sige at tro og være kristen i dag. Konkret har vi bedt dem om at fortsætte sætningen 'jeg er kristen, fordi...'\nKlummeserien indledes i dag med en tekst af lektor ved TPC Løgumkloster Povl Götke, hvor han opregner ti grunde til at være kristen. Teksten har tidligere været trykt i Menighedsrådenes blad.\nFørste bidrag i serien af sognepræst i Dragør Kirke Jens Bach Pedersen bringes d. 27. februar.\n2. Den kristne Gud er nådig og barmhjertig, en kærlighedens kriger. Gud er ikke en stiv konsekvensmager, der bare holder på sit og tvinger det igennem. Den kristne Gud er en Gud, der af al magt kæmper mod det onde – også det onde, der er i mig - men altså med midler, som ikke forøger ondskaben, men mindsker den.\nKrig og straf kan være nødvendig, men det er og bliver et onde, som gør ondskaben større. Kun kærligheden kan gøre ondskab mindre. Men det siger ikke sig selv. Det siger kristendommen.\n3. Den kristne Gud er en tre-i-én Gud, som både er en ophøjet skaber af verden og kilde til alting (Faderen), som i allerhøjeste grad er til stede i verden som medlidende og solidarisk med sin skabning (Sønnen), og som i min dagligdag lader sig mærke som en konkret, kærlig og livgivende energi (Helligånden).\nKristendom er religion med et menneskeligt ansigt, og humanisme med et guddommeligt ansigt\n4. Den kristne tanke om, at Gud er blevet menneske, trækker Gud ned på jorden og løfter mennesket op i himlen. Gud møder mig i mit medmenneske, og jeg er skabt i Guds billede. Det sætter mig fri og forpligter mig. Kristendom er altså religion med et menneskeligt ansigt og humanisme med et guddommeligt ansigt.\n5. Kristendommens sprog og billeder, bønner og sange er en ressource, når jeg forsøger at finde ud af, hvem jeg er, hvad meningen er med det hele, og hvad jeg egentlig skal med min tilværelse. Det er også her, jeg prøver at forsone mig med, at jeg tilsyneladende ikke kan ændre på mig selv, at jeg ældes og bliver gammel, og at der kommer en dag, hvor jeg skal dø. Men jeg vil ikke dø. Jeg vil leve.\n6. Jeg kan ikke leve uden troen på noget, som ligger uden for mig selv, og som bærer mig, både i hverdagen og når det hele spidser til. Jeg har ladet mine børn døbe og bedt Fadervor med dem, når de blev lagt i seng, for jeg vil gerne have, at de får en grundlæggende tro på livet og tillid til deres medmennesker.\nDet kan godt være, at de på et tidspunkt vælger Gud fra, men jeg håber på, at troen på livet og tilliden til medmennesket bliver hængende som en grundstemning. Og det er den grundstemning, som kristendommens tale om at blive et Guds barn handler om.\n7. Jeg er lige ved at dø af skræk ved tanken om, at den jord, vi går rundt på, og som virker ”solid as a rock”, nu og her og uden varsel kan forsvinde under os – sygdom, ulykke, tab af det umistelige og de uerstattelige. Virkeligt ved at dø af skræk!\nMen det dulmer nerverne, det trøster og styrker mig, når jeg sidder i kirken og lade mig opsluge af den rituelle sammenhæng af bønner, sange og velsignelser, der er i gudstjenesten. Det giver mig en fornemmelse af at være del af en åndelig virkelighed, som rækker ud over mig selv, og som jeg fortsat er en del af, også når jeg ikke er her mere.\n8. Jeg er desværre en klovn, og jeg svigter gang på gang de mennesker, som stoler på mig og har brug for mig. Hvis ikke jeg igen og igen hører kirkens ord om tilgivelse og ved gudstjenesten gang på gang får fortalt om den kærlighed, der giver mulighed for en ny begyndelse, ville skam- og skyldfølelse sende mig direkte ind på den lukkede afdeling.\n9. Der er simpelthen bare så meget pis i verden – løgn, hykleri, fortrængning og falskhed –, også og ikke mindst blandt os kristne, så hvis ikke jeg troede på en guddommelig magt, der står for noget andet og vil noget andet med os mennesker, nemlig kærlighed, ærlighed og retfærdighed, er jeg bange for at mit hjerte ville blive til en sten og jeg fuldstændig afstumpet og ufølsom af kulde og kynisme. Kristendom er kærlighedsterapi til sindet, en form for åndelig ”selvmedicinering”.\nTro, håb og kærlighed er af en anden verden - men de katapulterer samtidig én tilbage i denne verden\n10. Nogle vil sikkert tale om flugt, men jeg har altså behov for mere end én verden og mere end ét rum for at kunne trække vejret og en gang imellem finde hvile.\nKristendommen er langt fra den eneste religion, der opererer med mere end én verden og mere end ét rum, men i kristendommen er de forskellige verdener og rum på en og samme tid radikalt adskilte og intimt forbundne.\nDet er præcis denne dobbelthed, som kristendommens tale om tro, håb og kærlighed handler om. Tro, håb og kærlighed er af en anden verden - men de katapulterer samtidig én tilbage i denne verden.\nDerfor er der faktisk ikke tale om en flugt, men om en genopladning af mine sjælelige batterier, som giver mig kræfter til at stå fast, være nærværende, elske og lade mig elske og forsøge at virke i verden til fordel for det gode, det sande og det skønne.


Foto: Adobe Stock Mymemo - stock.adobe.com\nSamleverske og mandlig indehaver fik betinget fængsel og samfundstjeneste for bedrageri via hjemmesiderne Banananaz og Queens Shop.\nDer faldt i dag dom i den meget omtalte sag om svindel via internetbutikkerne Banananaz og Queens Shop. Det skriver TV2/ Fyn.\nDen mandlige indehaver af handelsportalerne skal seks måneder i fængsel, mens hans samleverske fik fire måneders betinget fængsel og otte måneders ulønnet samfundstjeneste for bedrageri. Det besluttede en domsmandsret i Odense i dag.\nDe to tiltalte var fraværende, da dommen blev afsagt af domsmandsretten med juridisk dommer Torben Østergreen-Johansen i spidsen.\nOg det var byretsdommeren ikke tilfreds med.\n"Det er beklageligt, at de ikke er til stede. For de kunne formentlig have fået noget ud af at lytte til, hvorfor de har fået dommene," sagde byretsdommeren.\nVarer købt i Kina og Rusland\nHan gennemgik herefter, hvordan ejerne af Banananaz og Queens Shop, er dumpet på alle de parametre, der kendetegner en seriøs forretning.\nDet gælder branding, som ikke passede med virkeligheden, kundepleje, der ikke eksisterede, manglende bogføring, manglende betaling af moms og skat, klagebehanding, der reelt ikke eksisterende og penge, der blev trukket fra kundernes konto, før varerne var bestilt hjem eller sendt afsted.\n"Varerne blev typisk købt i Kina og Rusland, og kunderne kunne komme til at vente halve og hele år på varerne," sagde dommeren i sin begrundelse for dommene. I dag er begge firmaer gået konkurs.\nDommen i sagen kommer efter afhøring af 90 vidner over 10 retsdage og masser af sure klager på Trustpilot fra kunder, der enten ikke har fået de varer, de har betalt for, har modtaget forkerte varer eller først har fået deres bestillinger efter, at de har truet med politiet.\nI alt var parret tiltalt for bedrageri i 67 tilfælde til i alt 37.340 kroner, skriver TV2/Fyn.\nFrifundet i en lignende retssag\nDe tiltaltes forsvarere gjorde opmærksom på, at klagerne kun svarer til 0,3 procent af de transaktioner, der angiveligt har været i de to selskaber, men domsmandsretten fandt det ikke dokumenteret, at der har været så mange handler og lagde yderligere vægt på, at der formentlig er endnu flere kunder, der ikke er gået til politiet.\nParret har tidligere drevet Forældrefælden, hvor de i en lignende retssag blev frifundet i byretten, da det ikke kunne bevises, at de bevidst havde forsøgt at snyde kunderne.\nAdvokat Niels Henrik Kromann, forsvarer for den mandlige forretningsindehaver, kaldte det en uacceptabel hetz via Facebook, der var ført mod det fynske forretningspar.\nHan mente, at de utilfredse kunder havde brugt Fyns Politi som inkassofirma frem for at gøre indsigelse til Forbrugerstyrelsen og Forbrugerombudsmanden.\nHan erkendte dog, at der nok var tale om dårlig forretningsførelse og mente maksimalt, at der burde idømmes en betinget dom og samfundstjeneste.\nFoto: TV2/ Fyn\nKilde: TV2/ Fyn\nPubliceret 18 November 2019 15:55


Andrew G. Bostom: Tyrkiet. Fra fejlslagne reformer til moderne jihad-folkemord | myIslam.dk\nTyrkiet. Fra fejlslagne reformer til moderne jihad-folkemord\nDette er tredje del af en serie på tre, der undersøger historien om Tyrkiets 'tolerante' version af islam. Del 1 undersøger jihad i det osmanniske Tyrkiets historie. Del 2 undersøger dhimmitude, ikke-muslimers underordnede status i osmannisk (og islamisk) historie. Del 3 undersøger de fejlslagne Tanzimat-reformer som endte med et åbent jihad-folkemord på de armenske dhimmier under 1. Verdenskrig.\nOversættelse af: Turkey: From Failed Reforms to a Modern Jihad Genocide\nUdgivet på myIslam.dk: 13. februar 2012\nDel 2: Osmannisk Dhimmitude\nTyrkiets brændende ønske om at komme ind i EU kan blive opfyldt i den nærmeste fremtid. Mens Europa kæmper med udsigten til at acceptere en islamisk nation med en hurtigt voksende befolkning i den grænseløse vordende superstat, hævdes den påstand, at Tyrkiets historie er en historie om relativ tolerance. Europæerne bliver bedt om ikke at bekymre sig.\nHvorfor skulle Tanzimat-reformerne, der var designet til at ophæve den osmanniske version af dhimmitude-systemet, pålægges af de europæiske magter gennem traktater som såkaldte "kapitulationer" efter osmanniske militære nederlag? Og hvorfor blev disse reformer, selv da, aldrig gennemført på nogen meningsfuld måde fra 1839 indtil sammenbruddet af Det Osmanniske Imperium efter 1. Verdenskrig?\nEdouard Engelhardt  gjorde følgende iagttagelser i sin detaljerede analyse af Tanzimat-perioden, hvor han bemærkede, at et kvart århundrede efter Krimkrigen (1853-1856) og den anden omgang Tanzimat-reformer, var de samme problemer stadig aktuelle:\nDet muslimske samfund har endnu ikke brudt med de fordomme, der gør de erobrede folk undergivne (...) rayaen [dhimmien] er stadig underlegen i forhold til Osmanlien; i virkeligheden er han ikke rehabiliteret; de tidlige tiders fanatisme er ikke formildet (...) [selv liberale muslimer afviste] ... borgerlig og politisk lighed, det vil sige assimileringen af de erobrede med erobrerne.\nEn systematisk gennemgang af vilkårene for de kristne rayaer blev udført i 1860'erne af britiske konsuler, udstationeret over hele Det Osmanniske Rige, og gav en omfattende dokumentation, som i dag er primære kilder.  England var dengang Tyrkiets mest magtfulde allierede og det var i dets strategiske interesse at finde, at undertrykkelsen af de kristne var blevet elimineret for at undgå direkte, aggressiv russisk eller østrigsk intervention. Den 22. juli, 1860 sendte konsul James Zohrab en længere rapport fra Sarajevo til sin ambassadør i Konstantinopel, Sir Henry Bulwer, der analyserede administrationen af provinserne Bosnien-Hercegovina, igen, efter Tanzimat-reformerne af 1856. Under henvisning til reformbestræbelserne, erklærer Zohrab: \nHatt-i humayun, kan jeg roligt sige, forbliver i praksis en lov, der ikke ænses (...) selvom den ikke tillader, at de kristne bliver behandlet, som de tidligere er blevet det, er den for så vidt uudholdelig og uretfærdig, som den giver muhamedanerne mulighed for at udsuge dem med svære tvangsydelser. Falske fængslinger (fængsel under falsk anklage) er en daglig begivenhed. En kristen har kun en lille chance for en retfærdiggøre sig, hvis hans modstander er en muhamedaner (...) kristnes vidnesbyrd bliver, som regel, stadig afvist (...) kristne er nu tilladt at eje fast ejendom, men de forhindringer de mødes med, når de forsøger at erhverve sig den, er så mange og besværlige, at meget få indtil nu har vovet at trodse dem. (...) Når dette er den generelle kurs, som regeringen følger mod kristne i hovedstaden (Sarajevo) i den provins, hvor de konsulære repræsentanter for de forskellige [udenlandske] magter residerer og kan udøve en vis grad af kontrol, kan man let gætte sig til, hvordan de kristne lider i de fjerntliggende distrikter, som er styret af mudirer (guvernører), der generelt er fanatiske og ubekendte med (de nye reformer af) loven.\nI sin omfattende undersøgelse af det 19. århundredes palæstinensiske jøder under osmannisk styre gjorde Tudor Parfitt disse nærtbeslægtede iagttagelser: \nInde i byerne blev jøder og andre dhimmier ofte angrebet, såret og endda dræbt af lokale muslimer og tyrkiske soldater. Sådanne angreb skete ofte af trivielle grunde: Wilson mindedes [i en britisk udenrigsministeriel korrespondance] at have mødt en jøde, som var blevet hårdt såret af en tyrkisk soldat, fordi han ikke øjeblikkeligt var steget ned, da han blev befalet at afgive sit æsel til en af sultanens soldater. Mange jøder blev dræbt for mindre. Ved lejlighed forsøgte myndighederne at give en form for oprejsning, men dette var på ingen måde altid tilfældet: De tyrkiske myndigheder var selv til tider ansvarlig for at banke jøder til døde for nogle ubeviste anklager. Efter et sådant tilfælde bemærkede [den britiske konsul] Young: "Jeg må sige, at jeg er ked af det og overrasket over, at guvernøren kunne udføre så grusom en dåd - for efter hvad jeg kender til ham, ville jeg have troet, at han var hævet over den slags hensynsløs umenneskelighed - men det var en jøde - uden venner eller beskyttelse - dette tjener godt til at vise, at det ikke er uden grund, at den stakkels jøde, selv i det nittende århundrede, lever fra dag til dag i frygt for sit liv."\n... Faktisk tog det nogen tid [dvs. mindst et årti efter 1839-reformerne], før disse domstole kunne acceptere dhimmi-vidnesbyrd i Palæstina. Det faktum, at jøderne var repræsenteret på meclis [det provinsielle juridiske råd] bidrog ikke meget til at forbedre jødernes retsstilling: De jødiske repræsentanter blev modstræbende tolereret og blev ydmyget og truet i en grad, så de var bange for at sætte sig i opposition til de muslimske repræsentanter. Hertil kommer, at sammensætningen af meclis-rådene på ingen måde var rimeligt repræsentativ for befolkningen. I Jerusalem i 1870'erne var meclis sammensat af fire muslimer, tre kristne og kun én jøde - på et tidspunkt, hvor jøderne udgjorde over halvdelen af byens befolkning (...). Nogle år efter bekedtgørelsen af hatt-i-sherif'et [et af Tanzima-reformernes edikter, udstedt af sultanen] var Binyamin [i en øjenvidneberetning fra bogen Eight Years in Asia and Africa from 1846 to 1855, s. 44] stadig i stand til at skrive om jøderne: "de er fuldstændig uden enhver retsbeskyttelse" (...). For at sige det endnu mere præcist, var domstolene forudindtaget mod jøderne, og selv når en sag blev hørt af en korrekt oprettet domstol, hvor dhimmi-vidnesbyrd var tilladt, ville domstolen stadig næsten altid dømme mod jøderne. Det skal bemærkes, at en ikke-dhimmi [f.eks. en udenlandsk] jøde stadig ikke var tilladt at møde op og vidne i hverken mahkama [særligt muslimsk råd] eller meclis.\nDen moderne osmannist Roderick Davison erkender, at reformerne mislykkedes, og tilbyder en forklaring baseret på de islamiske trosopfattelser, der er indbygget i dhimmitude-systemet: \nIngen reel ligestilling blev nogensinde opnået (...) blandt tyrkerne blev der ved med at være en intens muslimsk følelse, som af og til kunne bryde ud i en åben fanatisme (...). Vigtigere end muligheden for fanatiske udbrud, var dog den medfødte holdning af overlegenhed, som den muslimske tyrker besad. Islam var for ham den sande religion. Kristendommen var kun en delvis åbenbaring af sandheden, som Muhammed til sidst havde åbenbaret fuldt ud; derfor var kristne ikke lige med muslimer i besiddelsen af sandheden. Islam var ikke kun en form for tilbedelse, det var også en måde at leve på. Den bestemte menneskets forhold til mennesket, såvel som til Gud, og var grundlaget for samfundet, for loven og for regeringen. Kristne blev derfor uundgåeligt betragtet som andenklasses borgere i lyset af den religiøse åbenbaring, såvel som af den enkle kendsgerning, at de var blevet erobret af osmannerne. Hele dette muslimske udsyn blev ofte sammenfattet i den fælles betegnelse, gavur (eller kafir), hvilket betyder 'ikke-troende' eller 'vantro', med følelsesmæssige og ganske nedsættende overtoner. At omgås tæt eller på lige fod med en gavur var i bedste fald tvivlsomt. 'Familiær forbindelse med hedninger og vantro er forbudt for islams folk,' sagde Asim, en historiker fra det tidlige 19. århundrede, 'og venligt og intimt samkvem mellem to parter, der forholder sig til hinanden som mørke og lys, er langt fra ønskeligt.' (...) Alene tanken om lighed, især anti-bagvaskelsesklausulen fra 1856, krænkede tyrkernes iboende fornemmelse for tingenes rette orden. 'Nu kan vi ikke kalde en gavur en gavur,' blev det sagt, til tider bittert, til tider som led i en saglig forklaring om, at under den nye ordning kunne den skinbarlige sandhed ikke længere siges åbent. Kunne reformer være acceptable, der forbød at kalde en spade for en spade? (...) Det tyrkiske sind, betinget af århundreders muslimsk og osmannisk overherredømme, var endnu ikke parat til at acceptere nogen form for absolut lighed (...). Osmannisk lighed blev ikke opnået i Tanzimat-perioden [dvs 1839-1876], og heller ikke efter den ungtyrkiske revolution i 1908 ...\nFaktisk gav et indflydelsesrigt medlem af den osmanniske Komiteen for Enhed og Fremskridt [ungtyrkerne], sheik Abd-ul-Hack, en 'progressiv' ungtyrker, denne afslørende erklæring i et parisisk muslimsk tidsskrift, (Le Mecherouttiete, redigeret af Sherif Pasha, Paris) i august, 1912: \nJa! Den muslimske religion er i åbent fjendskab til hele jeres verden af fremskridt. Forstå, I europæiske observatører, at en kristen, uanset hvad hans position måtte være, ved den blotte faktum, at han er kristen, af os betragtes som en blind mand, der er uimodtagelig for enhver form for menneskelig værdighed. Vort ræsonnement med hensyn til ham er lige så simpelt, som det er endeligt. Vi siger: Det menneske, hvis dømmekraft er så fordærvet, at han benægter eksistensen af én eneste Gud, og opdigter guder af forskellige slags, kan kun være det mest usle udtryk for menneskelig fornedrelse; at tale med ham ville være en ydmygelse for vores intelligens og en fornærmelse mod storheden af Universets Herre. Tilstedeværelsen af sådanne forbrydere iblandt os er forbandelsen i vore liv; deres lære er en direkte fornærmelse mod renheden af vores tro; kontakt med dem er en besmittelse af vore kroppe; enhver forbindelse med dem er en tortur for vores sjæl. Selvom vi afskyr jer, har vi nedladt os til at studere jeres politiske institutioner og jeres militære organisation. Ud over de nye våben, som forsynet skaffer for os ved jeres mellemkomst, har I selv genantændt vore heroiske martyrers uudslukkelige tro. Vore unge tyrkere, vore nye broderskaber, alle vore sekter, er alle, under forskellige former, inspireret af den samme idé; den samme nødvendighed af at gå fremad. Mod hvilket mål? Kristen civilisation? Aldrig! Islam er den ene store internationale familie. Alle sande troende er brødre. Et følelsens og troens fællesskab binder dem sammen i gensidig hengivenhed. Det er op til kaliffen at lette disse forbindelser og at samle de troende under det præstelige banner.\nOveralt i Det Osmanniske Rige, især på Balkan og senere i Anatolien selv, fremkaldte dhimmi-folkenes frigørelsesforsøg voldelige og blodige reaktioner mod disse 'vantro', der vovede at kræve lighed med lokale muslimer. Massakrerne på bulgarerne (i 1876) , og de mere omfattende massakrer på armenierne (1894-1896) , som kulminerede i et åbent jihad-folkemord mod armenierne under 1. Verdenskrig , sammenfatter disse tendenser. Tvungen ophævelse af lovene om dhimmitude krævede en afvikling af det Osmanniske Rige. Dette skete endeligt efter uafhængighedskrigene på Balkan og under den europæiske mandatperiode efter anden 1. Verdenskrig.\nErdogans bestræbelser på yderligere at gen-islamisere Tyrkiet er i fuld overensstemmelse med en tilbagevenden til Tyrkiets osmanniske fortid, som centrum for et imperium, oprettet ved jihad og styret af sharia. Ja, faktisk er både den nuværende Erdogan-administration, og den regering, der blev ledet af den åbenlyst fromme muslim Erbakan for et årti siden, afspejlinger af den fremskredne tilstand af islams "sociopolitiske opvågnen" i Tyrkiet siden 1950-1960, hvor Menderes-regeringen - idet han leflede for muslimske religiøse følelser for at få valgstøtte - genskabte dervish-ordenerne og igangsatte en omfattende kampagne for moské-byggeri.  På trods af Frank Gaffneys tilsyneladende manglende evne til at forstå dette kontinuum af relaterede historiske fænomener, deler jeg hans akutte bekymringer. Og i sidste ende er vi enige om, at Tyrkiets forsøg på at blive medlem af EU, bør afvises.\n Edouard Engelhardt, La Turquie et La Tanzimat, 2 Vols., 1882, Paris, Vol. p.111, Vol. 2 p. 171; Engelsk oversættelse i Bat Ye'or. Islam and Dhimmitude— Where Civilizations Collide, Fairleigh Dickinson University Press, 2001, pp. 431—342.\n Reports from Her Majesty's Consuls Relating to the Condition of the Christians in Turkey [Rapporter fra Hendes Majestæts konsuler angående tilstanden for de kristne i Tyrkiet], 1867-volume, pp. 5, 29. Se også andre relaterede rapporter fra forskellige konsuler og vicekonsuler i 1860-volume, p. 58; 1867-volume, pp. 4, 5, 6, 14, 15; og 1867-volume, del 2, p. 3 [Alle citeret i Vahakn Dadrian, Kapitel 2, 'The Clash Between Democratic Norms and Theocratic Dogmas', Warrant for Genocide, New Brunswick, New Jersey, Transaction Publishers, pp. 26—27, n. 4]; Se også de omfattende uddrag fra disse rapporter i Bat Ye'or, The Decline of Eastern Christianity, pp. 409—433.\n Uddrag fra Bulwers rapport er gengivet i Bat Ye'or, The Decline of Eastern Christianity, pp. 423—426\n Citeret i Andre Servier. Islam and the Psychology of the Musulman, translated by A. S. Moss—Blundell, London, 1924, pp. 241—42.


Anmeldelse: Mikas Lang er nødt til at sige »din racist« i sin nye digtsamling ’Og spøgelser’ | Information\nMikas Lang er nødt til at sige »din racist« i sin nye digtsamling ’Og spøgelser’\nMikas Langs digtsamling ’Og spøgelser’ skriver sig ind i en tradition af mundtlig poesi, der hele tiden skal finde på nye slagfærdige måder at fortælle hvide mennesker om den europæiske kolonialismes politiske, økonomiske og kulturelle aftryk på verden\nI det sidste digt i Mikas Langs anden digtsamling står der: »jeg siger I CAN’T BREATHE/ fordi jeg kan trække vejret«. Sådan taler digteren og lader de døde tale både kampklart og afmægtigt i Og spøgelser (Melanin II). Den politidræbte George Floyd er én af de døde, forfatteren Toni Morrison (1931-2019) en anden, digteren og aktivisten May Ayim (1960-1996) en tredje. Ruth W. Lang er en fjerde, hun deler efternavn med digteren, hun er hans mor.\nOg spøgelser begynder ved Ruth, ved hendes liv, hendes død, »begynder ved begyndelsen,/ igen«, som der står, inden Ruth har fået sit navn og blot optræder som »min mor«. Ordet ’igen’ sætter en cyklisk bevægelse i gang, digtet fortsætter:\n»min melanin melerer,\nigen, genskriv, genstart,\noverfart i lasten, overlasten,\noverskrivningen, en verden\nender, en anden\ni det dybsorte, min mors liv,\nmin mors død.\nén lang, langsom cyklisk bevægelse,\nlivet, livet og døden,\nmit liv kan ikke isoleres,


rapa.livetsmukt.com Bare at gore Kalorieberegner madvarer\nKalorieberegner | Udregn hvor mange kalorier der er i din mad Du kender det sikkert godt. Vægten madvarer bare ikke vise det tal, du så inderligt ønsker. Og det er uanset, hvor sund mad du spiser, og hvor meget du motionerer. Hvorfor kalorieberegner du ikke opnå de resultater, du kæmper så hårdt for? Ja, svaret kan faktisk være meget enkelt: Kalorieberegner. Find en madvare ved at indtaste tekst i feltet herunder Beregn hvor mange kalorier du brænder af i din daglige motionsrutine Beregn motion. Du kan desuden beregne dit kaloriebehov, dit kalorieforbrug ved motion og hvor mange kalorier der er i dine egne opskrifter. Der er også kostplaner til dig. Det kan du regne på her. Tæl kalorier og beregn næringsindhold (proteiner, fedt, kulhydrat) i mad - enten i en bestemt mængde af en enkelt vare, eller i din egen. Kalorier i fødevare. Via denne side kan du få beregnet hvis du er logget ind på rapa.livetsmukt.com Søg mad/opskrifter: Søg. Valgt mad/opskrift: Intet valgt; Mængde.\nKALORIEBEREGNER MADVARER Kalorier i fødevare\nKalorieberegner madvarer Her er der også hjælp at hente, hvis du vil have styr på energitætheden og kalorierne.\n1. sep Kæmper du med at tabe dig? Eller vil du gerne tage lidt på? Så brug en kalorieberegner og find ud af, hvor mange kalorier du har brug for i. 9. aug Kalorier: Ved du hvor mange kalorier, der er i den mad du spiser? Vi har lavet denne oversigt over mængden af kalorier i en stribe fødevarer. Log din mad og kom i mål. Tag kontrollen og få styr på hvad du spiser og om du bevæger dig nok. Tast ind og lad MADLOG klare tallene. TILMELD. Næringsberegning og kalorieberegner til private. Søger du en professionel løsning til produktmærkning og kunde-information, så se på rapa.livetsmukt.com Brug vores gratis kalorieberegner hvis du ønsker at få et overblik over dit dagelige kaloriebehov. Godt værktøj hvis du ønsker at tabe dig eller tage på. Vi har en helt unik sammenkædning mellem madvarerne i vores database, der gør, at du får fuldt detaljerede næringsværdier på næsten alle madvarer - uanset om de er analyseret på et laboratorie eller købt i supermarkedet.\nEn kalorieberegner hjælper dig med vægten kalorieberegner madvarer Der er ingen madvarer, der er så gode, at du kan spise det hele tiden, og kun få ting så dårlige, at du aldrig skal spise det. Det er vigtigt at finde en fornuftig balance af mad og drikke der smager godt, og gør din krop godt. Gratis kalorietabel online med tusindvis af fødevarer: frugter, grøntsager, brød, nødder, kød, fisk, fjerkræ, æg, mælk, ost, fastfood og meget mere.\naug Kalorietabel over fødevarer / madvarer - Tæller du kalorier så se her - rapa.livetsmukt.com Fitness & Sundhed.\nKalorieberegner about one pound per month by drinking three to four cups of green tea each day. You should also note that madvarer tea contains caffeine about half the amount of black tea and one quarter the amount of coffee. So if you have trouble sleeping, you should avoid green kalorieberegner in the afternoon and evening. And note that decaffeinated green tea does not have madvarer same fat burning effects as caffeinated tea.\nSådan bruger vores kalorieberegner. Kalorieberegneren fungerer således, at du indtaster ovennævnte data om dig selv og kategoriserer dit fysiske aktivitetsniveau. Ud fra det udregner den et estimat for, hvor mange kalorier din krop dagligt forbruger. Kalorier i fødevare. Via denne side kan du få beregnet præcist kalorie og mængde af fedt, protein osv. man har indtaget som følge af at man har indtag x antal gram af en given fødevare/opskrift. Kalorietabel\nKalorieberegner madvarer skotske højlandskvæg\nDisse fem apps viser energiindholdet i din mad kalorieberegner madvarer\nDu kan desuden beregne dit kaloriebehov, dit kalorieforbrug ved motion og hvor mange kalorier der er i dine egne opskrifter. Der er også kostplaner til dig. Det kan du regne på her. Tæl kalorier og beregn næringsindhold (proteiner, fedt, kulhydrat) i mad - enten i en bestemt mængde af en enkelt vare, eller i din egen.\nVægten vil bare ikke vise det tal, du så inderligt ønsker. Og det er uanset, hvor sund mad du spiser, og hvor meget du motionerer.\nSådan kopier du madvarer til andet måltid med rapa.livetsmukt.com kalorieberegner\nKalorieberegner madvarer Vægten vil bare ikke vise det tal, du så inderligt ønsker. Og det er uanset, hvor sund mad du spiser, og hvor meget du motionerer. Er du sygeligt optaget af sundhed?\nKalorietabel, hvor du både kan se kalorier (og kJ) i en lang række fødevarer, samt se indhold af en række vigtige næringsstoffer og fødevarernes slankeværdi. Næringsberegning og kalorieberegner til private. Søger du en professionel løsning til produktmærkning og kunde-information, så se på rapa.livetsmukt.com\nTidligere: « « Fra ivs til aps\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Kalorieberegner madvarer rapa.livetsmukt.com


Viralt Skrevet af Emil Ryttergaard | 10.02.18 | 09:30\n01.02.16 / 15:21\nDa kæresteparret først havde fået lidt at drikke, så skulle der danses til den store guldmedalje. Foto: Shutterstock\nEn ung fyr ville for sjov dele en pinlig video af sin kæreste. Nu griner hele verden af den sjove video.\nNogle dage skal man bare brænde lidt ekstra krudt af, når man er en ude og slå sig løs i nattelivet, også selvom at både bankkontoen, tømmermændene dagen efter og ens stolthed kan blive frygtelig ramt.\nMen det kan være sjovt at se, hvordan andre mennesker kan få en tår for meget over tørsten og slippe sine normale hæmninger og bare slå sig løs.\nOg det var præcis hvad den skotske Lauder McWilliams oplevede, da kæresten Taylor Reid slå sig løs på dansegulvet sidste weekend, skriver Mirror.\nParret var ude på natklubben Bamboo i Glasgow, da Taylor Reid ville slå sig løs på dansegulvet, og det syn var for godt til at lade andre gå glip af. Derfor fandt Lauder McWilliams sin telefon frem og begyndte at optage kærestens svedige og funky bevægelser på gulvet, og delte videoen på Twitter.\n- I det mindste ved jeg, at jeg aldrig skal være urolig for at andre fyre kommer op til min kæreste med dansetrin som disse her, skrev Lauder McWilliams lettere drillende på Twitter, hvorefter hele verdenen kunne se kæresten i en skøn beruset dans, der nok ville få dommerpanelet i Vild med Dans til at falde ned af stolene.\n— Lauder (@lauds97) February 4, 2018\nMen så skete der noget, som Lauder McWilliams ikke havde forudset.\nFor siden han delte klippet af kæresten er den lille video blevet delt overalt på nettet, hvor kvinder fra alle dele af kloden kan genkende de fede dansetrin.\n— Lauder (@lauds97) February 6, 2018\n- Det er så meget mig, det der, skriver mange kvinder på Twitter, hvor videoen er blevet vist over 250.000 gange på blot en uge. Og det kommer bag på den unge mand, der aldrig har forestillet sig, at få så meget opmærksomhed.\n- Jeg havde kun et par følgere, så jeg troede bare at videoen vil blive delt mellem vores venner, så vi kunne grine lidt over hendes dansetrin.\n- Jeg havde aldrig forestillet mig, at det ville eksplodere på den her facon, og det er jo helt vildt hvor mange, der har set videoen og finder den ligeså sjov som vi gør, siger Lauder McWilliams til Mirror.\nTop 3 pinlige historier på Dagens.dk\nLagkagehuset - Da 28-årige Mie og 32-årige Jon Svendsen kort før nytår blev lækresulte, købte de flødeboller fra Lagkagehuset på Værnedamsvej i København. Da Mie satte tænderne i den lækre bolle, fik hun et chok. Hun troede nemlig, at Jon skulle til at fri - og dét med god grund.\n5 pinlige hemmeligheder mænd aldrig fortæller kvinder om deres stådreng - Nu har en flok mænd imidlertid løftet sløret og fortalt om nogle af de både pinlige og besværlige prøvelser, som mænd ofte slås med, når deres enøjede ven pludselig rejser sig og går fra godmodig til genstridig. Her er fem pinlige ting, som mænd ikke fortæller til kvinder om deres stive pik.\nWozniacki fanget i pinlig brøler på Instagram, men nu trækker hun i land - For nyligt lagde Caroline Wozniacki et nyt billede op på Instagram, og straks begyndte lykønskningerne at strømme ind.


Thera-Band Tubing Level 1 Let Træningselastik Gul 7,5m - FitnessBuddy\nHome / Shop / Funktionel træning Tilbud / Træningselastikker Tilbud / Thera-Band Tubing Level 1 Let Træningselastik Gul 7,5m\nBrand: Thera-BandEAN: 87453210200 Varenummer (SKU): 7105602088326808 Kategorier: Træningselastikker, Træningselastikker Tilbud\nkan anvendes til alle former for træning. De er meget anvendt til eksempelvis sportsterapi og genoptræning. Thera-Band Tubing er meget anerkendt i hele fitness verdenen og er blandt noget af det bedst\nTræner du seriøst, og har brug for en Thera-Band, er Thera-Band Tubing Level 1 Let Træningselastik Gul 7,5m den rigtige løsning for dig. Den er udført i en solid og sikker kvalitet, der hjælper dig til at give det bedste resultat af din træning. Så vil du opnå de bedste resultater, så du får den krop, du altid har drømt op, skal du slå til og bestille Thera-Band Tubing Level 1 Let Træningselastik Gul 7,5m fra en af vores samarbejdspartnere i dag.\nThera-Band Tubing Level 1 Let Træningselastik Gul 7,5m til hjemmebrug\nThera-Band Tubing Level 1 Let Træningselastik Gul 7,5m er i samme høje kvalitet som det udstyr, du finder i fitnesscenteret. Og giver dig alle de samme muligheder for at træne seriøst og sikkert.\nSå vil du gøre noget godt for din krop, dit helbred og dit udseende, skal du købe en Thera-Band Tubing Level 1 Let Træningselastik Gul 7,5m fra en af de webshops, som vi samarbejder med her på Fitnessbuddy.dk.


HIF fandt de frivillige - de unge kan stadig spille fodbold | Billund | jv.dk\nHIF fandt de frivillige - de unge kan stadig spille fodbold\nPubliceret 15. marts 2019 kl. 15:58\nDet lykkedes at få besat pladserne i ungdomsudvalget, så der også i år kan blive spillet ungdomsfodbold i Hejnsvig IF. Arkivfoto: Keld Stampe\nPå en ekstraordinær generalforsamling i Hejnsvig Idrætsforening lykkedes det at finde det nødvendige antal personer til at få besat pladserne i klubbens ungdomsudvalg.\nHejnsvig: Det bliver også i år muligt for ungdomsspillere at komme til at spille fodbold i Hejnsvig Idrætsforening. Klubbens ungdomsafdeling var ellers i fare for at måtte lukke, fordi det ikke lykkedes at få besat tre ledige pladser i ungdomsudvalget. Torsdag var der derfor indkaldt til ekstraordinær generalforsamling med det helt primære punkt at finde tre nye medlemmer til ungdomsudvalget. Det lykkedes, men det holdt hårdt, og det blev på mange måder en atypisk generalforsamling.\n- Udover bestyrelsen kom der en enkelt. Vi tog den beslutning, at enten måtte vi nedlægge ungdomsfodbolden, eller også måtte vi prøve at ringe rundt for at finde nogle til at stille op. Det endte med, at vi ringede rundt, og på den måde fandt vi dem, vi skulle bruge, fortæller Carsten Strandhave, der er formand for hovedbestyrelsen i Hejnsvig Idrætsforening.\nDet er selvfølgelig en lettelse, men det er klart, at der er noget, vi skal arbejde med i det kommende år. Ellers står vi måske med samme problem næste år.\nCarsten Strandhave, formand, Hejnsvig Idrætsforening\nAt det ikke bliver nødvendigt med den drastiske beslutning, det ville være at nedlægge ungdomsfodbolden, glæder selvsagt formanden, men det giver også stof til eftertanke.\n- Det er selvfølgelig en lettelse, men det er klart, at der er noget, vi skal arbejde med i det kommende år. Ellers står vi måske med samme problem næste år. Så det er en af de ting, vi kommer til at arbejde med, når vi kommer længere frem i sæsonen, siger Carsten Strandhave.\nHejnsvig IF har i de seneste sæsoner haft et samarbejde med Vorbasse Boldklub, hvor de to klubber inden for både ungdoms- og seniorfodbold har stillet med fælles hold. Dette samarbejde vil fortsætte i det nye år.\nAt det er lykkedes at få pladserne i ungdomsudvalget besat, er dog ikke ensbetydende med, at alt er fryd og gammen i Hejnsvig IF.\n- Vi har stadig ikke løst alle problemer, for vi skal også bruge en masse frivillige hjælpere i løbet af sæsonen. Det er nogle, som vi skal ud og have fundet. Det er vi overhovedet ikke i mål med endnu, siger Carsten Strandhave.\nDet er forskellige forefaldende opgaver i løbet af året, der skal findes hjælp til.\nUngdomsfodbolden i Hejnsvig er truet på livet