Falck-reddere meldt til politiet: Afviste at rykke ud til dødsulykke - Avisen.dk\nFalck-reddere meldt til politiet: Afviste at rykke ud til dødsulykke\nDet vides ikke, hvorfor den 45-årige motorcyklist kørte frontalt ind i en mur på Rougsøvej i Ørsted på Djursland. (Foto: Foto: Per Øxenholt/Ritzau Scanpix)\nFalckreddere overtrådte straffelovens paragraf 253, som forpligter enhver borger at yde bistand, hvis man eksempelvis oplever en alvorlig ulykke, da de nægtede at rykke ud til ulykke, mener privatperson.\n4. september 2018 13:56\nEn privatperson har anmeldt Falck-redderne på Falck-stationen i Ørsted på Djursland til politiet, skriver Randers Amtsavis.\nEfterlod døende offer: Flugtbilist står til fængsel\nDet sker efter en dødsulykke, hvor en motorcyklist kørte ind i en mur og døde tæt ved Falck-stationen. Falck-redderne nægtede at rykke ud uden et alarmopkald fra 112.\nPrivatpersonen har bedt Østjyllands Politi om at undersøge, hvorvidt Falckredderne begik et lovbrud.\n"Der må være tale om en kvalificeret grov og graverende pligtforsømmelse, når Falckredderne blot fortsætter med deres påfaldende passivitet og blot sidder og venter på et opkald = bestilling fra AMK-vagtcentralen i Aarhus, alt imedens en kvæstet person er i akut livsfare ude på vejen", skriver privatpersonen Dick Sørensen ifølge Randers Amtsavis i en mail til Østjyllands Politi.\nDet var lastbilchauffør Klaus Bach, som henvendte sig til de to Falckreddere. Han fortalte efter ulykken, at de bad ham gå ud i bilen og selv ringe 112:\n- Det virkede allermest som om, de ville verfe mig ud der fra hurtigst muligt, fordi jeg var til besvær, fortalte Klaus Bach til Newsbreak.dk.\nIfølge Dick Sørensen har Falck-redderne overtrådt straffelovens paragraf 253, som forpligter enhver borger til at yde bistand, hvis man eksempelvis oplever en alvorlig ulykke.\nKommunikationsmedarbejder Jeanette Løv Rasmussen, Østjyllands Politi, bekræfter overfor Randers Amtsavis, at man har modtaget en politianmeldelse i forbindelse med motorcykelulykken i Ørsted.\nHun fortæller, at politiet nu går i gang med at undersøge, om der er sket noget, der kan anses for at være strafbart.\nHos Falck er meldingen, at man forholder sig afventende, indtil man hører fra politiet.\nI øvrigt rykkede ambulancen ud fra Falck-stationen, der ligger på hjørnet af Rougsøvej og Søndervangen få hundrede meter fra den mur, som den 45-årige motorcyklist var kørt ind i kort efter, Klaus Bach forlod stationen med uforrettet sag.


Nyt tag i Hillerød, Gentofte, Nordsjælland - vi lægger det nye tag\nStor erfaring med nyt tag og tagdækning af alle typer\nVi er et solidt team af veluddannede og engagerende fagfolk, der har sans for detaljen ved et nyt tag!\nØnsker du et uforpligtende tilbud på et nyt tag, så er du mere end velkommen til at tage kontakt til os her i BCM-byg. Vi kommer gerne forbi og vurderer, hvilket tagarbejde der skal udføres hos netop dig.\nVi står for pålægning af nye tagsten, undertag samt lægter og vi installerer også tagrender,\nnedløb og udluftningshætter. Vi tager os selvfølgeligt også af afskaffelsen af det gamle tag. Hos os\ner det vores mål, at ligge et nyt tag med præcision og med henblik på god kvalitet og holdbarhed.\nDerudover sørger vi for, at udføre arbejdet indenfor den aftalte tidsperiode.\nEr du kommet i tvivl om du bør udskifte dit tag, så svarer vi naturligvis også på spørgsmål og giver rådgivning vedrørende det mest optimalt og bedste valg af nyt tag. Vi servicerer både private og større virksomheder, intet tag er for småt eller stort til os.\nPå Nordsjælland i Hillerød finder du BCM byg, hvor vi bl.a. også kører i Gentofte. Yderligere kører vores håndværkerne rundt på store dele af Sjælland og udfører bygge-relateret arbejde som altid får ros med på vejen fra kunden.


Forside / Home & Garden / Plants / Thinking Putty Glow In The Dark Amber\nVarenummer (SKU): 15424 Kategorier: Home & Garden, Plants\nThinking Putty Glow In The Dark Amber Varefakta\nLeder du efter en gode gave? Thinking Putty Glow In The Dark Amber er svaret på din søgen\nThinking Putty Glow In The Dark Amber bruges af mange som den alternative gave, der ikke er andre der giver. Home & Garden > Plants er en af de sjovere kategorier i webshoppen. CoolStuff.dk kendes af rigtig mange som det bedste sted at købe gadgets. Varen kan byttes eller returneres indenfor 90 dage, hvis det alligevel ikke lige er dig. Har du svært ved at finde den sjove gave, kan du gøre som andre før dig og købe Thinking Putty Glow In The Dark Amber, gaven vil sprede glæde og smil i selskabet. Med andre ord: Thinking Putty Glow In The Dark Amber er simpelthen den sjoveste fødselsdagsgave. Ikke alle er lige pjattede med gadgets, og det er ofte de påtagede seriøse mennesker, og det kan gøre at der er nogen, kan være bange for at købe gadgets som gaver. Det har ikke noget på sig, og du skal ikke lade det afholde dig i din søgen efter den perfekte gave, det er meget, meget få, der ikke kan grine af de sjove gadgets.\nThinking Putty Glow In The Dark Amber med 90 dages returret\nThinking Putty Glow In The Dark Amber er en af mange varer her på shoppen og findes i den godt sælgende kategori Home & Garden > Plants. Det er ren luksus at få hele 90 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din Thinking Putty Glow In The Dark Amber i den kendte webshop CoolStuff.dk, som ikke bare er en døgnflue, men har bevist sit eksistensgrundlag gennem lang tid. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg går mange på jagt efter deres mål, og der kan klikkes køb på dette produkt. Ved at købe dine varer i en webshop kan priserne findes lavere end i butikker- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nThinking Putty Glow In The Dark Amber med online fordele\nNår du handler online, begunstiges du af bedre rettigheder, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Produkter der handles i en dansk shop, skal have 14 dages returret. efter dit online køb, og nogle webshops har valgt at give mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. Derudover har du et meget større udvalg, og det at sammenlligne priser bliver en leg, i den store skov af webshops, der er derude. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. Tænk også på, at ved at handle online, så slipper du helt for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Du kan også springe en lang kø ved kassen over så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.\n11 anmeldelser af Thinking Putty Glow In The Dark Amber


▷ Køb Moroccanoil Shampooer online [Se bedste tilbud] - Hobbyhimlen\nHjem▷ Køb Moroccanoil Shampooer online [Se bedste tilbud]\nNiceHair.dk er i dag en af de mest benyttede webshops inden for beauty-produkter. Firmaets sortiment rummer ca. 14000 produkter fra diverse mærker. Virksomhedens Trustpilot-evaluering på 9,4 af 10 vidner om utrolig kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 37612 anmeldelser, hvoraf 31933 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 225196 mennesker tilhængere af NiceHair.dk, og her har firmaet modtaget 4607 vurderinger med en gennemsnitlig vurdering på 4,1 ud af 5, hvilket lige så vel er utrolig godt.\nMade4men.dk er pt. en af de førende online forhandlere med beauty-produkter. Firmaets udvalg udgøres af ca. 3000 produkter fra forskellige producenter. Forhandlerens Trustpilot-vurdering på 9,4 ud af 10 demonstrerer en høj grad af kundeloyalitet. Scoren er baseret på 6942 anmeldelser, hvoraf 5800 af disse giver topkarakter. På Facebook er 6276 brugere tilhængere af Made4men.dk, og her har netbutikken modtaget 75 anmeldelser med en middel vurdering på 4,1 af 5, hvilket lige så vel er usædvanligt flot.\nLookfoxy.dk er i dag iblandt de bedste online virksomheder inden for beauty-produkter. Butikkens udvalg spænder over opimod 300 varer fra en række brands. Webbutikkens Trustpilot-evaluering på 6,9 af 10 tilkendegiver enorm kundeloyalitet. Tallet er baseret på 43 evalueringer, hvoraf 14 af disse giver topkarakter. På Facebook er 608 personer tilhængere af Lookfoxy.dk, og her har butikken modtaget 10 anmeldelser med en middel bedømmelse på 3,9 af 5, hvilket ligeledes er særdeles imponerende.\nMatas.dk er i dag en af de bedste internet butikker inden for beauty-produkter. Netbutikkens udvalg rummer omtrent 90000 varer fra diverse mærker. Netbutikkens Trustpilot-rating på 8,2 ud af 10 indikerer stor kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 12075 anmeldelser, hvoraf 8851 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 279941 brugere fans af Matas.dk, og her har forhandleren modtaget 549 evalueringer med en middel vurdering på 3,8 af 5, hvilket ligeså er super flot.\nLuxplus.dk er i dag imellem de førende e-forhandlere inden for beauty-produkter. Deres udvalg indeholder over 40000 produkter fra en række mærker. Webbutikkens Trustpilot-score på 9,6 ud af 10 tilkendegiver stærk tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 27258 anmeldelser, hvoraf 23476 af disse giver topkarakter. På Facebook er 108766 mennesker tilhængere af Luxplus.dk, og her har firmaet modtaget 5451 bedømmelser med en gennemsnitlig score på 4,8 ud af 5, som ligeså er super overlegent.\nMoroccanoil Shampooer købes hyppigt\nFlere online forretninger udlover nu om stunder et stort udvalg af løsninger til levering. En favorit er på nuværende tidspunkt pakkeshoppen, hvor du så nemt kan hente bestillingen når der er mulighed for det. Leveringsformen er altså temmelig smertefri, samt ofte endvidere den prisbilligste fragtmetode.\nDu kan på samme måde forsøge at vælge at få sendt til din privatbolig eller ud på din arbejdsplads. Løsningen er typisk en sjat mindre prisbillig, men endda vældig uproblematisk. Den billigste slags levering af moroccanoil shampooer er utvivlsomt at du selv henter varerne, men dette stiller krav om at du er i nærheden af moroccanoil shampooer online butikkens hjemsted.\nLeveringstidspunktet kan i nogle tilfælde være vældig betydningsfuld såfremt man behøver din ordre fluks, så derfor er det rimelig essentielt at vi ser den anslåede leveringstid for det aktuelle produkt.\nEn hel del moroccanoil shampooer online virksomheder udlover levering på blot en enkelt hverdag på en hel del varer, men husk at det nødvendiggør at ordren laves før et angivent klokkeslæt, med hensynstagen til at de har en chance for at nå at få moroccanoil shampooer afsendt før lagermedarbejderne har fyraften.\nNogle firmaer på nettet præsterer gratis fragt, men undertiden kun hvis du handler for et bestemt beløb. Alternativt bør du overveje den billigste mulighed for fragt, der mange gange – uden hensyn til om man befinder sig i Hørsholm, Farum eller Haslev – vil blive at få fragtfirmaet til at levere varerne til et udleveringssted.\nDet er efterhånden temmelig let for alle og enhver at prissammenligne på moroccanoil shampooer på tværs af online shops, og af den grund har massevis af e-handler ikke kunne lade være med at stampe priserne på en række af deres varer – til børn, og ligeledes til mænd og kvinder – enormt, og endda nogle gange tilbyde levering uden betaling.\nTrods dette kan det immervæk vise sig tiden værd at efterprøve indtil flere internet firmaer efter moroccanoil shampooer udsalg før du bestiller, således at du er skudsikker på at modtage den laveste pris.\nMan bør ikke desto mindre ikke overse, at i tilfælde af at en e-shop annoncerer moroccanoil shampooer til salg for en pris der kan virke usædvanlig letkøbt, så kan det tit være en indikator for en fup internet virksomhed. Køb med betalingskort er i hvert fald indbefattet af en anordning, der sikrer dig som køber overfor fup forhandlere på nettet.\nVi tilråder kortbetalinger eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed bør du overveje et tilbud som fx ViaBill, hvis du har til hensigt at dække omkostningerne over et længere tidsrum.\nFør nogen shopper moroccanoil shampooer i en netbutik kunne de egentlig betragte netshoppens handelsbetingelser, det er dog uden tvivl ikke videre spændende.\nEt andet alternativ kan derfor være at granske hvorvidt internet shoppen er verificeret af e-mærket, eftersom det almindeligvis er et signal om at online forretningen overholder dansk lovgivning, og at netbutikken regelmæssigt vurderes af fagfolk der behersker lovene på området. Desuden får du chance for hjælpende service, hvis du oplever vanskeligheder med din ordre.\nLigeså går vi ind for at køber er oppe på mærkerne omkring de grundlæggende betingelser der er gældende for bestillingen, fx den returrettighed på moroccanoil shampooer internet shoppen tilsikrer. I den sammenhæng er det på samme måde afgørende, at man stadigvæk bevarer sin faktura e-mail, således man fremadrettet vil kunne bevise sin shopping, hvad end du skal købe til en kvinde eller mand.\nTrustpilot byder på super udmærkede løsninger til at blive klogere på forskellige tidligere konsumenters anmeldelser og på grund af dette slår vi et slag for, at du kigger nærmere på online virksomhedens moroccanoil shampooer omtaler før du bestiller.\nFacebook frembyder desuden super habile genveje til at få kendskab til e-shoppens troværdighed. I øvrigt er der en række internet virksomheder hvor det er muligt at meddele en anmeldelse af købsoplevelsen, hvilket ligeledes burde anvendes til at fornemme tilfredsheden hos kunderne.\nDette website er finansieret af annonceindtægter. Vi hjælper en del webshops hvori vi annoncerer forretningernes tilbud, og modtager provision forudsat vores besøgende realiserer en handel.\nAnvisninger omkring moroccanoil shampooer og firmaer på nettet opdateres nu og da, men det er umuligt for os at give garantier imod korrektioner der potentielt er lavet siden sidste opdatering af hjemmesidens oplysninger.


Nyhed: DUF-formænd gennem tiden: Fra antifascisme til klimakamp - Dansk Ungdoms Fællesråd\nHal Koch var DUFs første formand.\nDUF har eksisteret siden 1940, hvor organisationen blev stiftet som en reaktion på de nazistiske og fascistiske tendenser. Dengang hed organisationen Dansk Ungdomssamvirke og var med Hal Koch som den første formand bannerfører for demokratiet under besættelsen.\nSiden har opgaverne og af den grund også navnet ændret sig. I 1945 efter krigens afslutning måtte DUF revurdere sit arbejde, da kampen mod antifascisme ikke længere var den altoverskyggende. Der blev i stedet lagt vægt på, at rådet skulle være repræsentant for den samlede organiserede ungdom, og derfor skiftede man navn til Ungdomsorganisationernes Fællesråd. I 1951 ændrede man igen navnet. I efterkrigstiden kom der nemlig et stigende fokus på det internationale ungdomssamarbejde. Det betød, at navnet skulle afspejle placeringen som dansk ungdomsorganisation i verden. DUF skiftede derfor til sit nuværende navn Dansk Ungdoms Fællesråd.\nHerunder kan du blive klogere på DUF’s udvikling hen over årene gennem fire DUF-formænds erfaringer med blandt andet kondomkampagner, antiapartheid-aktivisme, murens fald og mødet med en kongelig.\nBaggrund: Danmarks Socialdemokratiske Ungdom\nI dag er jeg stilfærdig pensionist efter 10 år som konsulent i LO og 25 år som forstander/direktør for LO-skolen i Helsingør. Ud over at passe familielivet er jeg fortsat lidt engageret i kooperationen i Danmark, en arbejdsgiver- og interesseorganisation for kooperative og socialøkonomiske virksomheder i Danmark.\nHvordan husker du din tid i DUF?\nDUF var meget præget af politiske spændinger først og fremmest i kølvandet på, at mange af de uddannelsessøgendes organisationer (nogle studenter- og elevorganisationer) meldte sig ind - med en meget venstreorienteret dagsorden. For mig var det i øvrigt befriende med et netværk som DUF, der rakte ud over de meget fastlåste positioner, vi til daglig oplevede i de politiske ungdomsorganisationer.\nHvad var DUF’s vigtigste kamp, da du var formand?\nDet altoverskyggende tema i min DUF-tid var kampagnen om og indførelsen af 18 års valgret. Men også forhandlingerne om og implementeringen af den nye tipslov med støtte til det idébestemte ungdomsarbejde fyldte rigtig meget.\nHvilke ungedagsordner fyldte i samfundet, da du var formand?\nDen helt store unge-dagsorden dengang var ungdomsarbejdsløsheden.\nHvad ser du som DUF’s vigtigste opgave i dag?\nDet må fortsat være DUF's vigtige opgave at samarbejde med myndighederne for at sikre at ungdomsorganisationerne har gode forhold. På samme måde synes DUF's internationale arbejde vigtigere end nogensinde.\nStyrelsen for DUF, der jubler efter de blev valgt ind i 2019\nBaggrund: Landsforeningen Ungdomsringen\nI dag arbejder jeg som Socialchef i Magistratsafdelingen Sociale Forhold og Beskæftigelse i Aarhus kommune.\nMin tid i DUF var præget af de internationale dagsordner. Vi brugte meget tid på samarbejdet mellem de øst- og vesteuropæiske ungdomsråd ud fra principperne om at dialog og menneskelige kontakter nedbryder fjendebilleder. Gorbatjov talte om perestrojka og åbenhed, da Verdensungdomsfestivalen blev afholdt i Moskva i 1985, og få år efter søgte det ungarske ungdomsråd om optagelse i CENYC - den vesteuropæiske sammenslutning af ungdomsråd. Vi oplevede virkelig, at vi var med til at påvirke verdensordenen. Da jeg aflagde min formandsberetning i 1989, var Berlinmuren faldet få uger forinden. Det var STORT. På andre måder betød DUF også noget for mig personligt. Jeg mødte nemlig min mand i DUFs styrelse, og Jan og jeg har været gift i 33 år.\nDUF´s vigtigste kamp i de år var Unges Indflydelse. Vi ville have samfundet og politikerne til at tage unge alvorligt, så de kunne deltage i demokratiet på egne præmisser. Det handlede om skoleelevernes indflydelse i elevråd og på skolerne samt indflydelse på ungdomsuddannelserne og i foreningerne.\nLige nu fylder corona enormt meget, men dengang var det AIDS, som blev kendt som en sygdom, der blev overført via sex. Vi delte kondomer ud i nattelivet og forsøgte at overbevise andre unge om, hvor vigtigt det var at beskytte sig. Vi blev kaldt nå-generationen, men masser af unge deltog i foreninger, og uanset om det var i de politiske ungdomsorganisationer eller fx i spejderbevægelsen, så var DUF beviset på, at de unge ikke var ligeglade med det samfund, de var en del af. Vi mødtes, diskuterede og var uenige, men formåede også at samles om initiativer mod ungdomsledigheden og mellemfolkelige indsatser. I de år opdyrkede vi fx et samarbejde mellem de nordiske ungdomsråd og ungdomssamarbejdet i det Sydlige Afrika, hvor landene omring Sydafrika var meget påvirket af de sanktioner, som var nødvendige for at presse apartheidstyret i Sydafrika. Vi var på en fælles nordisk studietur til SADCC-landene i det sydlige Afrika, hvor vi sluttede af med en fælles nordisk/afrikansk ungdomskonference i Livingstone. Det var en fantastisk oplevelse. Jeg tabte mit hjerte til Afrika.\nHvis vi virkelig skal lykkes med at nå klimamålene i 2030, så tror jeg, det er ungdommen, der skal presse os til at ændre vaner og få politikerne til at prioritere de nødvendige investeringer. Her er der virkelig en dagsorden, hvor ungdomsforeninger burde samarbejde på tværs af ståsted og landegrænser for at sikre klodens og børnenes fremtid.\nBaggrund: KFUK Spejderne\nJeg er pensioneret skoleleder. Og så er jeg stadig aktiv leder hos De Grønne Pigespejdere.\nBerlinmurens fald betød udvidelse af Europa og ændringer for det europæiske ungdomssamarbejde mellem nationalrådene, hvor vi bl.a. medvirkede til den spirende demokratiudvikling hos ungdommen i det tidligere Østeuropa. Vi arbejdede også med vedtagelsen og implementeringen af Folkeoplysningsloven og så skulle vi håndtere tipsskandalen, hvor nogle organisationer havde haft en lidt for kreativ måde at udregne medlemstal på og derfor havde fået for meget udbetalt i støtte.\nVores største kamp var at genskabe tilliden til, at DUF fortsat fik den samme andel af Tipsmidlerne og selv kunne administrere den.\nFred og nedrustning, samt at sikre medindflydelse på alle områder omhandlende børn og unge - nationalt og internationalt.\nDUF’s vigtigste rolle i dag er fortsat at sikre medindflydelse på alle børne- og ungeområder samt at omsætte børn og unges engagement i klimadebatten til handlinger.\nSigne Bo, i sin tid som formand for DUF\nBaggrund: KFUM og KFUK\nJeg er “kommet hjem igen” i ungdommens, foreningslivets og demokratiets tjeneste som afdelingschef for Foreningsudvikling og Unge ved DUF.\nEt af de fineste minder, jeg har, er fra fejringen af 100 året for kvinders valgret. Her fortalte H.K.H. prinsesse Benedicte mig, at det var vigtigt, at unge brugte deres stemmeret første gang, de havde muligheden, for så var der større chance for, at de blev ved med at deltage i valg resten af deres liv. Det kom fra en undersøgelse, vi havde lavet i DUF, det vidste hun nok ikke, men det gjorde mig ret stolt, at vi kom så langt ud med vores viden, at den nu kom tilbage til os fra selveste kongehuset.\nHvilke unge-dagsordner fyldte i samfundet, da du var formand?\nEn af de store dagsordener de år var at styrke unges valgdeltagelse og deres plads i demokratiet. Der var meget debat om, hvorvidt man skulle sænke valgretsalderen til 16 år.\nJeg vil overlade det til styrelsen og medlemmerne at bestemme, hvad der er DUF’s vigtigste rolle, da jeg i dag sidder i sekretariatet og betjener de politisk valgte. Min opgave er nu at styrke vores foreningsliv og give unge en stemme, så de kan deltage i demokratiet og være med til at bestemme.\nChris Preuss, nuværende formand for DUF\nBaggrund: Venstres Ungdom\nEn af de ting, jeg virkelig er stolt af at have været med til, er etableringen af demokratikommissionen. I en tid hvor tonen på de sociale medier kan afskrække unge fra at deltage i debatten, og hvor fake news truer mediernes troværdighed og tilliden til politikerne og flere føler sig koblet af samfundsudviklingen og marginaliseret, fik vi samlet ledende repræsentanter fra partier, medier og civilsamfundet for at diskutere om demokratiet er i krise. Kommissionens arbejde endte ud i, at vi kunne præsentere en række konstruktive forslag til at sikre vores demokrati.\nHvilke ungedagsordner fylder i samfundet lige nu?\nLige nu fylder trivsel rigtig meget både i samfundet og for os i DUF. Vi skal tilbage på sporet, efter corona i halvandet år har formet børne- og ungdomslivet. Vi tager også mangfoldighedsdebatten alvorligt i DUF og har fx lige lanceret en kampagne, hvor vi sætter fokus på, hvordan man skaber ”fællesskaber for alle” ude i foreningerne. Og så er klima jo en af de helt store emner, hvor vi virkelig har set at ungdommen kan være med til at sætte en dagsorden.\nVi skal demokratisere ungdommen, så de aktivt kan deltage i samfundet og gøre deres stemme gældende. Alt for mange beslutninger bliver nemlig truffet i dag, uden at ungdommen bliver hørt.


2 Udgivet af: Marstal Søfartsmuseum Prinsensgade Marstal Tlf Fax Hjemmeside: ISBN ISSN Tryk: Ærø Ugeavis Bogtrykkeri ApS. Forside: Blandt årets gaver er en lysbilledserie i farver efter pressefotograf Jørgen Anker Kirkegaard, der var på bryllupsrejse til Marstal krigssommeren Det her gengivne dias viser tremastet motorskonnert tidligere barkentine ERNA i Marstal Havn med neutralitetsmærker på siden. Skibet krigsforliste desværre i danske farvande under tragiske omstændigheder 1945 ved Vollerup Strand ved Røsnæs. Hele besætningen på 8 mand omkom, her iblandt føreren Valdemar Albertsen og motorpasser Jørgen Krull, begge Marstal, og kok Alvard Flindt, Ommel. Bemærk de nedfirede stænger. I forgrunden ses tipvognsbroen ud for Marstal Kulimport. Bagside: En af museets nyerhvervelser i 2005:»Marstaller står Sundet ind«af den glimrende marinemaler Benjamin Olsen. En typisk jagtbygget tremastet bramsejlsskonnert af den slags, marstallerne anvendte såvel i Nord-Østersøfart som på Rio Grandefarten. Den nordgående damper, der kommer med trælast ud af Østersøen, er TORMs SIGNE.\n3 INDHOLD Erik B. Kromann: Årets gang Aksel Sandemose: Marstal-skonnerterne under Labrador Havari-besigtigelse Havets Helte C. E. Møller: Et 10-aars Minde Erik Boutrup: Erindringer fra min læretid hos Hans Christensens Eftf. v/købmand Jens Hansen i årene Arne Rasmussen: Erindringer fra læretiden i Marstal Peer Borge: En maskinarbejders første tur på det dybe vand Leif Rosendahl: De gamle kan endnu Erik B. Kromann: Dansk Søulykke-Statistik Karsten Hermansen: En kort fornøjelse. A/S Dampskibsselskabet Marstal af Tanja Millinge: Årsberetning fra Øhavsmuseernes Fællessekretariat\n4 Årets gang Af ERIK B. KROMANN Indvielse af det nyerhvervede styrehus og aptering fra Carolineren DORA der senere har sejlet som SARAH ROUSING og sidst RAL foregik under passende honnør med stor tilslutning både af søfolk og landkrabber. Der kom folk, der har sejlet med skibet, blandt andre Robert Petersen, til hvis far, Albert Petersen, skibet blev leveret den samme Albert Petersen, der 3 år forinden havde fået bygget CAROLINE. Efter indvielsen på museet forhaledes til to flagsmykkede søsterskibe i havnen, CAROLINE S, der kom med selskab fra Svendborg, og SAMKA. Begge havde»åbent skib«. Samtidigt fejredes den fortsat eksisterende bunkerstanker SEBONGs 100 års-dag med udstilling i lastrummet på SAMKA. Den ny udstillingsoplevelse er blevet virkelig godt modtaget af alle kategorier af besøgende, store som små. DORAudstillingen dufter af»skiv«, som materialer nu en gang gør, når de har sejlet til søs i mange år. En anelse olieduft, og lyden af Alpha en er med til at give den rigtige stemning, ikke mindst når man kommer op ad lejderen nede fra apteringen og kigger ud ad styrehusvinduerne, hvor det gyngende hav får en til at føle sig hensat til en nattevagt med slingerage. Så virkelighedstro er udsynet fra DORAs styrehus. Man skulle tro, at dette foto er taget i søen, men det er faktisk fra den ny indendørs Dora-udstilling på museet. 4\n5 Skipperens salon er også rigget an i udstillingerne. Svenne vedligeholder skibet, Sæsonen som sådan blev faktisk god, lige så god hvad betalende gæster angår, selv om besøgsbarometeret stod noget lavt den første lange del af sæsonen. Forsæsonen var tynd af forskellige årsager, lidt færre lystkutter- og skonnertanløb på grund af vejret og den tyske økonomis dårligdom, der generelt har kortet op på besøgende fra vores sydlige naboland. Så museets profil må skærpes, for at flere folk kan komme ind og nyde herlighederne. Styrehuseffekten har været god ikke mindst takket være mund til mund metoden den har også bevirket større tilstrømning fra byen og øen som sådan. Hotel»Ærø Strand«har igen i år været god til at markedsføre museet over for hotellets gæster, bl.a. gennem tilbud, betalt af hotellet, om at se»anne BOYE på langfart«-filmen. I løbet af sommeren har CAROLINE S i samarbejde med Fyns Amts Avis arrangeret ture fra Svendborg til Marstal med Søfartsmuseet som mål. De oprindeligt planlagte 3 ture blev til 7 på grund af god tilslutning. SAMKA var også indblandet som afløserskib. 5\n6 Kulturarvsstyrelsen opfordrede i 2003 til en afprøvning af nye samarbejdsformer indenfor museumsområdet. Heri lå blandt andet en opfordring til at etablere tættere samarbejdsrelationer eksempelvis i form af tværgående samarbejde til styrkelse af museernes faglige miljøer. Derudover opfordrede Kulturarvsstyrelsen til at etablere en mere markant opgavevaretagelse mellem museerne samt til at indføre en mere præcis forsknings- og indsamlingspolitik. Dette tog vi som bekendt op kysten rundt i øhavet, og Øhavsmuseumssamarbejdet har resulteret i en deltidsfællessekretær, Tanja Millinge, der har fået kontor på Flaskeskibssamlingen i Ærøskøbing. Dette samarbejde er med til at skærme vi 5 lokalt forankrede enkeltmuseer mod centralismens damphammer, der stadigvæk hænger som et skræmmebillede over os årvågenhed over for snigende centraliseringsbestræbelser er fortsat stærkt nødvendigt storcentre er åbenbart den siddende regerings bud på effektivitet!? På tampen af året lykkedes det at erhverve Toldkammerbygningen, der ligger som genbo til museet. Denne store, fine bygning er ikke blot bevaringsværdig, men er i god stand og særdeles anvendelig til museets brug. Vi oplever, at der indkommer mere og mere relevant til museet bl.a. store arkivsamlinger fra rederier inden for coasterbranchen og det tilknyttede erhverv, og eftersom vi satser stærkt på at være landets coastermuseum må vi handle derefter. Vi har en tid været på udkig efter ejendomme i nabolaget, men da Toldboden viste sig at være en mulighed, slog vi til. Bygningen skal nu overhales i respekt for arkitekturen, bl.a. er det vores plan at få skiffertag Marstal Søfartsmuseum blev på slutningen af 2005 udvidet med Toldkammerbygningen, der ligger som genboejendom til museet. Herover ses bygningen ved festlig lejlighed i\n7 på igen, som der var oprindeligt. Til dette og den øvrige restaurering må vi ud at søge om økonomisk hjælp ved fondene. Loftsetagen skal indrettes til magasin med de rette luftfugtigheds- og temperaturforhold og fremtids- og brandsikret til betryggende opbevaring af vores kulturarv. Turistkontoret fortsætter sommeraktiviteter i underetagen i det vestlige gavlafsnit. Der er i forvejen tæt forbindelse med Turistforeningen, idet museet varetager turistkontorfunktionen i Marstal uden for sæsonen. Den resterende del af underetagen tænkes anvendt til kombinerede arbejds- og arkivrum. Med denne bygningserhvervelse mener vi at være godt kørende, hvad landfaste bygninger angår. Ved årets generalforsamling afløste Keld Rasmussen Leif Rosendahl på formandsposten, som Rosendahl har beklædt siden 1992 og nu ønskede at fratræde. Rosendahl forbliver i bestyrelsen som næstformand. Bygninger, lokaler og fartøjer Den løbende opgradering af museets ejendomme kører planmæssigt. Nye yderdøre er isat i værksted og skibsmodelrum. Styrehusprojekt DORA er færdigbygget og søsat. Husmur til Bygning I ud mod museumsgården er grundigt overhalet med udfræsning af fuger m.v. og ny nedgangskappe til kælder er på plads. Træskur til trailer og papkasser er opført i den sydlige gård. Samme steds er det lille kønne baghus blevet istandsat bl.a. med nyt tag og naturligvis skorsten med den engelske skorstenspibe, i sin tid hjembragt fra Methil, genanbragt på tagryggen som et bevaringsværdigt stykke bygningshistorie. Erhvervelsen af genboejendommen Det Kongelige Toldkammer, eller Toldboden, er det store bygningsmæssige skridt i år, nu ligger Søfartsmuseet ikke bare på waterfronten, men så klos på vandet at vi med lidt held kan få våde tæer, når vi stiger ud fra Toldboden med et rigtigt krabat efterårshøjvande. En del godtfolk har minder fra Toldkammerets tid måske både gemytlige og mindre kære minder, og en del af os har fået udleveret vores søfartsbog i den bygning, der har haft så stærk berøring med søfarten, så også denne bygning er i allerhøjeste grad i sig selv et stykke maritimt kulturhistorie, der er en god ramme om museets arkivalier og virke. Formidling Udgivelser»Fem Havne«er en bog om Ærøskøbing, Faaborg, Svendborg, Rudkøbing og Marstal havne med fokus på nyere tid og kommentarer til nutidssamfundets brug og/eller misbrug af havnemiljøer, udgivet af de 5 museer på Langelands Museums forlag. Forfatterne fra hver af de 5 havnebyers museer har forsket i havnenes historie ikke mindst den nyere industrihistorie, der er bearbejdet op til i dag. En bog, der sætter pris på havneværdier med 255 siders gennemillustreret læsning. På museets forlag er udgivet en lokalhistorisk bog»husker du vor skoletid? Ommel Skole «af Rita Jakobsen, der især har bud til dem, som har læst på»ommel Universitet«. Arkivernes Dag blev her på museet afholdt den 5. november. Flemming Boye og Karsten Hermansen havde sat et godt program sammen, hvor Flemming Boye fortalte om den store database som han har stået fadder til. Karsten Hermansen viste rundt i arkiverne, og Ove Pedersen gav vejledning i slægtsforskning. Det righoldige arkiv rummer bl.a. omfattende materiale fra mæglerfirmaet H. C. Grube. Det er disse kilder, der ligger til grund for en af museet udgivet og af Karsten Hermansen forfattet bog»søens købmænd H. C. Grube og hans mæglerfirma i årene «, et værk på 166 sider, der ikke blot 7\n8 Museet har, som vanligt, været repræsenteret i radio og TV-udsendelser. Udstillinger Carolinerstyrehuset og skippersalonen fra M/S DORA blev, som nævnt, indviet og taget i brug først på sæsonen. Inspireret af succesen med denne udstilling udbyggede vi, hvilket vil sige Tommy Christensen, sidst på året arrangementet med at rigge yderligere et kammer til med køjer og hvad der ellers er bjærget fra DORA godt er det blevet! Skibsmægler H. C. Grube ( ) en initiativrig mand. fortæller om forholdene og menneskene i Marstal, men også om hvad en skibsmægler og hans firma kan udrette, når der er ildsjæle bag. Fra museets kiosk forhandler vi en hel del bøger af maritim karakter og selvfølgelig også med lokalhistorisk indhold. Af bøger fra dette år skal her fremhæves genoptryk af Hübertz»Beskrivelse over Ærø«fra 1834»oversat«fra gotisk skrift til almindelige bogstaver af Palle Abramsson, Skovby og udgivet af Ærøskøbing Kommunes Lokalhistoriske Arkiv. Palle Abramsson, der for øvrigt ligger inde med et meget omfattende lokalkendskab, har desuden stået for redigeringen af bogen»ærøske Smede«, der har Metal Ærø som udgiver. De bøger forhandler vi i sagens natur også fra museet. I museets Carl Rasmussen-rum blev Ole Eges ny fornemme billedbog»ærø«udgivet fra hans eget forlag. Den historiske tekst er sammenfattet af Erik B. Kromann, museet. Særudstillinger Stablewskiudstillingen med de fine miniaturemodeller kører fortsat endnu et år, hvilket både vi og publikum er meget glade for. I foråret havde vi besøg af lørdagsmalerne, der blev efterfulgt af marinemaleriudstilling af Torsten Kruse. Fra sommeren har vi haft Mobiler af David Moodie og motiver fra Ærø af fransk kunstner Lucien Leroy og Joy Sørensen. Foredrag, rundvisninger, møder, film m.m. Det Ærøske Færgselskab og øens turistforening har været på rundvisninger på museet. Krigssejlerforeningen har været på besøg og rundvisning. Erik Kromann har været i Helsingør og holdt foredrag for Handels- og Søfartsmuseets Venner, Logen»Arrebo«har været til filmforevisning på museet. Desuden har der været talrige andre rundvisninger for skoler, kursister på Navigationsskolen o.s.v. Eksterne udstillinger Museet har sammen med Navigationsskolen haft en stand om bord på M/F KYHOLM i København og i Helsingborg i markedsføringssfremstød for Samsø, Læsø og Ærø. Fire Carl Rasmusen-stykker har været på langfart, udlånt til en af Svendborg Museum arrangeret udstilling i Egedesminde, Grønland. 8\n9 Personalia Eigil Petersen, Christian Rasmussen og Freddy Bernt Madsen er tiltrådt i Zeljko, der har været i længere beskæftigelse på museet, har fået andet job. Leverandøren af meget lokalhistorisk stof fra Marstal og også ømæssigt, K. K. Henriksen, Odense, er død. Museet har en hel del arkivalier fra hans hånd. Mange folk giver fortsat en hånd med, således har Anker Hermansen splejset en del tovværk og taklet en ende og Jens Pingel har fået museets gamle urværker til at tikke i den rigtige takt. Tanja Millinge startede som sekretær for fællestiltag de 5 øhavsmuseer imellem. Hvis vi lige tager starten af 2006 med også, kan det nævnes, at snedker Peder Arne Christiansen er tørnet til som frivillig. Gaver, erhvervelser, forskning og registrering Søfartsmuseet har igen i 2005 modtaget en lang række gaver af vidt forskellig, men relevant art. Der indgik 127 gavenumre, hvoraf som vanligt flere dækker over mange enkeltgenstande, bl.a. et omfattende avisarkiv fra Fyns Amts Avis, som vi sammen med Ærø Museum modtog fra avisen. Vi sorterer og huser samlingen. En anden stor gave var efter afdøde Kaj Johansen, hvor museet bl.a. modtog en samling på 199 maritime bøger. Et par pluk fra gavelisten i øvrigt: Maleri fra 1930 af Christian Benjamin Olsen»Marstaller står Sundet ind«, erhvervet via fondsmidler. Bemandet model af perlefiskerfartøj fra Persergolfen, lille model af fregatten JYLLAND, tre skibsportrætter efter May Kristensen: Jagten ANNA, skonnerten KAREN, malet af H. A. Hansen og motorskonnert HALMØ, malet af Johan Kock, alle tre ejet og ført af svigerfaderen Hans Albertsen. Der er modtaget maskintelegraf fra gammel norsk damper SKIBLADNER og meget stor funktionsdygtig styremaskine fra Svendborg Hydraulik, desuden en samling farvedias optaget i Marstal og omegn 1941 af pressefotograf ved Aalborg Stiftstidende, Jollehavnen i Marstal sommeren 1941, hvor der lå mange vojebåde lignende museets ANNE KAROLINE (Fra Kirkegaards lysbilleder). 9\n10 Jørgen Anker Kirkegaard, bænk til redningsveste, hangerspil fra Carolineren RIO, Frants Landt-maleri af fuldskib, fotoalbum fra sejlskibe, som afdøde Eli Bager har sejlet til søs med, bogsamlinger, et vod til museets drivkvase ANNE KAROLINE afprøvet under»vinden Drar«-arrangement på Strynø, husskøder, skibsskøder, drejebænk til finmekanik efter afdøde instrumentmager Kaj Jensen, der før har været museet behjælpelig med at ordne nautiske instrumenter, model af lille jagt, en 15 fods Frandsenjolle, H. A. Hansen-maleri af barken PAX af Marstal, og flotte sømandsarbejder i form af billedrammer, den ene ANNE KAROLINE under fiskeri med vod ved Stryn sommeren 2005, bemandet med museumsgaster Henning Terkelsen, der ses ved vanterne, Tommy Christensen med bowlerhat og en»rigtig«fisker Jens Christensen i forhånd ved voddet. Drivkvaser eller vojebåde var der mange af i såvel Marstal som Ommel for år tilbage. 10\n11 fremstillet under konvojsejlads på Nordatlanten I gavelisten optræder også skitsebøger m. m. efter marine- og grønlandsmaler J. E. C. Rasmussen (Carl Rasmussen) skænket af Hanne Hansen, oldebarn af kunstmaleren. I den ene skitsebog er nedenstående gengivede skitse indtegnet. Den er fra 1893 og tegnet om bord på Den Kongelige Grønlandske Handels brig PERU, der har kvitteret lodsen ved Kronborg og er på vej mod grønlandske farvande. Her om bord befandt kunstmaleren sig, og han har taget skitser og malet under vejs. Denne skitse er dateret 30/4-93, samme dato som et brevkort, museet ligeledes har modtaget, er forsynet med. Som et kuriosum skal nævnes, at kortet er afgangsstemplet København 1.5. og modtagetstemplet i Marstal 1.5. altså selv samme dag det vil sige at postvæsnet for over hundrede år siden var langt hurtigere end i dag og Post Danmark anno 2006 langt overlegent en del af landets væsner er absolut ikke blevet bedre serviceinstitutioner for landets borgere! Carl Rasmussen havde før været på Grønland, hvad hans mange smukke malerier vidner om bl.a. i Marstal Søfartsmuseums store Rasmussensamling. Her hænger et lille maleri af den Skitse og brevkort fra kunstmaler Rasmussen (i Marstal kaldet Grønlandsmaleren). Carl Rasmussen skriver: Vi lettede i Morges og nærmer os nu Helsingør med god Vind og Regnen er ophørt. Lodsen tager venligst disse Ord med i Land og saa gaar det ud ad Kattegat. Dine Breve og Pakken besørgede Kruse til Kontoret, og derfra fik jeg det i Aftes da Posten kom ombord, og Du skal have Tak derfor. Lev nu Vel og lad Sommeren som jeg rejser fra glæde Dig og hele Familien og Gud være med Eder. Kaptain Styrmænd og Alle ombord ere efter det første Indtryk særdeles forekommende forsaavidt hen begynder Reisen under de bedste Auspicier og trods Hosten og Smærter i Hovedet er min Appetit tilfredsstillende. Hilsen kjærligst Alle ogsaa i Kjøbenhavn. Din hengivne Mand JECRasmussen 30/\n12 nævnte KGH-brig PERU med det karakteristiske Umanaq-fjeld i baggrunden. Dette maleri har for øvrigt været en tur tilbage på Grønland i 2005, idet det sammen med et par andre stykker var udlånt til Egedesminde, hvor Svendborg Museum havde udstilling. Den her viste skitse vidner samtidig om et af de sidste indtryk, Rasmussen fik af Danmark. På rejsen hjemover faldt han over bord fra PERU og druknede på Nordatlanten den 1. oktober Økonomi Museet har igen i 2005 modtaget pengegaver fra forskellig side, hvilket er både glædeligt og nødvendigt for museets fortsatte udvikling. Til Carolinerstyrehusprojektet er modtaget kr. fra JL- Fondet kr. er foræret fra Marstal Dok, og kr. er modtaget fra boet efter Vivi Svane samt kr efter Bodil Mose Hansen kr. er indgået fra Augustinus Fonden til erhvervelse af Benjamin Olsen-maleri (se bagsiden). Fra Veluxfonden er kommet kr. til bogen om Ommel Skole. Til museets bogudgivelse om skibsmæglerfirmaet H. C. Grube er modtaget kr. fra anonym. Til nye sejl til ANNE KAROLINE er modtaget kr. fra Familien Hede Nielsens Fond og kr. fra Dronning Margrethes og Prins Henriks Fond. Fra Sydfyenske Dampskibsselskabs Fond er modtaget til bogen om HANNE S forlis. Fra rederiet Mose er modtaget kr. ligesom anonyme beløb er indgået. Fra Fonden til Søfarendes og Søfartens Vel er modtaget kr. og fra skibsreder Per Henriksen er modtaget kr. begge til coasterprojekt om skibe på 150 til 500 brt. efter II. krig, der køres i samarbejde med forskellige maritimt interesserede personer og institutioner. Museet deltager fortfarende i livet uden for murene, som part i 4. Maj Komitéen er vi involveret i skulptur på Marstal Havn»I skal ikke blive glemt!«, hvortil der fra A. P. Møllerfonden er skænket kr. Skulpturen er over danske søfolks indsats i ufredstider, udført af Hans Krull oldebarn af Carl Rasmussen og er beregnet klar til afsløring sommer Ommel Havn er vi også involveret i, hertil er sidst på året fra Friluftsrådet bevilget kr. til fornyelse af pæle på brohovedet. Andet Museets generalforsamling på hotel Marstal var som vanligt velbesøgt, foredragsholder var denne gang Ole Mortensøn fra Langelands Museum, der fortalte om havnemiljøer. Der har været afholdt møder på museet i Maritimt Center Ærø, i 4. Maj Komitéen og i Sydhavsregattagruppen. Desuden har der været afholdelse af museets inspektør Erik Kromanns 25-års jubilæum med venligsindede gratulanter fra nær og fjern. Museet har været med til at arrangere højtideligholdelsen af 60-året for 4. maj bl.a. gennem billedforedrag af Eva Krull på museet den 4. maj, fakkeltog om aftenen efter kirkegang og foredrag på Navigationsskolen ved Carsten Jensen samt sammenkomst den 5. maj i museets formidlingsrum efter kransenedlæggelse ved navnetavlen ved Kirken og mindestenene på havnen. Henning Terkelsen og Erik Kromann har været til Coastal Shippingmøde i Wishafen. Søfartspuljemøde har været afholdt i Marstal i foråret. Møder i coastergruppen har været afholdt i Rederiforeningen og Københavns Havn samt på museet med deltagelse herfra af Karsten Hermansen, Erik Larsen og Erik Kromann. Museumsudflugten gik i 2005 til Bagenkop til u-båden og fortmuseet i Tommy Christensens og Henning Terkelsens lystyachter. Pedel Erik Johansen fra Told*Skat museet har været på nogle dages ophold for at følge Tommy Christensen og se på vores arbejdsgange. Der har 12\n13 Fra museets generalforsamling marts 2005 på Hotel Marstal. Museumsudflugt til Bagenkop. Karsten Hermansen dykker ud. 13\n14 været stor mødeaktivitet i det ny 5-museers samarbejde, Øhavsmuseerne. Vi har haft besøg fra USA i anledning af, at den tidligere Marstalgalease ARGUS fyldte 100 år. Repræsentant for spejderbevægelsen, der driver skibet, var på besøg på museet. To spejdere fra Marstaltroppen blev inviteret til Californien til sejltur med skibet i anledningen. Vi har også haft sejlende USA-besøg, idet PRIDE OF BALTIMORE atter en gang har besøgt Marstal Havn og Søfartsmuseet. Museet er med som rådgiver og godkender ved Naturturismeprojekt omkring Ommel Havn ved Kleven, hvor et antal jagtpæle og en svedekiste er renoveret, og barkegryde samt anløbsbro repareres. Vi har haft besøg af Charles Burden fra Maine Maritime Museum, der rejser rundt for at opmåle og beskrive skibskister, hvad der udmunder i en bog om emnet. Marstal Ungdomsskole har været på midnatsbesøg i anledning af Halloween med 34 børn samt ledsagere. Skonnerten BONA- VISTA forbliver oplagt ét år mere. Den er blevet mere og mere læk, og har kørt på pumperne længe. I det sene efterår stod pumpen af en aften, og det var nok til at sende skibet ned på mærkerne godt og vel i løbet af én nat. Marstal Brandvæsen tørnede til og fik skonnerten lænset. Efterfølgende kom skibet på slip for at få stoppet de værste lækager og for at blive kalfatret af Ebbes Bådebyggeri. Apropos BONAVISTA. Dette skib er sammen med FULTON, MARILYN ANNE og LOA repræsentanter for Marstalskibe i den barske newfoundlandsfart. Herom berettes bl.a. i museets Bonavistarum og i nogle af denne bogs kapitler, hvilket underbygger den kendsgerning, at newfoundlandsfarten indskrev sig som det mest hårdhændede kapitel i Marstalsøfartens historie bortset fra krigene! BONAVISTA er nede på mærkerne. 14\n15 Marstal-skonnerterne under labrador Af forfatteren AKSEL SANDEMOSE i»københavn«og Berlingske Tidende 1923 Efter Jul, stundom i Februar, naar Vinteren strenges i Norden, og man er træt af Vintermørket, dukker næsten hvert Aar i Pressen korte Meddelelser om, at nu savnes den eller den Skonnert, som var paa vej fra Labrador til Middelhavet med Fisk. Gennem Avislæseren gaar et lille Gys, men notitsen siger alligevel saa lidt. Man aner ligesom Skyggen af en Katastrofe, men ikke mere et Skib er borte, javel, men der kan jo ingen konkrete Oplysninger gives, og den med Søen ukendte Læser er ikke i Stand til at konstruere Tragedien op. Han gaar til næste Nyhed i Avisen og skyder maaske Tanken om den forsvundne Skonnert fra sig med et Skuldertræk: Den dukker vel op igen. Men ovre paa Ærø, hvor de Skibsførere og Redere bor, som næsten uindskrænket raader over Fiskefragterne fra disse fjerne Egne, gaar der en Rystelse gennem de mange Hjem. Og mange Skippere sætter sig hen i Halvmørket ved Ovnen, lukker Laagerne til over de blege Gammelmands-Øjne og ser alt, hvad der er sket, Havariet paa det vinterlige Atlanterhav, de Dødsdømtes sidste, umenneskelige Kamp for Livet.. Hvor gammel Marstallernes Herredømme er paa denne Rute, er mig ikke bekendt. De deler det kun med enkelte newfoundlandske Skibe og stundom et Par Fartøjer fra Lunenburg i Nova Scotia. Disse smaa Marstalskonnerter viser hvert Aar det danske Flag paa den vældige Kyst fra Hebron nordvestligst i Labrador til Newfoundlands Sydspids Cap Race. De dansk Skibe er deroppe kendt bedre end det Land de kommer fra; thi store Sager er det ikke, Befolkningen ved om Danmark udover, at det er et Land meget langt borte, hvor der tales et uforstaaeligt Sprog... Ganske særlige Omstændigheder har gjort sig gældende ved Byen Marstals Erobring af Fiskefragterne. For det første var Dampskibe udelukket. Mandskabet er paa disse for stort, Opholdet under indladningen vilde sluge alt for store Summer til Lønninger, og selv bortset herfra vilde det betyde et saadant Tidsspilde for det kostbare, dampdrevne Fartøj at ligge og vente paa Fiskens Forsendelse fra Havn til Havn, indtil Lasten kan fyldes, og i mange Tilfælde vilde Damperen komme til at gaa kun halvt lastet over Havet. Kampen stod da mellem mindre Sejlskibe, og efterhaanden har Marstallerne ved deres utrolige Nøjsomhed, deres klare og nøgterne Beregning af Midler og Maal konkurreret alle andre ud. Thi Budgettets Rammer er meget snævre for det lille Skib paa denne Fart. Enten maa disse Fiskefragter opgives, eller Lønningerne skal være lave, Forplejningen den nødtørftigste, Arbejdsydelsen den største. Og Marstallerne har drevet Udgifterne til Skibenes Drift ned til et Minimum, saa andre Nationer sejledes langt agterud med Undtagelse som før nævnt af Newfoundlænderne selv, der var endnu nøjsommere end Marstallerne. Naar man er kendt med Arbejdsforhold i Land, lister et Spørgsmaal sig paa: Hvad siger den menige Besætning til denne Sejlads? Den er farlig. Den er besværlig. Den giver næsten ingen Hyre. Gør Folkene ikke Vrøvl? Aajo. Det gør 15\n16 de, for det gør alle Søfolk i alle Skibe. Det hører med til god Tone at gøre Vrøvl! Men Sømanden bliver i den Fart Aar efter Aar. Alle Verdenshave staar ham aabne, men han vender atter og atter tilbage til den lille Marstalskonnert, som render paa Middelhavet med Fisk... Hvorfor? Det kan være vanskeligt at sige. Væsentligst sker det nok, fordi Mennesket nu engang ikke lever af Brød alene. Den livsfarlige Sport at føre en Smule Skonnert, ikke større end den, der ligger med Pærer ved Børsen, tværs over Atlanten ved Vintertid, med i alt 4 eller 5 Mand høj om Bord, den drager Eventyreren til sig, Folk, der aldeles ikke interesserer sig det bitterste for bløde Senge og mange Penge, men elsker Spillet, det højeste Spil, sætter Liv og Ejendom ind paa en Kamp, der ikke giver anden Gevinst, end at man maaske kan komme levende fra det. Det kan, uden at jeg for øvrigt her vil komme nærmere ind paa denne Side af Sagen, bemærkes, at mens Skipper og Styrmand praktisk talt altid er fra Marstal, er den menige Besætning derimod Københavnere eller Jyder. I det Ydre raa, brutale Fyre, som elsker Slagsmaalet og Harmonikaen. Men tilbage til Udgangspunktet: Selv om Faren er stor, saa betyder det naturligvis ikke, at Chancerne for en Rejses heldige eller uheldige Udfald staar til hinanden som f.eks. én til én. Noget saadan skulde snart gøre Ende paa lysten til at prøve Lykken og sætte Præmierne til Assurancen artigt i Vejret. Naar Regnskabet gøres op fra de sidste 25 Aar, skal det nok vise sig, at Gevinsten er der, men mange vil begræde deres Døde. Traditionen binder ofte en Bys eller et gammelt Rederis Skibe til bestemte Ruter, hvor de har vundet Hævd paa Fragterne og en uskreven første Ret til dem. Saaledes vil man nu i disse Dage i næsten alle Havne paa Newfoundland og Labradorkysten træffe Skonnerter fra Marstal. De tager sig klodsede og firkantede ud i Sammenligning med de vævre Skibe, som har hjemme der paa Kysterne, og som røber en Nation, der alene lever af Havet, en Sø Kultur, der har faaet sit Udtryk i den maagelignende Nova- Scotia-Skonnert. De og Skibene fra Marstal er ene om at fragte Tørfisk til Middelhavslandene, kun rent undtagelsesvis ses andre Skibe paa Ruten. For Manden, der kun har gjort Turen over Atlanten med Oceanflyvere, hele flydende Byer, og véd, at en saadan Rejse kan være haard nok, er det vanskeligt at fatte, at disse Smaaskuder paa omkring 100 Register Tons, paa Størrelse med de Fartøjer, der afventer Magsvejr for at sejle Grus fra Samsø til Aarhus, kan gøre Rejserne oppe fra det halvarktiske Amerika til Gibraltar og tilbage Aar efter Aar, Vinter efter Vinter. Mere fatteligt bliver det dog, naar man erindrer, hvordan vore Forfædre fór til Havs fra Island til Grønland og Vinland i aabne Baade med et enkelt Sejl og en Aare ud fra Siden som Ror. Men den, der har gjort Turen med en lille Sletskonnert fra Labradorkysten til Lissabon, vil ogsaa kunne danne sig et Begreb om, hvad de gamle har døjet. Hvor drevne Søfolk de end har været, i Uger har de siddet i Vand til Halsen og alene paa Skibets opragende Sider kunnet se, om de var inden- eller udenbords. Og man kommer til at beundre Sagamændenes stoiske Tavshed om den vanvittigt rivende Gigt, der lige fra Ungdomsaarene har redet disse Søfarere, man faar rent ud sagt en Mistanke om, at Skribenterne ikke selv har været plaget af den paa Grund af, at de ikke var med, ellers skulde man sikkert i Sagaen finde fæle Gigtbeskrivelser, men at der ingen er, beviser, at den, som ikke har set noget, bedre end andre véd, hvad der er værd at snakke om. Om Høsten, naar Torskefiskeriet under Labrador er til Ende, søger Marstal- 16\n17 skonnerterne til New Foundland. Da er Foraarsfangsten oftest færdig til Eksport, men indladningen tager Tid, tit gaar Skibet til flere Smaahavne, før der er fuld Ladning. Der maa altid regnes med femseks Ugers Ladetid, og først fra December til hen i Februar stikker Fartøjerne ud med Kurs imod Sydøst. Rejsen forløber nogenlunde ens for dem alle. Kommen lidt fra Kysten gribes de af Nordveststormen og bjerger Sejl, hvorefter Sejladsen fortsættes mere lig et Mareridt end noget andet. Den halve Tid ligger Skuden begravet i Vand, og en Stank som fra en Destruktionsanstalt er i Kahyt og Lukaf, hvortil man har lukket tæt, men op og ned skal man jo, hvorved der kommer en Aabning, og overraskes man i et saadant Øjeblik af en Sø, betyder det Vand i Lukafet. Det siger Pjask og Svup, naar man lægger sig i den drivvaade Køje, Stanken er usigelig slem, brygget sammen af Tjære, Olie, Tovværk, Maling, Lampe, Aande og Tobak foruden den lumre Os fra daarligt tørret Fisk, der ligger i Lasten bag en tynd Bræddevæg. Heldigvis er de fleste søstærke, naar de stilles overfor denne Tur, ellers døde de. En dyb Nedtrykthed tager Folkene, de længes sygt efter Køjen, som er god og rar i Modsætning til det vaade og mørke Dødsrige paa Dækket, de kryber sammen som Kugler inde i den og gør sig det hyggeligt med Piben, mens de skiftevis staar paa Hovedet, Benene eller en Albue, eftersom Skibet sætter sig i Søen eller krænger, og Søerne slaar ind paa Køjens Yderklædning, som var det Skud fra en Jætte, der i Stedet for Pile har pommerske Bjælker paa sin Bue. Ovenover den hvilende rinder Vandet enslydende som en Vuggevise, men nu og da bryder en Syndflod ind over Fartøjet, og Manden i Køjen godter sig paa Lyden af Vandet Museets Skottenborg-stykke af marstalsk newfoundlandsfarer. 17\n18 og med sit Kendskab til Skibets Klage ved han, at nu er Fartøjet knuget ned, som bar det den dobbelte Last, og at hans Kammerater ruller skamslaaede og mere døde end levende om i Vandmasserne deroppe godt at være i Køjen! Ind til Gibraltar naar de kun i sjældne Undtagelsestilfælde uden Havari. Den Redningsbaad, som Søloven befaler skal være ombord, er i ni af ti Tilfælde knust, længe før de naar Havn, og er kun til Ulykke, da den oftest smadrer alt paa sin Vej, naar den er slaaet itu og jager om paa Dækket, uden at nogen har saa lidt Lyst til fortsat at leve, at han vover at nærme sig Stumperne. Man aander befriet op, naar den sidste Planke af den har knust saa megen Skanseklædning, at den slipper i Søen. I Tilfælde af Forlis vil Baaden ikke savnes. At gaa i den paa Atlanten i Januar, er kun at skaffe sig en hel Del overflødigt Bryderi før Enden. I Reglen gaar meget mere i Løbet, ikke sjældent et Menneske. Men saa en Morgen, man kommer paa Dækket, og endnu i Tanken har et Billede af Skibet, som det Dagen forud laa iset ned i den graa Grødis, der kommer af Havvand, ser man, uden rigtigt at fatte det, hvordan Rigningen staar sort og ren. Kun et enkelt Isbjerg viser endnu sine døde Tinder i Nordvest. En Sø brækker tæt ved Skibets Side, man jager til at lukke efter sig og sætter i Spring, men for sent, Søen tordner ned over Flygtningen. Allerede før den tager ham, føler han sig grebet som af en Jernklo om Hjertet ved Tanken om det iskolde Bad, er i næste Nu begravet i Bølgen. Til Akkompagnement af Rorgængerens drillende Latter kommer han paa Benene helt henne agter og ser dumt paa Vandet, som er ved at løbe af Dækket. Det var varmt! Den Oplevelse huskes, til han dør. De er om Natten gaaet fra den dødsens kolde Polarstrøm ind i Golfen Skibene, som uden at se andet end oprørt Sø og den truende, lukkede Himmel, ikke Røg fra en Damper, ikke en Sejlers Rigning, er gaaet over det vinterlige Hav, drives af taagede Byger ind under Portugals Kyst. Smaa dansende Sardindampere dukker frem, Regnen falder mildt som ved Sommertid i Danmark og farver Sejlene sorte, Havet er frisk og blaat, frister til Bad, Søen ler, og Hajfinner striber Bølgen. Da er Tummelen der nordude glemt, Sømanden gaar i Land til kuløjede Kvinder, som er en flatterende Baggrund for Drømmen om det nordiske Foraar med danske Piger. Han drikker Vin, der koster ham en ranet Klipfisk pr. Spandfuld, han vegeterer og gør sig Livet rart. De lange Sommerdage gaar det nordover med en Last Salt til Labrador igen. Sommer og Vinter paa Atlanten der er en Forskel, som paa Himmel og Hades. Lang og blind staar den endeløse Dønning. Havet mumler og nynner med smeltende Tone. Paa vindstille Dage vugger Maagerne i Flokke Skibet, skælder og sladrer, ser forventningsfulde op med det stenede Blik. Arbejdet slipper op om Bord, man sidder for et Syns Skyld og piller i et eller andet, mens Blikket flakker ud, hvor den rene, stride Himmel kupler sig ned i Havet. Den lange Sommer til Ende vokser i Matrosens Hjerte de skære Drømme, der skal hjælpe ham gennem de kommende Vintre. Aksel Sandemose Således skriver Aksel Sandemose, og hvor har»manden fra Jante«jantelovens fader, så sin viden fra. Jo han har såmænd været i fart på New Foundland. Efter en kort karriere om bord på RAG- NAR af Gäfle i foråret 1916 mønstrede han på forenagterskonnert KATRINE af Marstal, der afgår København 5. oktober Rejsen går over Shetland, Færøerne og Island til New Foundland, hvor Aksel Nielsen, som han hed dengang, rømmer i Fogo ved midnatstid natten mellem\n19 og 30. oktober. Ungmand Nielsen undslipper en eftersøgning og dukker først frem fra sit skjulested, da KATRINE afgår med klipfisk fra Earle Sons & Co., Fogo havn den 6. november Aksel Nielsen arbejder på forskellig vis deroppe vinteren , hvilket er beskrevet i hans litteratur. I Marstal Søfartsmuseums arkivs bemandingslister finder vi under tremastet topsejlsskonnert CHR. H. RASMUSSEN, at just Aksel Nielsen er påmønstret som ungmand i St. John s, New Foundland den 18. februar Skonnerten får nogle meget hårde knubs under rejsen og ankommer Port Lexios, Portugal for reparation og losning af en part af klippefiskeladningen. Efter reparation afgår de til Cartagena med restladningen og videre i ballast til Ibiza for at indtage salt. Slutningen af maj står de ud af Middelhavet og anduver Gibraltar for ordre (og sikkert en snak med Chresten Bager,»Gibraltar-Bager«, fra Marstal, der var lods dernede i godt og vel en menneskealder). De får ordre på at gå til Færøerne, der var afhængig af salt til fiskeindustrien. Saltladningerne blev i høj grad befordret på Marstalkøl og en væsentlig del af Marstalflådens 42 krigsforliste skibe under I. Verdenskrig er netop blevet sænket på rejse til de nordatlantiske øer med saltladninger. CHR. H. RASMUSSEN er imidlertid heldig, de sejler også en stor omvej for at undgå havets glubske hajer, de tyske u-både, der i 1917 mejede alt ned af levende på de skibe, de sænkede. Sejleren er fortsat heldig og slipper hjem til Marstal for overhaling og her afmønstrer Aksel Nielsen/Aksel Sandemose Newfoundlandsskonnerten KATRINE af Marstal, som Aksel Nielsen/Sandemose rømte fra i Fogo. I bemandingslisten finder vi Aksel Nielsens underskrift. sammen med den øvrige besætning den 5. september CHR. H. RASMUSSEN afgik for øvrigt Cadiz den 2. september 1926 bound for New Foundland, siden er intet hørt eller set til skib eller besætning samme vinter 1925/26 forsvandt 2 andre af Marstalflådens newfoundlandsfarere sporløst og to andre totalforliste, men hvor søfolkene blev bjærget. Besætningen på den ene, tremastskonnert EVA, på forunderlig vis, læs herom i kapitlet»et 10-Aars Minde«. Som bekendt har sejladsen og opholdet på New Foundland givet stof til mange af Aksel Sandemoses bøger. Den ene,»klabautermanden«, blev filmatiseret, til det formål blev den kendte Marstalskonnert ENERGI genoprigget til filmen som ODYSSEUS. ENERGI var en af de skonnerter, der har gjort de hurtigste rejser i newfoundlandsfarten (se side 61). Newfoundlandsfarten var i sandhed et barskt kapitel i Marstalsøfartens historie, hvilket følgende gengivelse af skrivelse viser. 19\n20 Havari-besigtigelse Undertegnede Skibsførere, opfordrede af den Danske Konsul i Oporto, har i Dag afholdt Havari-Besigtigelse paa dansk 3.mst.Skn.»OFELIA«af Marstal ankommet til Oporto i Dag fra Change Island, Nfl., med en Ladning Klipfisk. Vi fandt følgende: Jollen og Tallier mistet. Kahytsdøren slaaet i Stykker. Lønningen paa Baaden knækket Bagbords Side. Klampen beskadiget. Mesanmastekrave sprunget. 1 Vandtønde gaaet over Bord. 1 Vandtønde slaaet i Stykker. Skonnertgaffel brækket og Sejlet i Laser. Mastekrave paa Fokkemast sprunget. Kabyssen har brækket Klamperne væk i Dækket. Én Dør i B.B. Side af Kabyssen slaaet ind. Forreste Hjørne af Kabyssen i S.B. Side brækket. Lukafkappen har begivet sig. Judasøret i S.B. Side og Svineryggen har begivet sig. Bakken er slaaet ned. Svineryggen agtenfor Kranbjælken knækket. Et Stykke fast Lønning 22 Fod flækket. Et Stykke Naglebænk 11 Fod flækket. I S.B. Side er Syv Støtter brækket og flere har begivet sig. Circa 190 Fod løbende Skanseklædning slaaet ind. Pyntenet 44 Fod udenbords og 18 Fod indenbords slaaet ind. Flere Steder har Skanseklædningen trykket Søm og Kramper ud. Navnebrædtet S.B. Side agter slaaet i Stykker. S.B. Lanternebrædt slaaet i Stykker. Dækket under Bakken i begge Sider har begivet sig. OPORTO den 18. Januar 1926 J. E. Christensen, Fører af Sk.»BONAVISTA«M.S. Mortensen, Fører af Sk.»MAAGEN«Det var således to skippere, Bonavista-Christensen og Maagen-Mortensen, der var erfarne i newfoundlandsfart, der var på besigtigelse hos kollegaen Hans Petersen, der havde prøvet ikke så lidt i denne lille tremastskonnert OFELIA, der for øvrigt havde en søster HAMLET i samme fart, læs blot efterfølgende artikel HAVETS HELTE Tremastet topsejlsskonnert CHR. H. RASMUSSEN, der lå i newfoundlandsfarten i mange år og hvor den også mødte sin skæbne. 20\n21 Søndags B.T. skriver i et nummer den 28. december 1924 nedenstående: Oporto, December 1924 Tavse mænd der løfter den danske krone To Mænd og en Knøs paa 15 Aar over Atlanten! Mindre kan vel ikke godt gøre det? Og dog drejer det sig ikke her om et Udslag af hæsblæsende international Kappestrid eller en amerikansk opreklameret Sportspræstation, men om ganske dagligdags Begivenhed; Den danske Sømands Kamp for Brødet til sig og sine derhjemme, hvilket atter er en Kamp for at hæve den danske Krone, for det er en velkendt Sag, at de danske Rederier indsejler deres udenlandske Fragter i Lstr. Naar en Dansker i Udlandet kommer ned til Havnen, søger hans Blik straks den røde og hvide Dug mellem de opankrede Skibe fra Alverdens Nationer, og naar han genfinder sit Flag, fyldes hans Sind uvilkaarligt af en dyb og taknemlig Følelse, den Følelse, som det nuværende Regime derhjemme gør sit bedste for at udrydde ved at bekæmpe al danskhed og ikke mindst ved det latterlige (og for os Danske i Udlandet højst beskæmmende) Afrustningsforslag, som stiller os i Plan med Vasalstater som Panama og Luxemburg. De Marstal-skuder Naar man derfor en Efteraarsdag stiger ned fra Oportos Højder og gennem snævre og stinkende Gyder, opfyldte af Tiggere, blinde og lemlæstede skraalende Kvinder, halvnøgne Børn og Okseekskrementer, baner sig Vej ned til Duroflodens gule og snavsede Vande, Byens naturlige Havn, ogsaa kaldet»kloakken«, og ser en tremastet Skonnert med Dannebrog blafrende agter just blive bugseret ind, er man ikke længe om at vække en slumrende Baadsmand for at blive sat ombord, thi ombord i disse Marstalskonnerter, og det er de jo næsten alle sammen, er man altid sikker paa et hjerteligt Velkommen, lidt forfriskende Sømandssnak og en god Dram. Disse smaa Sejlskibe, som alle er bygget efter samme Type af solidt dansk Egetræ, er velkendte overalt i Spaniens og 21\n22 Portugals Havnebyer, hvortil de kommer den lange Vej fra New Foundland med Lasten fuld af»bacalhau«(klipfisk), den her nede saa yndede Nationalspise. Disse Skibe laster ca. 125 Tons og har en Besætning paa 5-6 Mand; Rejsen herover kan vare fra 2 Uger til en Maaned, alt efter Aarstiden og Vejrliget. Om Foraaret, naar Grønlands Gletschere begynder at kælve, og Isbjærge, høje som Skyskrabere, sejler ned mod Tilintetgørelsen i Golfstrømmen, om Sommeren, naar den berygtede New Foundlands- Taage indtræffer, og Skibets egne Master ikke kan skimtes af Rorgængeren, under de frygtelige Efteraarsstorme, men mest maaske om Vinteren, naar Skibet ofte er overiset helt op til Mastetoppen og Sejlene maa hugges af med Økser, ja da er det i Sandhed haarde og anstrengende Ture; utrolige er de Lidelser og Strabadser, Besætningen da gennemgaar, og utallige er de Dramaer, som udspilles derude i de svælgsorte Nætter og som aldrig fuldt opklares. Hvert Aar har sin Tabsliste at opvise det tynder efterhaanden ud i Marstals stolte Sejlskibsflaade. En uhyggelig overfart Denne Gang er det»ofelia«, som kommer ind; en god, gammel Kending. Det var dette Skibs djærve Fører, Hans Pedersen, som i fjor bragte Skibet sikkert i Havn paa Rejse fra Harbour Buffet til Oporto med en Besætning paa kun 2 Mand, hvoraf Styrmanden blev sindssyg undervejs; han døde senere paa Hospitalet i Oporto. Hvilket Overmaal af fysik og aandelig Styrke maa ikke til for at kunne manøvrere et tremastet Skib frelst gennem Atlanterhavets Vinterstorme kun ved Hjælp af en Dreng, den 15-aarige Karl, en prægtig Peder Most-Type. Tænk paa de utallige Manøvre med Sejlene i Storm og i Regn, hvilket Slid, Navigeringen skal jo ogsaa passes, saa Søvn bliver der ikke meget tid til, kun Mesanen på OFELIA var pælemast som i flere af de andre små tremastede slettoppere fra Marstal. OFELIA i engelsk eller fransk tørhavn. Skonnerten var kun på 77 brt., bygget hos Gorm Clausen, Marstal Midt i 1920 erne kneb det med at finde last, OFELIA gik således fragtsøgende til New Foundland og måtte returnere i ballast igen til England. 22\n23 lidt Smaablunden ved Roret; og efter 20 Dages Slid og 20 Nætters Vaagen, hvor Øjnene næsten er ødelagt af den evindelige Stirren ud i den mørke Nat, maa Aarvaagenheden yderligere skærpes, for nu nærmer Skibet sig Portugals farlige og med Fyr slet oplyste Kyst. Efter saadan en Rejse skulde man jo vente at møde en nedbrudt og overnervøs Mand, men denne gang har det aabenbart efter Omstændighederne været en Tur i Magsvejr og uden større dramatiske Begivenheder. Med et muntert Smil kommer Kaptajnen os i møde, frisk som var han lige kommet ud fra sit tyrkiske Dampbad. Er det smaat med Bekvemmeligheden ombord og det kan jo ikke nægtes; den lille Kahyt, som baade tjener til Bestiklukaf, Spisesalon og Soveplads, er saa trang, at man knapt kan vende sig er Hjerterummet saa meget desto større og snart sidder vi bænket i munter Passiar. 28 Dage undervejs, siger Kaptajnen, kun Styrmanden og Kokken foruden mig selv. Mistede en Mand før Afrejsen fra St. Johns, saa der var jo nok at rive i undervejs. Men hvad vilde De have gjort, hvis nogen var blevet syg eller et rasende Uvejr uventet brudt løs? Klare os saa godt vi kunde med den øvrige Besætning og for Resten stole paa Skæbnen det gør alle vi Sømænd, kommer det jævnt og sindigt paa syngende Ø-Maal. Ja, det bliver vi nok nødt til. Vi har jo ingen af disse hersens nymoderne Radiotelegrafer ombord falder Styrmanden ind i Samtalen. De kan ellers tro, Kaptajnen har været mageløs, fortsætter Styrmanden. Han spillede ligefrem Komedie ombord for at holde Humøret oppe i os og holde sig selv vaagen, deklamerede, sang og dansede paa én Gang; efterhaanden kunde han kun nynne og til allersidst kun fløjte, Time efter Time, endog i Søvne.»Kommandøren«, Peter Andersen, fotograferet Jeg ser paa disse Mennesker med denne ukuelige Energi og Livskraft. Ganske almindelige danske Typer, behagelig fri for alle bombastiske Bravader og stærke Ord, nærmest undselige, naar Talen falder paa dem selv. Kaptajnen er en Mand midt i Trediverne, lille, tæt Skikkelse, muntre, blaa Øjne og lyst, krøllet Haar. Styrmand Peter Andersen, kendt fra Labradorkysten til Marokko under Navnet»Kommandøren«, hører derimod til det svære Kaliber; han maa saaledes gaa sidelæns ind ad Kahytsdøren. Skønt fyldt 58 Aar, er han lige saa rask og rørig og ung i Sindet som en Skibsdreng paa sin første Tur over Linien. Da De Baleariske Øer indtoges Det var ham, som under Krigen erobrede de baleariske Øer. Da laa der en Overgang 17 danske Sejlskibe og lastede Salt paa Ibiza. De danske Søfolk satte fuld- 23\n24 stændigt Præg paa den lille By og beherskede alle de vigtigste Steder, som musichallis, Værtshuse o.s.v. Da er det»kommandøren«en Aften i muntert Lag faar den Idé at afsende følgende Telegram til daværende Statsminister Zahle: Har annekteret Ibiza, Mallorca med omliggende Øgrupper i den danske Regerings Navn, alle strategiske Punkter besat, afventer nærmere Ordrer. Mærkeligt nok kom der aldrig Svar fra Zahle, men da Danskerne drog bort fra Øerne, var der mangen lille»senorita«som græd sine modige Taarer.»Graaspurvene«paa de store Verdenshave Da vi atter kommer op paa Dækket, er det Aften. D. Luiz-Broens mægtige, 75 Meter høje Halvcirkel tegner sig oplyst mod den mørke Nattehimmel, ude fra Atlanterhavet kommer Oporto-Taagens hvide Fortrop smygende ind, overrasket af Maanen, som just titter frem bag det dystre Castello»Serra do Pilar«deroppe paa Brinken, og fra Land lyder en smægtende Serenade, ledsaget af Guitar- og Mandolinspil.»Kom Styrmand, vi gaar lidt i Land for at strække Benene og hilse paa gamle Bekendte«siger Kaptajnen med et polisk Blink i Øjet, hvorefter den ombordværende»carabineiro«drabeligt udrustet med Sabel, Revolver og Karabin faar Ordre til at passe godt paa Skuden saa længe. I Sandhed en haardfør Race, disse Folk fra de danske»sydhavsøer«, populært kaldet»graaspurvene«, fordi de færdes overalt, paa alle Verdenshavene; efter 28 Døgns Slid og Søvnløshed er de ikke mere forknytte, end at de absolut maa i Land den første Aften. 24\n25 Bladet VIKINGEN, der var almindelig kendt for år tilbage, bringer i nr. 1 udgaven i årgang 1936 nedenstående beretning om en af de mange newfoundlandstradere: Et 10-aars Minde Hvorledes Besætningen i den synkende danske»eva«af Marstal blev reddet af den engelske Damper»Idaho«af Hull i Midtatlanten den 1 November Ved C. E. Møller, fhv. Sømandspræst i Hull. Nedenstaaende Redningshistorie er blevet mig fortalt af selve Redningsmanden, fhv. Skibskaptajn G. B. Rowntree, Hull. Han kaldte den sit Livs underfundigste Oplevelse. Paa Rejse fra New York til England havde han uden nogen fornuftig eller forklarlig Grund ført sit Skib ud af den normale nordatlantiske Sejlrute, omtrent 60 Sømil i sydlig Retning. Det saa ud som et Spil af Tilfældigheder, men uden dette vilde intet Menneske have kunnet berette noget om Skonnerten»Eva«s Skæbne og dens Forlis med Mand og Mus. Kaptajnens Beretning kunde lære en Landkrabbe at tænke med Respekt om Sømandens farefulde Liv. Jeg bad ham skrive den ned. Det gjorde han, og jeg gengiver den her i Oversættelse.»Det gode Skib «Idaho«sejlede ud fra New York den 24. Oktober 1925 paa Rejse til Hull; en Storm blæste fra SV., og Barometeret havde været stadigt faldende i nogle Dage. Vejrforholdene blev værre, som vor Rejse skred frem, men dog var der intet særligt at notere før den 30. Paa dette Tidspunkt var en voldsom Sø i Hælene paa os, mægtige, sydende, kogende Vandmasser brød mod Stævnen og for brølende langs Skibssiderne. Barometeret faldt ikke mere, men viste tværtimod Tendens til Stigen. Netop da skete det, som vi kunde vente. Under et voldsomt Skybrud sprang Vinden om i NV. og begyndte at bombardere os med vældige Haglbyger og piskende Regn, alt imens vi fik Søen paa tværs. Illustration fra bladet VIKINGEN. Kptn. Rowntree, skibsfører Albertsen og Bobbie. Det gamle Skib klarede sig foreløbig forunderligt godt, men som Tiden gik, forværredes Situationen. Søerne blev voldsommere og voldsommere, og Skibet begyndte at springe og danse i Kampen mod disse brølende, forræderske Graaskæg, som stadigvæk truede med at knuse os. Fra Tid til anden tog vi Vand i saadanne Mængder, at Luger og alt paa Dækket var skjult i sydende Skum. Tidligt om Morgenen den 31. ansaa jeg det for uforsvarligt længere at prøve at holde Kursen. Vi holdt af til Styrbord og fik derved Søerne mere agter, idet vor eneste Tanke paa dette Tidspunkt i Grunden var at holde Skibet flydende og 25\n26 redde Livet. Da der imidlertid var Fare for, at Skibet skulde nægte at adlyde Styregrejerne i hvilket kunde betyde Broen slaaet væk, Baadene knust, og værst af alt: Lugerne slaaet ind besluttede jeg mig til at dreje Skibet op imod Vinden, naar et belejligt Øjeblik var inde. Jeg stod paa Broen og vogtede spændt paa dette Øjeblik. Det er en kendt Sag blandt Sømænd, at efter tre særligt voldsomme Søer kommer der sædvanligvis nogle mindre kraftige, og saa er Tidspunktet inde til at udføre Manøvren. Jeg stod der og stirrede og saa, at nu var det rette Tidspunkt inde og dog gav jeg ikke Ordre. Hvorfor? Jeg ved det ikke. Det var der igen, og stadig handlede jeg ikke. Jeg kan ikke forklare hvorfor. Men havde jeg udført min Beslutning, vilde denne Beretning aldrig været blevet skrevet, og endnu et Skib vilde være gaaet tabt. Omtrent en Time senere gav jeg Ordre til Styrmanden: Vi fortsætter. Det gjorde vi, og det lykkedes os ved omhyggelig Navigering at komme igennem. Bølgerne var kolossale, men det var pragtfuldt at se disse vældige Søer rejse sig som Bjerge agten for Skibet og under drønende Torden kyle dets Agterstavn i Vejret som et Stykke Kork, mens Boven forsvandt i Dybet, og Skumsprøjtet kogte og sydede paa begge Sider. Det er særlig storslaaet om Natten, naar lange Lynglimt og det dybe Fosforskær fra Søen viser hele Skibet med Master, Baade, Skorsten i en skarp Silhouet. Stormens Hvinen, Fløjten, Brølen gennem Skibets Rigning synes ganske overnaturlig. Uvejret vedblev henimod Kl. 5 om Morgenen, da der viste sig Tegn til Bedring, og straks derefter forlod jeg Broen. Min sidste Ordre til den vagthavende Officer var denne: Varsko mig, hvis noget som helst kommer i Sigte. Det var en højst usædvanlig Ordre, men Gudskelov at den blev givet. Saa gik jeg ned i min Kahyt, tog Olietøjet af og lagde mig paa Dørken med Talerøret, der har Forbindelse med Kommandobroen, ved mit Øre. Jeg faldt snart i en dyb Søvn. Henad Kl. 8 1 /2 blev jeg vækket af Styrmanden, som meldte, at han øjnede noget et godt Stykke borte til Styrbord; han kunde kun se det nu og da, naar Bølgerne løftede det til Vejrs. Jeg besluttede straks at se for mig selv og gik op paa Broen, hvor jeg rettede min Kikkert mod Genstanden, som jeg antog for et Sejlskib. Saa tænkte jeg paa det haarde Vejr og paa, om Skibet kunde være i Fare. Der var kun een maade at forvisse sig derom: at styre i Retning af det, og det gjorde vi. Var alt vel ombord, kunde vi runde det, give et Hurra og love at rapportere det. Jo nærmere vi kom, des mere blev det os imidlertid klart, at alt var ikke vel ombord. Da en kraftig Byge lettede, opdagede vi Stumper af et Sejl paa Forog Stormasten og senere, at Dækket var bart og øde, uden Baade eller nogen Ting. Skibet laa dybt og tungt i Vandet, kort sagt, det hele forekom os mistænkeligt. Der blev straks givet Ordre: alle Mand paa Dæk, og en Redningsbaad blev gjort klar. Snart efter saa vi Nødsignalet, to flag af den internationale Code N. C., hvilket betyder: i Nød ønsker øjeblikkelig Hjælp. Vi fik travlt. Vore Svarsignal blev straks givet: Vi er paa Vej med Hjælp. De britiske Farver hejstes agter, og Frivillige anmodedes om at melde sig til at bemande Baaden. Alle meldte sig uden Tøven. Baaden svingedes ud, klar til at fires ned. Efter at have givet Styrmanden Instruks og Raad bød jeg ham Lykke paa Rejsen og Gud i Vold. Styrmanden udtog sit Mandskab og de sprang ned paa deres Pladser i Baaden. Vi gød rigeligt med Stormolie paa Bølgerne, som endnu var ret voldsomme, og da Olien havde gjort den forønskede Virkning i Skibets Læside, blev Ordren givet. Baaden blev sat i Søen, og et Øjeblik efter var den paa Vej. 26


Halmfyr i samarbejde med Baxi-Stoker - Stoker Pro\nHalmfyr i samarbejde med Baxi-Stoker\nIndlæg af houbakrene » 11 okt 2011 07:54\nJeg købte for nogle måneder siden en dejlig ejendom i det nordjyske. Varmekilden er et tusse-gammelt oliefyr og det er her jeg har valgt at starte mine invisteringer...\nJeg har købt et Baxi Multiheat 2,5 stokerfyr, som jeg nu er i gang med at få installeret i mit nye fyrrum i stalden.. Det skal nok blive rigtigt godt, glæder mig til at få det op og køre, så jeg kan få slukket for det gamle oliesuttende monster, som stadig står og kører, inde i huset.\nJeg går dog statig med meget store overvejelser omkring mulighederne for at få udnyttelse af alt det bio-brændsel, som ligger på min ejendom... Den er fyldt med gemte brædder, pinde, gamle bjælker osv (den tidligere, nu afdøde, ejer, var en samler af format). Desuden har jeg et halmloft på 350kvm, som er fyldt til renden af miniballer... -Jeg kunne derfor godt tænke mig et halmfyr!\nMit spørgsmål til jer, går på flere ting:\nKan dette lade sig gøre i forbindelse med et Baxi-Stoker?\nI så fald, hvordan skal det kobles sammen/fungere?\nHvordan med tilladelser/godkendelser?\nAlle gode tips og råd modtages gerne...\nIndlæg af Bigfoot » 11 okt 2011 09:04\nhmm.... kan godt se pointen.... men....\ner det ikke en lidt dyr investering, blot for at få ryddet op på sin matrikel???\nBaxien ville da kunne klare det alene, og billigt. Men, hvis du kun skal opvarme 147kvm, så havde jeg nu ikke købt en 2.5, men en 1.5 istedet. Du kan dog være heldig at justere den tilpas ned, men ellers er den godt nok for stor til dit forbrug.\nMed hensyn til et halmfyr og sådan, så skal du jo huske, at når du har brugt alt det halm du har, så skal du ud og købe nyt, og ser man på høsten i år, så kan det umuligt være billigt, med den ringe høst vi har haft, især alt det halm som er blevet liggende på markerne og sunket væk i vandet.\nJeg tror hellere du skulle hygge dig med en sankt hans bål, af en anden kaliber, og så rydde op på den måde, og lade baxien passe sig selv\nDet vil også være mere passende for dig, kun at skulle ud og skaffe træpiller (eller hvad du nu har tænkt dig at fyre med i baxien), og ikke både halm, gammelt træ, og alt mulig andet, for også at føde det store fyr.\nMen for at besvare dit spørgsmål, så kan det kan det sagtens køre sammen, men sådan et halmfyr, er som regel kombineret med en kæmpe akkutank, som regel omkring 3-4000 liter ovenpå fyret. Når halmfyret så ikke kører, skal du jo have at anlægget kører udenom den tank, for ellers får baxien da lidt at se til.\nIndlæg af Havmand » 11 okt 2011 09:37\nEnig med Bigfoot.\nLad baxien klare det. Hvis jeg skulle vælge ville jeg også smide en lille fastbrændsel ind, da du så har mulighed for at tæve lidt brænde af, i ny og næ...\nHalmen ville jeg sælge, eller bytte til brænde\nJeg mener at halmprisen ligger på 4 kr. pr. balle... Så der er da nogle kroner at hente, hvis ellers kvaliteten er nogen lunde\nIndlæg af houbakrene » 12 okt 2011 09:55\nTak for svarene, Bigfoot og Havmand.\nMultiheat 2,5 for stor til 147 kvm, selvfølgelig... -Men fik jeg nævnt, at hele overetagen bliver udnyttet til næste år (ca. 100kvm mere) og jeg skal på et senere tidspunkt have bygget en ny garage med hoppyrum / værksted, som jeg også vil have baxien til at at tage sig af... Desuden er huset pt. piv utæt og dårlig isoleret (renoveringsprojekt!), så tror på at baxien er et godt match (om ikke andet, så på sigt i hvert fald).\nMht. halmfyret, så kan de købes brugt ned til under 5000,- for et hæderligt eksemplar, så investeringen er jo begrænset... Jeg kan bare godt lide idéen om, at man har muligheden for at få varme ud af oprydning... Der vil selvfølgelig være perioder, hvor halmfyret ikke vil være i brug, men lige pludselig har man en ordentlig dynge træ osv., som man kunne brænde af i fyret og få noget energi ud af...\nEr der nogen derude, som er godt inde i reglerne for opstillingen af sådant et fyr. Skorstensfejeren skal jo kunne godkende det!\nIndlæg af Albert » 12 okt 2011 10:27\nDer er ret skrappe krav til indretning af fyrrum i staldbygninger i forhold til alm.parcelhuse,det gælder både til halm og piller,det hele kan læses i BTV. 22 eller BR. 2010.\nDer er også god information på Landbrugsinfo,for indretning af fyrrum på landejendomme.\nDu har vel forhåbentlig haft fejeren ude og kigge på det før du gik igang,så du ved helt præcis hvordan det skal være for at han godkender det,hvis ikke vil det være klogt at få fat i ham før du går videre.\nDu må også hellere høre din forsikring hvad de mener om projektet.\nDer kræves ingen attest til halmfyr,de skal blot være CE godkendt,og så selvfølgelig godkendes af fejer når det er installeret.\nBaxien skal have en attest,og det er egentlig sælgers ansvar at skaffe den,men du kan nok hente den på Baxi`s hjemmeside.\nDer er mange huller at falde i her,og de kan blive kostbare,hvis man ikke er vågen.\nIndlæg af snubbi » 12 okt 2011 22:16\nmed en baxi 2,5 kan du får en omrør til ,så du kan fyre med flis . hvis der er en der udlejer en slagle hugger .den er lige glad om der er et enkel søm i træet .så det træ der er samle samme på ejendommen kan komme i fyret\njeg fyre selv med flis .med flise kan du sænke udelsen på kedelen lidt længer ned end med piller.


Kendisser kæmper for Obama | Information\nLige nu kommer stribevis af celebrity-stjerner præsident Obama til undsætning i hans bestræbelse på at blive genvalgt. Eksempelvis holdt den kendte desperate housewife Eva Longoria torsdag på Demokraternes konvent i North Carolina en engageret tale. I sin tale sagde hun bl.a.:\n»Den Eva Longoria, der vendte burgere på Wendy’s, hun havde brug for skattelettelser, men den Eva Longoria, der arbejder på filmsettet, hun har ikke.«\nSådan talte hun om sig selv i tredje person, hvorved hun iscenesatte sig selv som et menneske i to dele. Den første er en pige, der er vokset op under middelklasseforhold, og som de amerikanske tilhørere denne aften kan identificere sig med, mens den anden person er stjerneskuespilleren, som har penge nok og udlever den amerikanske drøm, men hvem tilhørerne nok har sværere ved at identificere sig med. Men det er egentlig også okay, fordi Eva Longoria ikke lægger skjul på, at hun er bedrebemidlet og har overskud til at støtte Obamas kampagne. Hun siger det højt og bruger den medfølgende sympati til at søge de demokratiske vælgeres gunst.\nAfhængig af Hollywood\nMed Mitt Romney og hans støtters dybe lommer er kampen om vælgernes stemmer i økonomisk uligevægt, og det har vist sig økonomisk berigende for Obama at advokere sin kampagne gennem berømtheders stemmer. Den svenske avis Aftonbladet skriver, at skuespilleren George Clooney i maj holdt en fest for at rejse penge til Obamas kampagne, hvor kuvertprisen var cirka 245.000 kroner, og med sig derfra fik Barack Obama en check på tæt ved 900 millioner kroner.\nStjernerne støtter Obamas kampagne ved at stille deres berømte selv til rådighed, og det har vist sig at være et effektivt middel i kampen om fundraising af kampagnemidler. Aftonbladet skriver videre, at Obama har besøgt Hollywood 25 gange inden for de seneste to år, og at han hver gang har haft en stor check med derfra.\nDet amerikanske magasin The Hollywood Reporter skriver, at der paradoksalt nok lyder kritiske stemmer inde fra Hollywood, hvor der stilles spørgsmål ved, om det går for vidt, når Obamas kampagne bliver så stjernespækket, at det kan være svært for den almindelige amerikaner at identificere sig med den.\nHer kan det blive nødvendigt med en cost-benefit-analyse for den siddende præsident, for mens et strejf af berømmelse og glamour kan berige Obama, kan for meget af den risikere at støde potentielle vælgere væk. Obama befinder sig dermed i et dilemma, hvor han er økonomisk afhængig af Hollywood-stjernernes støtte, mens han samtidig skal bevare sin status som et almindeligt, jordnært menneske.\nI et modsvar til Obamas brug af kendte personer i sin kampagne, har Republikanerne lagt videoen Meanwhile ud på YouTube for at synliggøre, at de mener, at Obama er gået for vidt i sin brug af kendte personer i sin kampagne.\nEgentlig er det en video produceret til fordel for Obama, hvori chefredaktøren for amerikansk Vogue, Anna Wintour, reklamerer for en middag, der holdes for at skaffe penge til Obamas kampagne. Men ind over har Republikanerne lagt prognoser for, hvor meget arbejdsløsheden er steget for forskellige befolkningsgrupper under Obamas præsidentskab.\nHer sættes det glamourøse, ubekymrede stjerneliv i stærk kontrast til den almindelige amerikaners virkelighed med økonomiske bekymringer og frygt for stigende arbejdsløshed.\nSelv om kendte personer er populære og har vist sig som effektive politiske aktører, mener kritikere, at overdreven brug af kendiseffekten kan vise sig at rekylere for Obama, hvis ikke han magter at holde balancen på linen mellem glamour og realitet.\nBarack ObamaGeorge ClooneyMitt RomneyScarlett Johansson\n10 kendte, der støtter Obama\n10 kendte, der støtter Romney


Mand fra Vojens dømt for værtshusslagsmål: Rasmus Paludan fik mig til det | RokokoPosten\tMand fra Vojens dømt for værtshusslagsmål: Rasmus Paludan fik mig til det\nTre voldsdomme i bagagen\n“Jeg var der med min kæreste, og vi havde fået lidt at drikke, da et eller andet fjols giver sig til at lægge an på hende. Altså, han siger ikke noget, men jeg kan sgu godt se, hvad han vil,” husker Bjarne Nielsen, der allerede har tre voldsdomme i bagagen. Dem ser han i et nyt lys, nu hvor Rasmus Paludan har demonstreret på Nørrebro.\n“Den mand skaber jo splid med sin retorik, uanset hvor han kommer – eller ikke kommer. Folk smadrede ting i Albertslund, selvom han ikke dukkede op til en annonceret demonstration, og nu har han fået mig til at gå amok på en fremmed for fjerde gang i mit liv. Vi bor mange kilometer fra hinanden, og jeg vidste faktisk ikke, hvem Paludan var indtil for nylig, men det siger jo bare noget om, hvor stort et røvhul han er.”\nVred over engangsgrill\n“Han er så fjendtlig og ubehagelig, at det kribler i mig, når jeg tænker på ham. Bare mens jeg står her og snakker, får jeg lyst til at tæve den næste person, jeg ser. Tanken om at se Paludan i Vojens giver mig lyst til at brænde hele byen ned og kaste sten efter politiet. Tænk, at en enkelt mand kan vække den slags følelser,” siger han, der sagtens kan leve sig ind i muslimers vrede over, at Paludan ødelægger deres hellige bog, selvom han ikke selv er troende.\n“Det er da pissetræls, at der kommer sådan en svans og bare smider en bog på en engangsgrill, mens han står og råber. Fuck, den slags gør mig vred.”


Firmapension i Allerød | Professionel pensionsrådgivning | Læs mere!\n+45 48 18 88 35\nFå mere ud af jeres firmapension\nNyegaard hjælper virksomheder med firmapensioner, sundheds- og skadesforsikringer\nEr I ved at omlægge jeres firmas pensionsordning, og søger I rådgivning i denne forbindelse? Så kan Nyegaard Pensionsrådgivning hjælpe. Vi tilbyder ekstern rådgivning om alt fra firmapension, sundhedsforsikring, livsforsikring, ratepension og medarbejdernes pensionsopsparing.\nNyegaard er beliggende mellem Hillerød og Farum i Allerød, men vores rådgivningstjenester er landsdækkende og for alle typer virksomheder, der ønsker at få styr på fradrag, satser og regler om deres pensionspakke.\nVi er jeres samarbejdspartner ved forhandlingsbordet\nDer er mange gode grunde til at hyre et eksternt rådgivningsselskab, når I skal have styr på jeres firmapension. For det første fordi mange virksomheder endnu ikke har etableret en optimal pensionsordning og derfor betaler for meget for de forkerte forsikringer. Med vores rådgivning bliver der skabt klarhed over jeres virksomheds firmapension.\nEn af de største fordele ved at hyre Nyegaard Pensionsrådgivning som samarbejdspartner er, at vi udelukkende varetager virksomhedens og jeres medarbejderes interesser. Med jeres fuldmagt forhandler vi med pensionsselskaberne og indhenter det bedste tilbud og den bedste placering af pensionen.\nAnalyse og afdækning af både forsikringsbehov og ønsker til forsikringspolitik\nVi indhenter og vurderer tilbud på de ønskede forsikringsdækninger og pensionsordninger\nAt både firmaets og medarbejdernes stemme er repræsenteret ved forhandlingsbordet\nUafhængighed af banker, forsikrings- og pensionsselskaber, så vi kan repræsentere jer og skaffe jer de bedste tilbud\nKontakt os og få afdækket jeres behov eller book et møde i dag\nVil I have optimeret jeres firmapension med hensyn til både fleksibilitet og uafhængighed? Så er Nyegaard Pensionsrådgivning det oplagte valg. Hvis I har spørgsmål til vores rådgivning eller priser, kan vi altid kontaktes. Derudover kan møder bookes via hjemmesiden eller e-mail.\nSkriv til os via kontaktformularen eller ring på +45 48 18 88 35.\nVi tilbyder en gratis og uforpligtende gennemgang af jeres pensionsordning. Udfyld nedenstående og få et uforpligtende opkald.\nEr firmapension oprettet, så den giver både medarbejdere og virksomhed optimale forsikringsdækninger?\nDer er mange gode grunde til at virksomheden skal have firmapension og sundhedsordning.\nPensionsrådgivning til privatpersoner, selvstændige og seniorer\nDet kan være kompliceret at finde rundt i markedet for pensioner, derfor er det vigtigt at have for øje, hvem du sidder over for, når du bliver rådgivet om pension og investering.\nTLF +45 48 18 88 35\nNyegaard Pensionsrådgivning A/S blev grundlagt i 1995. Vi er en dansk pensions-mæglervirksomhed, der rådgiver virksomheder og deres medarbejdere samt private kunder om pensionsforhold.


Årets gang på kirkegården | Ringe Sogn\nFormålet med Ringe kirkegård er først og fremmest at være en værdig begravelsesplads for afdøde med tilknytning til Ringe sogn.\nDe ansatte ved kirkegården bistår ved begravelser og urnenedsættelser.\nOg for at sikre, at gravsteder og fællesarealer på kirkegården er frodige og velholdte, udfører vi en række opgaver, som i store træk beskrives nedenfor.\nHøjtidernes placering i kalenderen og vejrets skiften betyder, at tidspunktet for og omfanget af opgaverne varierer fra år til år.\nI marts fjernes grandækningen fra de gravsteder, som vi dækkede i efteråret.\nDe vinterfyrede gartnere genansættes, og forårsarbejdet på kirkegården går for alvor i gang.\nSkiltningen på gravstederne kontrolleres, så vi kan se, hvilke gravsteder, der skal renholdes, dvs. hvor der er aftalt pleje og vedligeholdelse / udvidet pleje og vedligeholdelse.\nDer ryddes op efter vinteren på de gravsteder, hvor der er aftale om renholdelse og på fællesarealerne.\nI marts og april skifter vi enkelte planter på gravsteder med aftaler om udvidet pleje og vedligeholdelse (gias-aftale), og vi anlægger gravsteder, hvor der har været begravelser i efteråret.\nFra midt i marts eller først i april bliver græsplænerne igen slået regelmæssigt. Den regelmæssige pleje og vedligeholdelse af gravstederne påbegyndes. Visne buketter bliver fjernet ugentligt fra såvel fællesplænerne som fra de individuelle gravsteder. De individuelle gravsteder, som vi har forpligtet os til at renholde, bliver luget ca. hver 3. uge vækstsæsonen igennem.\nPlænerne og udvalgte buske og hække får gødning, og vi beskærer roser, potentilla, hortensia og andre buske.\nCa. 1. april planter vi forårsblomster efter at bedene er forberedt dertil. Plantningen skal gerne være afsluttet inden påske, men hvis påsken falder tidligt eller der er sne og frost, kan plantningen blive forsinket.\nEfter påske rydder vi igen op på plænegravstederne. Kurve, lanterner, kranse, pynt i sten glas, keramik og metal samles ind. De indsamlede genstande opbevares på materialepladsen i 2 måneder, hvorefter de smides ud.\nI marts eller april sendes fakturaer ud til de gravstedsindehavere, som har aftaler om gravstedsvedligholdelse på årlig regning. Der er vedhæftet et indbetalingskort til fakturaen, som bedes benyttet. Vi kan desværre ikke tage imod kontant betaling.\nI maj hvor alt gror, bruger vi meget tid på renholdelse af gravstederne, græsslåning, renholdelse af gange og belægninger. Blomster og nyplantninger bliver vandet efter behov.\nCa. 1. juni planter vi sommerblomster, især isbegonier, på de gravsteder, hvor sommerblomster er bestilt. Plantningen skal gerne være udført omkring Grundlovsdag\nI juni, juli og august fortsætter vi med renholdelse af gravsteder og fællesarealer samt græsklipning.\nEfter behov vander vi sommerblomster og nyplantninger på gravsteder og på fællesarealerne.\nVi planter ikke nyt eller skifter flerårige planter på gravstederne i maj, juni, juli og august, fordi der ofte bliver for tørt til at plantningerne lykkes.\nI løbet af sommeren kontrollerer kirkegårdslederen, at de gravsteder, som vedligeholdes af gravstedsindehaverne, opfylder vedtægtens krav. Hvis det skønnes nødvendigt, sendes der en påmindelse til gravstedsindehaveren om at bringe gravstedet i orden.\nFra ca. midt i juli klipper vi bøge-, fjeldribs-, og takshække.\nI løbet af juni, juli og august afvikler vi sommerferie på skift.\nFra ca. midt i august bliver thujahækkene klippet. Hækklipningen varer det meste af september måned med.\nI september og oktober fortsætter vi med renholdelse af gravsteder og fællesarealer samt græsklipning.\nVi udskifter vedplanter, lyng, stauder og andre flerårige planter på gravsteder, hvor udskiftning er bestilt og på gravsteder med aftale om udvidet pleje og vedligeholdelse (gias-aftale).\nOg vi anlægger gravsteder, hvor der har været begravelser i foråret.\nOmkring uge 42 holder vi efterårsferie på skift.\nSidst i oktober gør vi gravsteder og materialer klar til grandækningssæsonen.\nI oktober eller november sender kirkegårdslederen hjemfaldsbreve til gravstedsindehavere, hvis gravsteders brugsperiode udløber til pr 31. december.\nCa. 1. november begynder vi grandækningen på de gravsteder, hvor dette er bestilt. Det er muligt at bestille grandækning indtil ca. 15. november.\nMidt i december er arbejdet med grandækning ved at være afsluttet, og vi siger farvel og tak for året til to gartnere.\nBestilte puder, kranse og juletulipaner lægges ud på gravstederne på dette tidspunkt.\nJul og nytår. Hvis der ikke er begravelse eller behov for glatførebekæmpelse, forsøger vi at afspadsere eller holde ferie. Kirken bliver derfor ikke låst op i dagene mellem jul og nytår.\nI vintermånederne, hvor der kun er tre medarbejdere på kirkegården, bruges tiden på at rive blade; opretning af mindeplader, stendiger og kantsten; rensning af nedløbsbrønde; beskæring af træer og randbeplantning; fornyelse og sløjfning af gravsteder; glatførebekæmpelse mv.\nI januar fjerner vi julepynt, visne blomster og udtjente dekorationer fra plænegravstederne. Pynt som f.eks. granguirlander, der ikke er decideret julepynt, får lov at blive liggende. De fleste af de indsamlede genstande smides ud, mens nogle få ting opbevares på materialepladsen.\nI løbet af februar ryddes de gravsteder, hvis brugsperiode udløb 31. december året før og som de pårørende ikke har ønsket at forny.\nSidst i februar fjernes al vinter- og julepynt (mospuder, lys, kranse, figurer mv.) fra plænerne og fra de individuelle gravsteder, hvor der er en aftale om renholdelse (pleje og vedligeholdelse / udvidet pleje og vedligeholdelse). De fleste af de indsamlede genstande smides ud, mens nogle få ting opbevares på materialepladsen.


21. maj 2013 - BMW\nBMW klar med 5-serie Sedan, Touring og Gran Turismo\nBMW er klar med priserne på alle de nye modeller i 5-serien i juni måned.\nBMW 5-serie en global succes\nDer er allerede solgt over en million enheder af den nyeste generation af BMW 5-serien, og fra juli måned kan alle tre BMW 5-serie modeller fås i en opdateret version. Kendetegnene for de nye modeller er dynamik, komfort, effektivitet, design og innovation.\nPå BMW 5-serie Sedan og Touring er der tilføjet konturlinjer omkring BMW nyrerne og nye luftindtag. Bagskærmen og baglygterne er ligeledes fornyet, alt sammen for at understrege det sportslige design. Indvendigt er der også små designændringer, blandt andet har iDrive kontroldisplayet fået kromliste og handskerummet er blevet større.\nBMW 5-serie Gran Turismo har en opdateret front og nydesignet bagende, som skaber en længere og lavere profil. Dette giver samtidig plads til en udvidelse af bagagerummet med hele 60 liter, så det nu rummer 500 liter.\nDer er nye farvemuligheder både udvendigt og indvendigt for alle modeller.\nRent motormæssigt har serien også fået en overhaling, hvilket betyder optimeret brændstof-forbrug. Alle modeller opfylder allerede kravene til EU6, som først træder i kraft til september 2014. Dieselmodellerne er som standard udstyret med BMW BluePerformance-teknologi.\nSom tillæg til Brake Energy Regeneration, automatisk start/stop-funktion, gearskiftindikator og ECO PRO-mode inkluderer BMW EfficientDynamics nu også en ”coasting”-funktion (automatgearkasse), som afbryder transmissionen så snart føreren slipper speederen ved en hastighed mellem 50 og 160 km/timen. Dette tillader bilen at ”glide” hen ad vejen uden motorbremse og med minimalt brændstofforbrug.\nBMW klar med ny motorvariant\nDen nye BMW 5-serie byder velkommen til en ny motorvariant: BMW 518d, med en firecylindret dieselmotor med BMW TwinPower Turbo og 143 hestekræfter, som kan bestilles til Sedan og Touring. Bilen kører 22,2 km per liter diesel og udleder kun 119 g CO2 per kilometer.\nTopmodellen BMW 550i er udstyret med en V8 motor med BMW TwinPower Turbo og 450 hk.\nMotorprogrammet i Sedan og Touring indeholder nu fire benzin (520i, 528i, 535i og 550i) og fem dieselmotorer (518d, 520d, 525d, 530d og 535d) samt to BMW M Performance biler: BMW M550d xDrive Sedan og BMW M550d xDrive Touring. For Gran Turismo er der to benzinudgaver (535i og 550i) og tre diesel (520d, 530d og 535d).\nXenon-lygter er standard på alle tre modeller, mens adaptive LED forlygter indtager en plads på ekstraudstyrslisten for første gang sammen med LED tågelygter. På ekstraudstyrslisten finder man også Comfort Access-systemet, som åbner bagklappen ved en simpel bevægelse af foden under bagklappen og BMW Night Vision-systemet, som genkender både mennesker og dyr i mørket.\nVed samme lejlighed opdateres den nuværende BMW M5 med nye M detaljer og ligeledes nye farvekombinationer. BMW M5 har en 4,4-liters V8 motor med M TwinPower Turbo og imponerende 560 hestekræfter. Priserne på alle de nye modeller vil være klar i juni måned.


Beskatning af gulpladebil | Deloitte\nJeg arbejder som murer, og min arbejdsgiver har en større gulpladebil, som jeg kan benytte som arbejdsbil. Den er indrettet til brug for arbejdet som murer med reoler, værktøj mv. Er det muligt at anvende bilen til befordring mellem hjem og arbejde, hvor jeg samtidig afleverer/henter børn og køber ind, uden at det får skattemæssige konsekvenser for mig?\nHovedreglen er, at en medarbejder, der anvender firmabil til at køre mellem hjem og arbejde, anses for at have fri bil stillet til rådighed af sin arbejdsgiver og skal som udgangspunkt beskattes af fri bil.\nHvis en firmabil på gule plader imidlertid er et specialindrettet køretøj, falder den ikke ind under reglerne for fri firmabil. Dette skyldes, at den efter sin art og fremtræden ikke er anvendelig som et alternativ til ens private bil.\nFølgende momenter taler for, at bilen er specialindrettet:\n• Større køretøjer, kassevogne m.m.\n• Ingen sideruder i varerummet\n• Fastmonterede reoler\n• Særlige installationer på passagesæde/-plads\n• Beskidt, lugtgener m.m.\n• Specielle erhverv, herunder murer\nHvorimod følgende momenter taler imod, at bilen er specialindrettet:\n• Indretning, firehjulstræk m.m. – uden erhvervsmæssig begrundelse\n• Minder om en almindelig bil\n• Ladvogn uden særlig indretning\n• Ren og pæn indvendig (kræver ikke arbejdstøj)\nAnses din firmabil for at være specialindrettet, kan du således anvende bilen til befordring mellem hjem og arbejde, uden at det medfører beskatning af fri bil. Når du anvender en specialindrettet firmabil til befordring mellem hjem og arbejde, kan du ikke på samme tid tage befordringsfradrag for denne kørsel.\nI tilknytning til kørsel mellem hjem og arbejde i specialindrettede køretøjer kan der foretages svinkeærinder på op til 1.000 km/år (dvs. inden for 12 på hinanden følgende måneder), som for eksempel at aflevere/hente børn eller handle. Små svinkeærinder, der ikke afviger mere end højst et par hundrede meter fra den erhvervsbetingede kørselsrute, medregnes ikke til de 1.000 km/år.