NordvestXpedition – Endnu en WordPress-blog\nDet er et fantastisk projekt Ole Japp har udtænkt, sat i gang og fuldført.\nLæs mere – Kulturkupeen.dk\nAt det overhovedet er lykkedes, aftvinger dyb respekt.\nLæs mere – BT Film\nOle Japps historiske søfartsdrama illustrerer imponerende, hvad man kan lave for få penge…\nLæs mere – ekkofilm.dk\nOver 7 år er der gået med at få skabt denne film, som man tydeligt kan mærke er Japps hjertebarn.\nLæs mere – cinemaonline.dk\nEn umenneskelig – og overmenneskelig – historie, der i Ole Japps ambitiøse egen-produktion faktisk står levende for os.\nLæs mere – Berlingske.dk\nIngen digitale tryllerier eller raffinerede tekniske hjælpemidler. Klipning og nærbilleder gør både havets brølen og Grønlands frost og kulde troværdigt. Noget af en teknisk bedrift.\nLæs mere – kulturkapellet.dk\n…Det er en barsk historie. Munk stævnede ud med to skibe og 64 mand. Kun tre mænd overlevede, og det største af skibene forliste.\nLæs mere – kristeligt-dagblad.dk\nSe interview med Ole Japp om\nJens Munk | NordvestXpeditionen\nEn dramatisk beretning om den danske søofficer Jens Munk og hans besætnings kamp for overlevelse… læs mere..\nInstruktør: Ole Japp\nOriginaltitel: Jens Munk – NordvestXpeditionen\nInternationaltitel: The NorthwestXpedition\nFormat: 1920-1080p , 1,85:1 Produktionsselskab: Japp Production Aps\nProducer, instruktør og idémand Ole Japp har hevet en side ud af den danske histories glemmebog og genoplivet et stykke dansk kolonihistorie:\nHistorien om den dansk-norske søfarer, Jens Munk (1579-1628), som strandede vinteren over i Hudsonbugten under sit mislykkede forsøg på at finde søvejen nord om Amerika til Det Fjerne Østen.\nÅret er 1619. Den danske konge, Kong Christian IV, og det nydannede Ostindiske Handelskompagni har blot én enkelt ekspedition bag sig. En ekspedition ledet af Ove Gjedde, som ikke har givet livstegn fra sig i et helt år.\nHollystrup – En film bliver til\nProducer, instruktør og idémand, Ole Japp har hevet en side ud af den danske histories glemmebog og genoplivet et stykke dansk kolonihistorie.\nScreenshot / Behind the movie\n64 drog ud.. Kun 3 vendte hjem!\nEkspeditionen bliver fanget af vinteren i bunden af den iskolde Hudson Bugt. Stærkt forfrosne og hårdt angrebne af skørbug bukker 61 søfolk under. Kun Jens Munk og 2 andre er i live.\nGennem en imponerende og næsten overmenneskelig indsats lykkes det Jens Munk og to skibsfæller at vende hjem igen i følgeskibet, som normalt var bemandet med 20 matroser.\nJens Munk fik mere utak end tak. Kongen lastede ham for at have mistet fregatten.\nOg han blev aldrig anerkendt for sit togt og den farefulde hjemrejse, der i dag regnes som en stor søfartsberift.\nTelefon: +45 8743 8000\nFrida Arberg Jensen\nProduktionsleder og distributionsmanager


Lille hidsigprop med kæmpe-næver – her er BMW M2 Competition\nBMW's lille hidsigprop bliver endnu mere temperamentsfuld - nu får den endelig motoren fra M4.\nDen officielle lancering er først om to uger, men nu er hemmeligheden ude – BMW M2 får 410 hestekræfters motor fra storebroren BMW M4.\nBMW M2 er en uforfalsket bisse, lige så uregerlig som en fuld fodboldfan og lige så sjov som en standupkomiker på lykkepiller. 370 hk og baghjulstræk gjorde den kompakte sportsvogn til en oplevelse på bane, og til en mundfuld på en fugtig landevej – præcis som en rigtig M-bil skal være. Men noget har generet M-entusiaster længe.\nHer er den nye BMW X4\nM2 er nemlig grundlæggende udrustet med samme motor som storebroren M4, men her har motoren to turboer og 431 hk i stedet for 370. Forestil dig det mindre, lettere karrosseri med den store motor, og så burde man have den gyldne kombination, mente mange entusiaster – og nu har BMW hørt bønnerne. Ifølge lækket materiale, som hjemmesiden BMWblog.com har fået fat i, så bliver BMW M2 Competition officielt lanceret på Beijing Autoshow i slutningen af april, og ifølge hjemmesiden skulle den være god nok – der er to turboer på motoren, som nu yder 410 hk og 550 Nm.\nHidsigproppen bliver endnu hurtigere\nDen almindelige BMW M2 bruger 4,3 sekunder fra nul til 100 km/t med dobbeltkoblingsgearkasse, mens de ekstra kræfter skulle gøre den 0,1 sekund hurtigere i samme disciplin. Det lyder måske ikke så voldsomt, men nul til 100 km/t på 4,2 sekunder er seriøst hurtigt, og kun 0,1 sekund langsommere end M4 med dobbeltkoblingsgearkasse.\nFor at adskille den almindelige M2 fra Competition, har BMW udstyret den med en ny kølergrill, mere fremtrædende underlæbe til frontspoileren og sidespejle fra M4. Indvendigt er der kommet nye sæder til, igen fra M4, og start/stop-knappen er blevet rød. Rattet har fået en M1 og M2-knap, der tyder på, at man selv kan sætte bilen op efter sine præferencer, ligesom de større og hurtigere M-modeller.\nBeijing Motorshow åbner 25. april, så til den tid kan vi forvente flere data, samt en eventuel lanceringsdato i Danmark.


27. januar 2017 – hanshuttel.dk\n27. januar 2017 / Hans / 0 kommentarer\nI dag flyttede jeg kontor endnu engang. Mit semester uden undervisning er ved at være slut, og i dag pakkede jeg mine ting på Institut for matematiske fag. Denne gang tog det ikke så lang tid; alt mit rod lagde jeg bag mig tilbage i august da jeg flyttede fra Institut for datalogi.\nI morgen tager jeg til Tyskland for at deltage i et ugelangt seminar på Schloß Dagstuhl, der ligger i Saarlandet. Fra februar af er jeg igen at finde på Institut for datalogi, men i et andet kontor i en anden del af bygningen end før.\nJeg har, som nogle vil vide, været en del væk fra mit kontor i efterårets løb for at tage til udlandet i forskellige sammenhænge, men jeg har været glad for at have Institut for matematiske fag som base i den tid, og jeg er blevet taget godt imod af alle på instituttet. En så enkel ting som at genopdage, at man kan spise frokost med kolleger, har været en god oplevelse. Og der er også gode ansatser til samarbejde i støbeskeen, så jeg dukker efter alt at dømme op på fransk visit på Fredrik Bajers Vej 7G engang imellem i fremtiden.


Ejendomsudvikling i København, Gilleleje, Helsingør & Nordsjælland\nEjendomsudvikling: Optimering af ejendomme\nForudsætningen for en optimal udnyttelse af en ejendom er en tilbundsgående forståelse for ejendomsretten og arealforvaltningen i form af matrikulære forhold, ejerlejlighedsforhold, planforhold (fysisk planlægning), bebyggelsesregulerende bestemmelser samt privat- og offentligretlige bindinger (servitutter).\nHos Landinspektørkontoret kan vi hjælpe med ejendomsudvikling, herunder med identificering og kombinering af mulighederne, således at forskellige optimeringsmodeller kan blive forelagt vores klienter, som omfatter både private og professionelle bygherrer, ejendomsudviklere og offentlige myndigheder. Vi tilbyder hjælp til ejendomsudvikling for kunder i Helsingør, Gilleje og det øvrige Nordsjælland samt i København og omegn.\nTag os med på råd fra start af\nLandinspektører har et indgående og bredt kendskab på tværs af alle de regler, der knytter sig til anvendelsen og udnyttelsen af fast ejendom. Indenfor fast ejendom dækker vores viden et bredere område end nogen anden faggruppe.\nI forbindelse med opstart af et projekt, kan det være værdifuldt at have en landinspektør med ved bordet i forhold til retlige bindinger på ejendommen, rådgivning om ejendomsdannelse med mere,\nAnalysen af ejendommens retlige bindinger kan kombineres med en situationsopmåling og en registrering af bygningernes etagearealer, således at det på et målfast kortmateriale bliver muligt at illustrere både retlige og fysiske rådighedsindskrænkninger.\nVi deltager meget gerne i indledende drøftelser, ligesom vi gerne påtager os den løbende dialog med projektets øvrige aktører. Når udviklingsprojektet er en realitet, kan vi også varetage:\nArbejdet i marken (afsætning, kontrolopmålinger og lignende)\nForudsætningen for et optimalt ejendomsdesign er en tilbundsgående forståelse for ejendomsretten og arealforvaltningen i form af matrikulære forhold, ejerlejlighedsforhold, planforhold, bebyggelsesregulerende bestemmelser og privatretlige bindinger (servitutter).\nOptimeringen og mulighederne ligger i kombinationen – og det kan vi være behjælpelige med.\nEjendomsrapport i forbindelse med ejendomsudvikling\nOfte udarbejdes en ejendomsrapport i forbindelse med ejendomsudvikling, som opsummerer mulighederne for udnyttelse eller optimering af en ejendom. Indholdet i vores ejendomsrapporter tilpasses den konkrete ejendom og ejerens eventuelle ønsker til ejendommens udnyttelse og gennemgang og opsummerer de gældende bestemmelser for ejendommen, samt konkluderer hvilke tiltag der eventuelt kan optimere ejendomsstrukturen.\nKUN RELEVANT FOR ERHVERVSKUNDER\nDækningsafgift – kun relevant for erhvervskunder\nDækningsafgift opkræves af langt de fleste kommuner i hovedstadsområdet og Nordsjælland samt enkelte kommuner på Fyn og i Jylland som en beskatning af erhvervsejendomme.\nFor blandede bolig- og erhvervsejendomme er der mulighed for at få fritaget hele ejendommen for dækningsafgift, hvis ejendommen opfylder halvdelsreglen. Dette er tilfældet, hvis det vægtede bolig areal udgør en større andel end det vægtede erhvervsareal.\nDenne vurdering foretages i udgangspunktet på baggrund af de arealer, der er registreret i BBR. Da BBR ofte er fejlbehæftet, kan det være hensigtsmæssigt at få arealerne verificeret ved en kontrolopmåling. Endvidere vil det i mange tilfælde være muligt at optimere på ejendommens indretning, således at halvdelsreglen kan opfyldes, og betaling af dækningsafgift kan undgås.\nStår du over for et projekt i forbindelse med ejendomsudvikling, er du velkommen til at kontakte os for yderligere information enten på telefon 49 22 09 86 eller via vores


Vores hus Idyl: juni 2012\nSå har jeg fået kørt et par buksedragter igennem mine maskiner.\nMønsteret er et gammelt Otto Bre og har været særdeles populært ;o)\nDisse buksedragter er lavet på bestilling, så nu venter jeg bare og ser om modtageren er tilfreds....\nDen lilla udgave er også lagt til salg på Krummeluren\nI aften står den på hækling med benene op i sofaen, har haft 6 støjende unger rendende omkring mig hele eftermiddagen, så der er meget tiltrængt ;o)\nIndsendt af Jill Rasmussen kl. 20.08 8 kommentarer:\nEtiketter: Krummeluren, Otto Bre, syning\nIndsendt af Jill Rasmussen kl. 23.02 5 kommentarer:\nSå er jordbærsæsonen startet her hos os, desværre ikke jordbær fra haven, men det kommer!!!\nPå turen ud og handle i dag, sprang der 2 bakker dejlige, danske jordbær ned i kurven sammen med en marengsbund.... sjovt nok liiige de ting vi bruge til sommerens hof-desseret :o)\nMarengsbund med friske jordbær, cremefine (den med vanilje), hakket chokolade og i dagens anledning lidt blåbær på toppen, det smager så man næsten kan høre englene synge uhmmmmmm.\nSå er jordbærsæsonen skudt i gang ;o)\nEr det også jordbærsæson hos dig?????\nIndsendt af Jill Rasmussen kl. 21.37 9 kommentarer:\nEtiketter: Gode traditioner, hygge, Idyl-børnene, lækkert Idyl-mad\nIndsendt af Jill Rasmussen kl. 09.23 11 kommentarer:


Folkehjælp. April 2006 nr. 75 Udgives af ASF-Dansk Folkehjælp. Fra 1. oktober 2006 skal alle lære førstehjælp når de får kørekort - PDF\nFolkehjælp. April 2006 nr. 75 Udgives af ASF-Dansk Folkehjælp. Fra 1. oktober 2006 skal alle lære førstehjælp når de får kørekort\nDownload "Folkehjælp. April 2006 nr. 75 Udgives af ASF-Dansk Folkehjælp. Fra 1. oktober 2006 skal alle lære førstehjælp når de får kørekort"\n1 Folkehjælp April 2006 nr. 75 Udgives af Fra 1. oktober 2006 skal alle lære førstehjælp når de får kørekort\n3 Indhold: 1 Stor styrkelse af førstehjælpssagen 2 Ny chef for det internationale arbejde Stor styrkelse af førstehjælpssagen i Danmark Efter mange års debat gøres førstehjælp i tilslutning til kørekort endelig obligatorisk i Danmark. I er vi ikke i tvivl; dette flotte tiltag fra en række politikere er et tigerspring fremad for førstehjælpssagen i Danmark. 4 Konklusion fra et pilotprojekt 6 For lidt og forkert... 8 Grønlændere i Danmark - en usynlig minoritet 14 Krav om obligatorisk førstehjælp til kørekort 16 Fordomme Indsatsen fortsætter 26 Reklame for Alvor 28 Opslagstavlen 30 Nye tiltag på hjemmesiden Folkehjælp udgives af:, Industriparken 4, 4960 Holeby Tlf.: Fax: Ansvarshavende og tilrettelæggelse: Klaus Nørlem Deadline for næste nummer: 1. maj 2006 Udkommer juli 2006 Tryk: Gert Rasmussen, Brislingvej 4, 3450 Allerød ISSN: Eftertryk og citater er tilladt med kildeangivelse. Indlæg bragt i Folkehjælp er ikke nødvendigvis sammenfaldende med s mening og strategier. Det er en overordentlig positiv debat, som gennem den senere tid har været ført i medierne, om at førstehjælp i fremtiden kommer til at gå hånd i hånd med erhvervelsen af et kørekort. Hvis politiets årsstatistik fra de senere år holder tendensen, så vil der årligt blive tale om, at endnu personer skal modtage en førstehjælpsuddannelse. - Tallet indikerer, at dobbelt så mange danskere nu årligt skal lære førstehjælp i årene fremover. I og Dansk Kørelærer-Union har vi taget overordentlig positivt imod denne udmelding. - En holdning og et forslag, som vi målrettet gennem de seneste 2 år har arbejdet politisk for at få vedtaget på Christiansborg. Det var netop vores fælles pilotprojekt Intet Kørekort Uden Førstehjælp, der var med til at dokumentere, at førstehjælp i tilslutningen til erhvervelsen af et kørekort ikke ville kunne implementeres ad frivillighedens vej. Igennem 2005 har og Dansk Kørelærer-Union gratis tilbudt førstehjælpskurser til alle, som erhvervede sig et kørekort i Fyns Amts dækningsområde. Sammenlagt skulle omkring personer i 2005 i Fyns Amt erhverve eller generhverve sig et almindeligt kørekort i kategori B-klassen. Ud af de potentielle førstehjælpskursister valgte kun 420 personer at deltage på kurserne, som var gratis for alle deltagere. - Et meget skuffende resultat, men samtidig underbyggende for vores holdning om, at dette område skal gøres obligatorisk. Nu kommer det, i og med Justitsministeriet netop har vedtaget, at det obligatorisk indføres med virkning fra 1. oktober Det store spørgsmål er nu, hvordan førstehjælp bliver integreret i forbindelse med, at folk erhverver sig et kørekort. Meget peger i retning af, at alle kørekortskursister ved aflæggelse af køreprøve skal medbringe et godkendt førstehjælpsbevis, som ikke er mere end 1 år gammelt. - En løsning, som peger i retning af, at førstehjælpsuddannelsen ikke nødvendigvis tages igennem en køreskole. Landsformand René Arnt, Dansk Kørelærer-Union (DK-U), er enig i, at førstehjælpsuddannelsen kan erhverves udenfor køreskolerne, men ser også gerne, at Unionens medlemmer kan tilbyde kørekortskursisterne en erhvervelse af førstehjælpsuddannelsen i køreskolerne. Også spørgsmålet om finansiering er uklart. Bliver det en brugerbetalt ordning, som Justitsministeriet lægger op til, eller vil der være tale om, at førstehjælpsuddannelserne som et led i en samfundsinvestering bliver statsfinansieret? Her er DK-U og enige om, at der bør blive tale om en model, hvor staten finansierer førstehjælpsuddannelserne. DK-U er skeptiske over for, at der igen skal lægges omkostninger på erhvervelsen af kørekort, idet flere krav over de sidste år har gjort det at erhverve sig et kørekort meget bekosteligt. I er vi enige i denne betragtning, men vi mener samtidig, at vores tidligere beregninger for området, som viste en statsomkostning på samlet 20 millioner kroner, må være en overkommelig omkostning for den danske stat at investere i et højt førstehjælpsberedskab. Vi ønsker ikke en situation, hvor alle mulige useriøse og mulige interessenter nu kaster sig ud i at tilbyde førstehjælpskurser til dumpingpriser på bekostning af kvaliteten i undervisningen. I Danmark har en række større organisationer, herunder, gennemført førstehjælpsuddannelser for befolkningen på et non-profit grundlag i en årrække. De kendte førstehjælpsorganisationer i Danmark har nemlig den fornødne kapacitet til sammen med landets køreskoler at gennemføre disse uddannelser på ens kvalitetsgrundlag. Folkehjælp nr. 75 April\n4 Tekst: Allan M. Vokstrup Foto: Ny chef for det internationale arbejde Den 1. april tiltræder Allan M. Vokstrup som ny chef for s internationale arbejde. Allan M. Vokstrup har en lang række nødhjælps- og udviklingserfaringer bag sig, når han sætter sig i den nye stol i Folkehjælp nr. 75 april s internationale afdeling står overfor en række spændende udfordringer, som jeg som ny leder ser frem til at kaste mig ud i. I 2005 pålagde landsmødet organisationsbestyrelsen i samarbejde med det organisatoriske bagland at udvikle en ny samlet strategi, der forbinder og styrker det lokale nationale arbejde med forbundets internationale aktiviteter indenfor nødhjælp og udviklingsbistand. Strategien bør ligeledes indeholde bud på initiativer til forøgelse af medlemsbasen for yderligere at styrke forbundets folkelige forankring. Strategien blev af bestyrelsen fremlagt på seneste repræsentantskabsmøde og vedtaget. Den fremtidige folkelige forankring bør bl.a. tage udgangspunkt i inddragelsen af flygtninge og indvandrere i den organisatoriske medlemsbase, ligesom denne inddragelse forventes at styrke organisationens aktiviteter i det nationale og internationale arbejde. Nu skal strategien omsættes til praksis. For at tage det sidste først, så er allerede i gang. I samarbejde med Somali International Relief and Development (SIRD), som er en dansk flygtninge-indvandrer NGO med hovedsæde i Århus, er vi ved at færdiggøre forberedelsen af et oplysnings- og uddannelses projekt, der skal begrænse udbredelsen af omskæring af piger i Lower Jubba Giv et bidrag til s nationale og internationale arbejde provinsen i Somalia. SIRD har en partnerorganisation i Somalia ved navn SOMHABITAT, som tager sig af den praktiske udførelse. Ligeledes vil der blive lavet konsultationer med afghanske flygtninge og indvandrere for samarbejde til styrkelse og videreudvikling af vores aktiviteter gennem DACAAR og DAART i Afghanistan. Her står vi overfor store udfordringer, da de publicerede tegninger af profeten og den efterfølgende håndtering, har gjort klimaet for udførelse både besværligere og farligere. I de kommende år vil ASF-Dansk Folkehjælp også ændre sit geografiske fokus fra Østeuropa og Rusland mod Afrika. Heldigvis har si-\n5 tuationen i Østeuropa og Rusland overordnet ændret sig fra et behov for nødhjælp og humanitær bistand til mere langsigtet bistand. I Afrika er der desværre et stigende behov, hvorfor vi ønsker at sætte ind der. Geografisk har vi valgt de områder, som omfattes af Udenrigsministeriets nærområdestrategi (Region of Origin), som er Afrikas Horn og området omkring de store søer i øst- og central Afrika. Helt konkret har vi initiativer i Uganda og Sydsudan i støbeskeen, hvor en meget stor udfordring bliver at få dem finansieret. Desuden ønsker ASF-Dansk Folkehjælp også at øge sin tilstedeværelse, hvor andre organisationer med rod i arbejder- og fagbevægelse har programmer og projekter under udvikling, så vi med vores kompetencer støtter og kan skabe såkaldte synergier. I disse globaliseringstider, hvor de frie markedskræfter går forud for alt, øges uligheden i verden, og de svageste regioner, lande og befolkningsgrupper bliver svagere. Der er mere end nogensinde brug for, at arbejder- og fagbevægelsens idégrundlag om solidaritet og tagen hånd om de svageste får klangbund gennem projekter og assistancer, der her og nu forbedrer forholdene for målgrupperne og videre giver dem værktøjer til selv at beskytte deres rettigheder og interesser. Der forestår derfor et interessant og vigtigt stykke udviklingsarbejde med vores kolleger i de andre organisationer: Hvordan får vi bedst styrket samarbejdet? Ovenover alt dette har ASF-Dansk Folkehjælp frem til udgangen af 2007 ansvaret for at få SAINTsamarbejdet udviklet frem mod en fælleseuropæisk katastrofeudrykningsstyrke. SAINT har gjort gode erfaringer gennem indsatserne under succes i forbindelse med jordskælvet i Iran (2003) og i forbindelse med flodbølgen i Asien ( ). Nu skal disse erfaringer videreudvikles yderligere til operationspolitik, programmanualer og effektive værktøjer. Hvis vi skal få succes, har vi brug for råd, vejledning og ideer fra vore lokalforeninger. I er hermed inviteret til samarbejde. Allan Mygind Vokstrup Leder af international afdeling Fakta om Allan Mygind Vokstrup: : Master i Globalization and Structural Transformation 2001: HD/Diplom i Projektorganisation og projektledelse 1997: Master i Afrika-områdestudier 1976: Diplom i undervisningsfærdighed og teoretisk pædagogikum 1976: Hovedfag i nordisk sprog og litteratur Nødhjælps- og udviklings erfaringer: : Syd Sudan/Dansk Flygtningehjælp : Mongoliet/SIDA 2004: Rumænien/Carl Bro International 2004: Uganda/AMV Consult : Kosovo/Danida : Uganda/Danida Folkehjælp nr. 75 April\n6 Tekst: Gitte Bødker Konklusioner fra Pilotprojektet Intet Kørekort - Uden Førstehjælp Folkehjælp nr. 75 april Pilotprojektet på Fyn Den 1. februar 2005 lød startskuddet på den første førstehjælpskampagne i Danmark, som var specielt målrettet mod kommende bilister. Projektet, som blev gennemført i samarbejde med Dansk Kørelærer-Union, gik i al sin enkelthed ud på at give samtlige køreskoleelever et tilbud om et gratis kursus i livreddende førstehjælp, inden de gik op til den afsluttende praktiske køreprøve. Tilbuddet blev givet til samtlige køreskoleelever på Fyn ca elever. De indledende manøvrer Det har været en yderst spændende, men også meget kompliceret proces at få alle de involverede parter til at formidle, koordinere og gennemføre dette helt nye koncept, udtaler generalsekretær Klaus Nørlem. En ting var, at vi måtte tilpasse vort undervisningsmateriale, således at materialet var mere målrettet ulykker, som opstår i trafikken, men den største udfordring var nok at få lavet en kommunikationsform, som kunne nå ud til både kørelærere og køreskoleelever. De unge mennesker i dag bruger i langt højere grad , Internettet og deres mobiltelefoner som informations- og kommunikationsværktøj. Vi oprettede derfor en hjemmeside, hvor de unge mennesker kunne finde oplysninger om kurserne og kunne foretage en online tilmelding. En e- mail bekræftede deres tilmelding, og blev kurset rykket eller aflyst, fik kursisterne en sms om ændringen. Det var et initiativ, som blev særdeles vel modtaget af eleverne. Det har naturligvis været ressourcekrævende både økonomisk og tidsmæssigt, men i dag står vi med en helt klar pakkeløsning, som let kan implementeres på landsplan, når kravet om obligatorisk førstehjælp træder i kraft den 1. oktober i år, slutter Klaus Nørlem. Hvordan gik det så? Samtlige kursister fik udleveret et evalueringsskema, som efterfølgende skulle danne grundlag for evalueringsrapporten en rapport, som nu på opfordring er fremsendt Giv et bidrag til s nationale og internationale arbejde til den arbejdsgruppe under Retsudvalget, der i disse timer arbejder på indhold, varighed og form af det nye lovkrav, der træder i kraft den 1. oktober 2006, om obligatorisk førstehjælp i forbindelse med erhvervelse af kørekort. Kursisterne blev stillet en række spørgsmål om hvor, hvordan og hvorfor førstehjælp kunne eller burde være en del af det at tage et kørekort. Svarene fra kursisterne kommer ikke bag på os,udtaler René Arnt, Formand for Dansk Kørelærer-Union, men det er da glædeligt, at de er med til at fastslå, at der er et stort ønske og behov for førstehjælpsundervisning også blandt de helt unge mennesker. Et godt tilbud, men alligevel var der mange, der takkede nej Kun 420 elever ud af godt potentielle kursister valgte at tage imod tilbuddet om det gratis 6 timers kursus i førstehjælp. Hvorfor? Dette spørgsmål stillede kampagnesekretariatet sig også under kampagnen, og for at belyse\n7 Det blev kørelærer Henrik Diedrich, der vandt konkurrencen om at få gennemført førstehjælpskurser i forbindelse med pilotprojektet "Intet Kørekort - Uden Førstehjælp". Formand for Dansk Kørelærer- Union, René Arnt, overrækker her Henrik Diedrich et gavekort til en værdi af kroner til brug for miniferie med familien på et af Dansk FolkeFeries feriecentre. spørgsmålet, blev der iværksat en undersøgelse, der involverede alle de kørelærere, som deltog i projektet. Kørelærerne blev bedt om få begrundelse fra de elever, som takkede nej til tilbuddet. Undersøgelsen kunne samle svarene i tre kategorier: De, som ikke havde tid pga. uddannelse, fritidsarbejde og øvrige fritidsaktiviteter De, som ikke forestillede sig, at de nogensinde ville blive involveret i en ulykke (de udødelige) De, som fravalgte det med begrundelsen det er jo ikke obligatorisk Hvis man sammenholder udsagnet, hvor 96 % mener, at førstehjælp bør gøres obligatorisk med udsagnet det er jo ikke obligatorisk kan vi konkludere, at ønsket om førstehjælp er til stede, men undervisningen kan ikke ske ad frivillighedens vej. Det er derfor meget glædeligt, at Folketinget nu har besluttet, at førstehjælpsundervisningen skal integreres i forbindelse med erhvervelse af kørekort, slutter Kampagnesekretariatet. Er det en god idé at koble erhvervelsen af kørekort sammen med et førstehjælpskursus? Har du deltaget på et førstehjælpskursus tidligere? Synes du, at et opfølgningskursus (genopfriskning) burde være obligatorisk? Ja Nej Ved ikke Giv et bidrag til s nationale og internationale arbejde Folkehjælp nr. 75 April\n8 Tekst: Klaus Nørlem Foto: For lidt og forkert mad koster børn livet Sultproblemet bliver stadig mindre på verdensplan, men i Afrika syd for Sahara bliver det større. Der er imidlertid ingen enighed om, hvad der skal gøres. - Traditionel fødevarebistand er slet ikke løsningen, påpeger nu flere udviklingseksperter. Folkehjælp nr. 75 april Kun i sjældne tilfælde kommer det på tv-skærmen, og officielle sørgehøjtideligheder eksisterer stort set ikke. Der er tale om næsten seks millioner børns dødsfald forårsaget af sult og de mangelsygdomme, der følger med underernæring. De seks millioner svarer til alle Japans børn i alderen nul til seks år. - Eller hele Danmarks befolkning plus lidt mere end mennesker. Ingen ønsker ærligt at tale om de mange, som dagligt går sultne i seng, men de der rammes, dør af sygdomme, som kan helbredes for relativt beskedne midler. Det er børnesygdomme såsom mæslinger og tropesygdomme som malaria, der slår ihjel. Læg så hertil diarré og andre lidelser, der forårsages især af dårlig hygiejne, ikke mindst forurenet vand. Underernæring og bakterier er en dødsensfarlig cocktail. Dette billede blev for få måneder siden dokumenteret af FN. FN s konference om verdens fødevarersikkerhed konkluderer, at det internationale samfund er langt bagud i bestræbelserne på at opfylde FNmålene for en reduktion af verdens sultofre frem til år mål, som også DANIDA har tiltrådt. Statistikkerne taler for sig selv I enkelte lande i Asien er der over en 20-årig periode sket en halvering af antallet af underernærede fra 30 til 15 procent af landenes befolkning. I Afrika syd for Sahara er den procentuelle andel faldet, men kun beskedent, fra 37 til 33 procent, og i absolutte tal er der sket en dramatisk stigning i Afrika. Antallet af underernærede indbyggere i denne del af Afrika er i tiårsperioden vokset fra 170 millioner til 203 millioner. Giv et bidrag til s nationale og internationale arbejde Samlet set er der over de 20 år sket en reduktion af sultende og underernærede fra 900 til 800 millioner. Heraf tegner Asien sig for den største reduktion fra 700 til 500 millioner. Når det globale billede fortsat er dystert, skyldes det således, at fødevareproduktionen i Afrika ikke har kunnet følge med væksten i kontinentets befolkningstal. Fremgangen i det globale billede af sultproblemer dækker således over store forskelle verdensdelene imellem. Hvis de verdensdele, som tilhører kategorien af udviklingslande fortsætter med at reducere sultproblemerne i det nuværende tempo, vil det kun være Sydamerika og de caribiske lande, som kommer til at opfylde målet om at halvere andelen af sultramte i befolkningerne, udtalte FN i anledning af rapportens offentliggørelse.\n9 Mere fokus på 2015 målene Mens FN understreger nødvendigheden af at flerdoble den hidtidige indsats for bekæmpelsen af sult og underernæring, taler flere om øvrige prioriteter, som også skal bringes ind i kampen. Det er kombinationen af øget frihandel og større økonomisk vækst, der bliver det vigtigste våben i kampen mod den globale sultplage. FN og verdenssamfundet har i fællesskab opstillet 2015 målene for bl.a. at reducere sult, men på længere sigt bør det handle om at forbedre betingelserne for, at udviklingslande kan engagere sig økonomisk i hinanden. Man ser helst, at landenes økonomier forbedres, for det er her, at de virkelige muligheder for at løfte befolkninger ud af fattigdom ligger, påpeger flere. Der skal andre løsninger til Men er løsningen frihandel eller en ændret anvendelse af udviklingsbistanden? Det handler naturligvis ikke bare om, at verdens lande øger deres fødevarebistand til verdens fattigste lande. Det, som vi i de senere år har oplevet, er oftest, at situationer, som tit har kunnet varsles i lang tid i forvejen ofte i sidste ende betyder, at verdens nødhjælpsorganisationer kommer til at optræde som dem, der slukker ild. Hvor mange gange har vi ikke netop stået i den situation, hvor vi i flere år har kunnet forudsige en hungersnød i en række afrikanske lande, og hvor en tørke i kombination med små fødevarelagre betyder, at hele befolkninger lige pludselig bliver helt afhængige af netop fødevarehjælp ude fra! Mål: Udrydde ekstrem fattigdom og sult Delmål: Halvere andelen af verdens befolkning, som lever for under en dollar om dagen inden Delmål: Halvere andelen af verdens befolkning, som lider under hungersnød, inden Indikatorer: Andel af befolkningen, som lever for under en dollar om dagen De fattigste 20 procents andel af det nationale forbrug Andel af undervægtige børn under 5 år Andel af befolkningen, som ikke får tilstrækkelig med næring Lande som USA og lande i EU har ofte anvendt fødevarebistand som en lejlighed til at komme af med overskudsproduktioner, og via disse fået adgang til en række nye markeder i udviklingslandene. Derfor handler det i høj grad om en lang og forebyggende indsats, hvor vi i stedet for at sende fødevarebistand målrettet foretager investeringer i landbrugsudviklingen i de fattigste lande. Også i Danmark har vi nu taget resultaterne af års fejlstrategi om fødevaresikkerhed til efterretning. Nu handler det om, at den traditionelle bistand skal søges udfaset senest i år 2008, og at nye bistandsformer herefter skal have et længere udviklingssigte for modtagerne af bistanden, og om, at de fattigste lande får adgang til de markeder, vi i vesten i årevis har holdt dem borte fra med komplicerede regler og urealistiske krav. Giv et bidrag til s nationale og internationale arbejde Folkehjælp nr. 75 April\n10 Tekst: Bente Larsen Foto: Grønlændere bosat i Danmark en usynlig minoritet Selv om der hersker en voksende interesse for de etniske minoriteters forhold i Danmark, er der en minoritetsgruppe, som ikke er synlig og som vi ikke kender ret meget til, nemlig grønlænderne. - De er danske statsborgere og kan derfor ikke få tilbud om f.eks. danskundervisning. Manglen på tilbud til denne gruppe medborgere gør det endnu sværere for dem at blive integreret i det danske samfund Folkehjælp nr. 75 april Grønlændere i Danmark Det vides ikke præcist, hvor mange grønlændere, der bor i Danmark. Fordi grønlændere er danske statsborgere, bliver de ikke registreret særskilt. Men professor ved Institut for Statskundskab, Lise Togeby, Aarhus Universitet, fandt gennem en undersøgelse i 2001 frem til, at der bor ca personer, der er født i Grønland, og som har mindst en forælder, som er født i Grønland. Langt størstedelen af alle de grønlændere, der er kommet til Danmark klarer sig godt. De lever på en måde, der kombinerer dansk og grønlandsk kultur. Den grønlandske kultur Grønlandsk kultur opfattes ikke blot som en modsætning til dansk kultur. Især fangerkulturen opfattes som en hindring for at tilpasse sig det danske samfund. Det grønlandske samfund er i en omstillingsproces fra det traditionelle fangersamfund til det moderne samfund. At leve i et fangersamfund har altid været barskt, Giv et bidrag til s nationale og internationale arbejde og at leve i et samfund i en omstillingsproces, hvor de oprindelige normer og værdier ændres, er ikke mindre barskt. De fleste grønlændere er velintegrerede i det danske samfund, med ægtefælle, børn og arbejde, mens andre har store problemer. Dette skyldes bl.a., at grønlændernes uddannelsesmæssige og beskæftigelsesmæssige ressourcer er svagere end hos den øvrige danske befolkning. Især gælder Fortsættes side 10\n11 Statsautoriseret revisionsaktieselskab Nørrebro Hjørring Tlf: Fax: Dansk Metal også et IT-forbund Læs mere på - en stærk partner Folkehjælp nr. 75 April\n12 Fortsat fra side 8 det de grønlandske kvinder, der, når de kommer til Danmark, mangler både sociale forudsætninger, danskkundskaber og uddannelse til at kunne klare sig i det danske samfund - mange lever af førtidspension, dagpenge og kontanthjælp. Der er flere årsager til, at grønlændere flytter til Danmark En del grønlændere kommer til Danmark af helbredsmæssige årsager. Andre igen, her iblandt en del enlige grønlandske forsørgere med deres børn, rejser til Dan-mark for at starte et nyt liv væk fra sociale problemer i Grønland. Drømmen om et bedre liv Mange grønlændere kommer til Danmark med store forventninger til et nyt liv. For en del enlige forsørgere har disse forventninger resulteret i dyb skuffelse og frustration: Sprogvanskeligheder og manglende integration og arbejde betyder, at mange må leve af overførselsindkomster. Barrierer og fordomme Mange grønlændere opfatter sig selv som en modsætning til danskere det er meget fastlåste billeder danskerne og grønlænderne har om hinanden, og det er med til at fastholde grønlændernes egen forestilling om at være et oprindeligt folk. Det gør dem sårbare, men også stolte. Mødet med Danmark bliver for en del enlige grønlandske forsørgere og deres børn en stor skuffelse. Grønlændernes danske statsborgerskab betyder, at de ikke som andre etniske minoriteter modtager integrationstilbud, når de vælger at bosætte sig i Danmark. De er ofte fuldstændig uforberedte på, hvad et liv i Danmark indebærer. I Danmark støder familierne ofte på barrierer som kulturelle forskelle og misforståelser på grund af sprogvanskeligheder og manglende viden om det danske samfund. Dårlige danskkundskaber fører naturligt med sig, at det er meget svært at få et arbejde, og ikke mindst danskernes fordomme gør det svært at blive integreret i det danske samfund. For nogle familier ender det med en social deroute og en tilværelse, der er vanskeligere end den, de ønskede at forlade på Grønland. Fortsættes side 12 Folkehjælp nr. 75 april\n14 Fortsat fra side 10 I sidste ende fører disse barrierer ofte til social isolation, og for at bryde ud af ensomheden søger den enlige forælder ofte steder, hvor hun kan møde andre grønlændere, som har svært ved at få tilværelsen til at fungere. Inden længe får familiens hverdag et andet indhold nemlig en hverdag præget af moderens alkoholmisbrug. Dette betyder, at børnene ofte står alene med ansvaret for hjemmet og ansvaret for, at familiens hverdag fungerer. Grønlandske børn Grønlandske børns reaktionsmønstre er ofte anderledes end dem, man møder hos danske børn med traumatiske opvækstvilkår. De! Hjælp os at hjælpe - tegn en annonce i Folkehjælp, så vi kan fortsætte og gennemføre vores humanitære arbejde ude i verden. Som virksomhed har I følgende muligheder for at annoncere: Vi ønsker at tegne en støtteannonce til kr ,- for et år. Vi ønsker at tegne en ¼ sides annonce til kr ,- for et år. Vi ønsker at tegne en ½ sides annonce til kr ,- for et år. Vi ønsker at tegne en 1/1 sides annonce til kr ,- for et år. grønlandske børn er ikke opdraget til at gøre opmærksom på sig selv og slet ikke at sætte ord på deres følelser. Desuden har de en række problemstillinger at slås med: Det kan være svært for grønlandske børn og unge at forstå den danske kultur og omgangstone, de kan have problemer med sproget og de støder ofte på danskernes fordomme og udsættes for mobning. Udsatte grønlandske familier en af s nye målgrupper Som et led i bestræbelserne på at forstærke organisationens sociale arbejde gennemførte ASF-Dansk Folkehjælp i 2005 en række forsøg, hvor der blev sat forstærket fokus på bl.a. ferieophold for enlige forsørgere. I februar 2006 sendte ASF-Dansk Folkehjælp i samarbejde med Foreningen Grønlandske Børn 13 enlige grønlandske forældre og deres 21 børn på et vellykket ferieophold i Nordjylland. Formålet med opholdet var at give forældre og børn mulighed for at opleve hinanden i mere positive sammenhænge og give dem mulighed for at skabe et netværk. Dette nye sociale tiltag agter organisationen at gentage og videreføre i sidste halvdel af 2006, idet en del af s strategi er, at målrettede netværksaktiviteter på sigt skal være med til at bringe de grønlandske familier ud af deres isolation i Danmark og fremme integrationen blandt øvrige danske statsborgere. Midtjyllandskredsen når det gælder Førstehjælp kurser vagter m.v. Firma: Formand Anna-Marie Milbo Kontaktperson: Adresse: Postnr./By: Kredskasserer Jørgen Dürr Folkehjælp nr. 75 april For yderlige information, kontakt venligst Industriparken Holeby Tlf.: fax: Kredssekretær Sigfred Jensen Giv et bidrag til s nationale og internationale arbejde\n15 Midt- og Vestsjælland afdeling Tlf Frederiksværk - hundested afdeling Tlf Feriekolonien Gryden Randers afdeling holstebro afdeling Tlf Hjørring afdeling Tlf århus afdeling Tlf Grindsted Billund ølgod afdeling Tlf vojens afdeling Tlf Haderslev afdeling Tlf Vamdrup afdeling Tlf Herning afdeling Tlf Brønderslev afdeling Tlf Nordals afdeling Tlf Vesthimmerlands afdeling Tlf Vejen afdeling Tlf Fredericia afdeling Tlf Giv et bidrag til s nationale og internationale arbejde Folkehjælp nr. 75 April\n16 Tekst: Gitte Bødker Krav om obligatorisk førstehjælp til kørekort Folkehjælp nr. 75 april Rigtigt politisk initiativ Det var med stort tilfredshed, at kunne notere sig, at organisationens vedvarende og massive indsats for at gøre førstehjælp obligatorisk i forbindelse med erhvervelse af kørekort nu har båret frugt. I februar bekræftede justitsminister Lene Espersen (K), at det pr. 1. oktober 2006 ikke længere er muligt at erhverve sig et kørekort uden først at have gennemgået et førstehjælpskursus. har i en årrække presset på for at få indført obligatorisk førstehjælp i forbindelse med erhvervelse af kørekort, og i 2005 tog ASF-Dansk Folkehjælp i samarbejde med Dansk Kørelærer-Union initiativ til at gennemføre pilotprojektet Intet Kørekort Uden Førstehjælp på Fyn. Med økonomisk støtte fra Foreningen Østifterne, Fyns Amt og Beredskabsstyrelsen tilbød samtlige kørekortaspiranter på Fyn et gratis 6 timers kursus i livreddende førstehjælp. Pilotprojektet Intet Kørekort Uden Førstehjælp vakte stor opmærksomhed både i medierne og på Christiansborg, og den livlige politiske debat medførte, at et flertal uden om regeringen i foråret 2005 genfremsatte forslaget om obligatorisk førstehjælp i forbindelse med erhvervelse af kørekort. Forslaget blev vel modtaget, og en arbejdsgruppe under Retsudvalget pålagde regeringen at ændre kørekortbekendtgørelsen, således at køreskoleelever fra den 1. oktober 2006 enten inden påbegyndelse af undervisningen hos en kørelærer eller senest, når eleven af kørelæreren indstilles til køreprøve, har bestået et førstehjælpskursus. Arbejdsgruppen har i forbindelse med deres arbejde tæt fulgt ASF-Dansk Folkehjælps pilotprojekt på Fyn, og den netop afsluttede evalueringsrapport er efter anmodning også tilsendt Retsudvalgets arbejdsgruppe til brug i deres videre arbejde. Giv et bidrag til s nationale og internationale arbejde I løbet af marts måned forventes de endelige betingelser for uddannelsens indhold og varighed at blive offentliggjort. har på baggrund af erfaringerne fra pilotprojektet på Fyn anbefalet, at uddannelsen får en varighed på 6 timer. Stor opbakning i den danske befolkning Det er ikke kun, der hilser beslutningen om obligatorisk førstehjælp velkommen det gør den danske befolkning også. Analysebureauet Mediacom gennemførte tilbage i 2003 en analyse om danskernes holdning til førstehjælp, hvor hele 86 % af de adspurgte mente, at førstehjælp burde være obligatorisk i forbindelse med erhvervelse af kørekort. Selvom statistikkerne heldigvis viser en nedadgående tendens i antallet af trafikdræbte, dør der fortsat en trafikant hver dag! Og det\n17 er mange alt for mange. Og udover de tragiske dødsfald kommer næsten trafikanter årligt til skade på de danske veje. Mange af disse skader er så alvorlige, at de medfører varige mén med tab af førlighed, erhvervsevne mm. Førstehjælp redder liv! Vore skandinaviske naboer har med succes indført obligatorisk førstehjælp i forbindelse med kørekort. Inggard Lereim, formand for Norsk Trafikmedicinsk Forening og medicinsk direktør ved Ullevål Universitetssygehus i Oslo,har udtalt, at 20 % af dem, der omkommer i tidsrummet fra en ulykke sker, og til den professionelle hjælp kommer frem, kunne være reddet, hvis der var ydet livreddende førstehjælp på ulykkesstedet. Få kan førstehjælp Men det er alt for få danskere, der kan førstehjælp. Kun mellem 15 og 20 % har på et eller andet tidspunkt i deres liv modtaget en eller anden form for førstehjælpsundervisning, hvilket betyder, at den tilskadekomnes liv er meget afhængig af, hvor lang tid der går inden den professionelle hjælp når frem til ulykkesstedet, idet chancen for, at der skulle være en førstehjælper i nærheden er uendelig lille. Giv et bidrag til s nationale og internationale arbejde Førstehjælp og kørekort At indlægge førstehjælpsundervisningen i forbindelse med erhvervelse af kørekort, er ikke helt tilfældig, udtaler formand for Dansk Kørelærer-Union, René Arnt. Vi ved nemlig, at de unge og nyudklækkede bilister har en markant højere skadesfrekvens end de ældre og mere erfarne bilister har. De vil derfor oftere komme i situationer, hvor førstehjælp kan redde menneskeliv eller forebygge omfanget af skader og mén. Det er også mit håb, at førstehjælpskurser kan være med til at motivere nye bilister til at tænke mere over deres egen adfærd og hastighed i trafikken og derved bibringe dem en forståelse for, at farten dræber og øger risikoen for ulykker, slutter René Arnt en udtalelse, som naturligvis også bakker op om. Folkehjælp nr. 75 April\n18 Tekst: Ib Jensen Foto/illustration: Fordomme om frivilligkulturen i Danmark Unge danskere er villige til at arbejde, selv om de ikke får løn for deres indsats. Især på fritidsområdet giver de gerne et nap med. Dette konkluderes i en netop offentliggjort rapport fra Socialforskningsinstituttet Folkehjælp nr. 75 april De unge - de er da lige glade. Når vi henvender os til dem som organisation for at få dem til at udføre frivilligt arbejde, så er de aldrig interesserede. De har travlt med deres uddannelser, de gider kun beskæftige sig med det, som kommer dem selv til gode. Eller: De unge er kun interesseret i at sidde foran deres computere hele dagen. Fordomme, som vi ofte hører omkring de unges engagement i og om det frivillige arbejde i foreninger. Men Socialforskningsinstituttet har netop udsendt en opsigtsvækkende rapport, som dokumenterer, at når det handler om de unge og deres deltagelse i frivilligt arbejde, så går det rent faktisk langt bedre, end de udtalelser, vi ofte møder, indikerer. Rapporten, som netop er udsendt, handler især om frivilligt arbejde. Frivilligt arbejde betyder i denne rapport, at man i en organisatorisk sammenhæng udfører et stykke ulønnet arbejde for andre end sig selv og sin nærmeste familie. Ulønnet frivilligt arbejde kan udfoldes inden for alle sektorer i samfundet: Idræt og kultur, bolig- og lokalsamfund og social- og sundhedsområdet, og det kan bestå i mange forskellige ting. Langt det meste af det frivillige arbejde foregår i regi af en frivillig forening eller selvejende institution, og en mindre del foregår i den offentlige sektor. Giv et bidrag til s nationale og internationale arbejde Flere laver frivilligt arbejde 35 procent af befolkningen har udført frivilligt arbejde inden for det seneste år ifølge denne undersøgelse, der er en repræsentativ befolkningsundersøgelse baseret på interviews med ca voksne. Danskerne bruger i gennemsnit 17 timer om måneden på frivilligt arbejde. De dominerende områder for det frivillige arbejde er idræt, hvor 11 pct. er aktive, efterfulgt af bolig- og lokalsamfund og social- og sundhedsområdet med hver ca. 6 pct. af befolkningen. Størstedelen af den frivillige aktivitet retter sig mod organisationernes driftsopgaver: Bestyrelser, praktisk arbejde, fremskaffelse af midler. En typisk frivillig kan således være en træner i (børnenes) fodboldklub, en spejderfører, en bestyrelsesformand i grundejerforeningen, men også en besøgsven. De væsentligste anledninger til at komme i gang med frivilligt arbejde er, at man enten bliver opfordret eller valgt til det, eller i kraft af interesse for en sag, en aktivitet eller pårørendes situation, hvilket ofte vil have noget med børnenes situation at gøre deres fritidsinteresser, daginstitution og skole. Umiddelbart ser der ud til at være et stort potentiale for en øget fri-\n19 villig indsats, idet knap halvdelen af de ikke-frivillige svarer bekræftende på spørgsmålet om, hvorvidt de ville deltage, hvis nogen bad dem om det. De væsentligste forklaringer på, at man ikke laver frivilligt arbejde, er manglen på tid, eller at man hellere vil bruge tiden på noget andet. Hvem er de frivillige? Det frivillige organisationssamfund ser i et vist omfang ud til at reproducere den generelle ulighed i samfundet. Det er de mest privilegerede grupper dem med de længste uddannelser, de højeste indkomster, den stærkeste integration på arbejdsmarkedet og med en vestlig baggrund - som er de mest aktive, ligesom det særligt er disse, der sidder i de frivillige foreningers bestyrelser og udvalg. Denne gruppe mangler ikke interesse og heller ikke opfordringer til at arbejde frivilligt, ligesom den kun i meget lille omfang er forhindret af et dårligt helbred. Men den har manglende tid som et problem. Giv et bidrag til s nationale og internationale arbejde Omvendt er det i højere grad dem med de korteste eller ingen uddannelse, lav indkomst, svag arbejdsmarkedstilknytning og en ikke-vestlig baggrund, som ikke er aktive. Denne gruppe angiver også oftere manglende interesse som begrundelse for ikke at arbejde frivilligt, ligesom de oftere angiver, at de ikke er blevet spurgt, at de føler sig forhindret på grund af dårligt helbred. For denne gruppe med de færre ressourcer og med den svagere tilknytning til arbejdsmarkedet er der altså både motivationsmæssige og fysiske forhindringer. Det ser også ud til, at denne gruppe i mindre grad er i kontakt med de arenaer i samfundet, hvor opfordringen til at arbejde frivilligt hyppigst forekommer. Til gengæld har de ikke de store problemer med tiden. Integration i den frivillige sektor ser altså med andre ord ud til at være bestemt af integration på andre samfundsmæssige delområder. Inklusion fremmer inklusion, kunne man også spidsformulere det. Og omvendt: Hvis man ikke allerede er inkluderet på andre områder, så er det ikke overvældende sandsynligt, at man kompenserer for denne manglende integration gennem frivilligt arbejde. Rekruttering af nye frivillige? Med hensyn til mulighederne for at rekruttere nye og flere frivillige peger foregående analyser og overvejelser i retning af, at den frivillige sektor står over for fire hovedudfordringer: Fortsættes side 18 Folkehjælp nr. 75 April\n20 Fortsat fra side 17 - Resultaterne viser entydigt, at det er af stor betydning at blive opfordret til frivilligt arbejde. Rekruttering er afhængig af sociale netværk eller social kapital, som øger chancen for at blive opfordret. - Blandt de ressourcestærke er der stor interesse for det frivillige arbejde, og mange får opfordringer. Problemet er tid. Dette er et strukturelt problem, som næppe kan løses af den frivillige sektor selv. - Blandt dem med færre ressourcer er der relativt bedre tid men i større omfang mangel på interesse og opfordringer. Ligeledes kan deres ressourcer og kompetencer være anderledes sammensat. Hvordan får man denne gruppe i tale? Og til hvilke opgaver? - Blandt de unge er der pæn aktivitet og god interesse for at deltage, og de unge er ikke mere tilbøjelige til at ville forlade det frivillige arbejde end andre aldersgrupper. Selv om analysen viser, at de unge i højere grad bliver rekrutteret i kraft af interesser, er det uafklaret, hvorvidt dette skyldes, at de unge som generation er mere interessestyrede, eller om årsagen er, at de i kraft af deres alder i mindre grad er integreret i netværk, der kan trække dem ind i frivilligt arbejde. Det interessestyrede kan både dreje sig om en aktivitet og en sag, som de unge har et engagement i. Dette fører til overvejelser om, hvordan man i højere grad kan opfordre de yngre aldersgrupper til frivilligt arbejde, og evt. om rekruttering af disse grupper kræver nye metoder. Folkehjælp nr. 75 april 2006 Du kan downloade rapporten på 18


Slutspillet bliver forbudt for børn | Lokalavisen Lemvig | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Lokalavisen Lemvig - Slutspillet bliver forbudt for børn\nHer jubler Rasmus Porup fra LTH efter premierekampen mod KIF Kolding, der bliver LTH's sidste modstander i det kommende slutspil. Foto: Morten Stricker\nDirektør Flemming Gade Nielsen håber på to hjemmesejre, så LTH undgår sidstepladsen og skæbnekampene mod et 1. divisionshold\nPROFILAVIS: Så sluttede den ordinære turnering i håndboldligaen efter 26 kampe, og slutfacit blev jo, at TMS Ringsted blev den direkte nedrykker til 1. division, mens Ribe-Esbjerg, Mors/Thy, Nordsjælland, Lemvig-Thyborøn Håndbold samt Kolding IF skal ud i et slutspil i de kommende uger.\nPå forhånd var spilleplanen lagt fast ud fra slutplaceringen i grundspillet, og efter sidste runde ligger det så fast, at Lemvig-Thyborøn Håndbold har hjemmebanefordel mod Mors/Thy Håndbold og KIF Kolding, mens der venter udebaneopgør mod Ribe-Esbjerg og Nordsjælland Håndbold.\nRibe-Esbjerg og Mors/Thy Håndbold starter slutspillet med to points, mens Nordsjælland og Lemvig-Thyborøn Håndbold fik et point med over i gruppespillet, hvor KIF Kolding starter uden points.\nNår de fire slutspilskampe er overstået, skal den sidstplacerede i gruppen ud i "knald-eller-fald"-kampe mod vinderen af opgørene mellem nummer to og tre i 1. division - og det bliver Tønder og Team Sydhavsøerne. Dette drama gælder så den sidste plads i ligaen - og her spilles bedst af tre kampe, så ligaholdet har fordel af hjemmebane, såfremt man skal ud i en tredje kamp.\n- Alt dette er dog teori, for i første omgang gælder det gruppespillet. Det bliver simpelt hen "forbudt for børn"-kampe, for der står rigtig meget på spil. Vi lægger ud på hjemmebane mod Mors/Thy Håndbold - en kamp, der spilles onsdag den 17. april, og efter to udekampe slutter vi så af hjemme mod KIF Kolding, oplyser direktør Flemming Gade Nielsen, der håber på, at to sejre vil være nok til at forlænge opholdet i landets bedste række.\n- Det var et lille lyspunkt, at det blev Ribe-Esbjerg fremfor Sønderjyske, som vi altid har haft det svært mod. Mors/Thy er jo en ærkerival, så det bliver en nervepirrende start. Nordsjælland-kampen kan måske være et opgør, hvor vi kan overraske på udebane, mens vi ikke helt kender KIF Koldings reelle styrke i de kommende uger, hvor det tidligere storhold måske får en række skadede spillere klar, lyder direktørens vurdering på forhånd.\nEfter opgøret i lørdags mod Aarhus Håndbold havde han en snak med spillertruppen om de kommende kampe.\n- Vi har som klub stillet drengene en bonus i udsigt, hvis de klarer opgaven, men de kom med et klart signal om, at de var 100 procent klar til slutspillet. Det er jo unægteligt også sjovere at være med i den bedste række end i den mere anonyme 1. division. Vi er derfor optimister, men vi skal også være realistiske, så en vigtig forudsætning for succes er altså, at vi kan fylde vores egen hal, for tilskuernes opbakning og pres på modstanderne kan blive en afgørende faktor, siger Flemming Gade Nielsen.\nHvis alt flasker sig, så får vinderen af dette slutspil en økonomisk præmie på 75.000 kroner.


Billig Glarmester i Strandby Vesthimmerlands ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nGlarmester Strandby Vesthimmerlands\nHar du behov for en kyndig glarmester i Strandby Vesthimmerlands? Så er du havnet på den rette hjemmeside. Du kan nemlig på vores hjemmeside bede om tre gode tilbud på en glarmester i Strandby Vesthimmerlands. Det er nemlig rigtig enkelt at bestille flere tilbud på din opgave.\nHvorfor op til 3 tilbud på glarmester i Strandby Vesthimmerlands?\nMan kan finde mange gode årsager til at få tilbud på glarmester i Strandby Vesthimmerlands.\nDet er for det første ganske gratis at indhente op til flere tilbud. Ved siden af dette kan du også spare penge på din opgave, fordi de forskellige gode glarmestre i Strandby Vesthimmerlands kæmper om at vinde din arbejdsopgave. Du får altså en billigere pris for dit arbejde.\nDette kan lade sig gøre, fordi du ikke selv skal tage kontakt til de forskellige dygtige glarmestre i Strandby Vesthimmerlands for at modtage dine tilbud.\nDu er også sikker på kun at modtage tilbud fra erfarne glarmestre i Strandby Vesthimmerlands.\nDette giver dig en del fordele ved at modtage tilbud på en billig glarmester i Strandby Vesthimmerlands.\nDu skal som det første gå ind på vores samarbejdspartners hjemmeside for at beskrive det arbejde der skal laves. Herefter skal du faktisk blot vente på, at du modtager dine tilbud fra en glarmester i Strandby Vesthimmerlands. Efter dette skal du egentlig kun afvente, at du får dine tilbud fra en glarmester i Strandby Vesthimmerlands.\nGlarmester Klejtrup Mariagerfjord


Job og arbejdsmarked Gladsaxe Kommune Gladsaxe Kommune Gladsaxe Kommune Ledige stillinger Stillingsopslag - Kolding Kommune Herlev, kommune udsendte i december årets affaldsguide med personlig tømmekalender til alle villaer. Ved en fejl har distributøren dog ikke leveret til alle adresser. Flere energibesparelser på vej. Danmission er en del af folkekirkens internationale arbejde. Kontaktoplysninger - Halsnæs Kommune Frivillige i Danmission Genbrug Vorupør vil være grønt forbillede for andre genbrugsbutikker. Søg om ledighedsydelse ved ferie. Du kan her søge om ledighedsydelse ved ferieafholdelse. Ansøgning skal ske inden afholdelse af ferien.\nHerlev genbrugsplads åbningstider rejsevenner søges senior - Jyske Netbank\nJeg fandt slet ikke hvad jeg ledte efter. Se behandlingstider, selvbetjening, betjen dig selv på nettet, job og arbejdsmarked. Ansøgning skal ske inden afholdelse af ferien.\nPinay Andrea Ramirez Scandal. Part 1 and 2 at Comment Section. Når du sender dit ansøgningsskema til os, er det vigtigt at du også sender al dokumentation med, som vi beder. Gladsaxe har fået ny sundhedspolitik. Byrådet har vedtaget Gladsaxes nye sundhedspolitik Sammen om et sundt liv i Gladsaxe samt to handleplaner om tobak og mental sundhed. Kolding Kommune som arbejdsplads.\nKolding Kommune: Herlev genbrugsplads åbningstider rejsevenner søges senior\nÅbenhed og respekt for forskellighed er de værdier, som skal gennemsyre vores arbejdsplads. Hvis listen med ledige stillinger ikke er synlig: Tjek da, at du har accepteret cookies. Husk derefter at opdatere siden!\nHerlev genbrugsplads åbningstider rejsevenner søges senior - Facebook - Log\nGenveje, forside, vælg emne, vælg emne, noget for dig. Søg om kontanthjælp, herlev genbrugsplads åbningstider rejsevenner søges senior bemærk, at du kun kan søge om kontanthjælp, hvis du har været i Jobcenteret og melde dig ledig. Det inviterer til gå- og løbeture, leg og sjove oplevelser for hele familien.\n15.02.2018 15.02.2018 herlev genbrugsplads åbningstider rejsevenner søges senior\n0 tanker om “Herlev genbrugsplads åbningstider rejsevenner søges senior”


Brækket tå: Her ses 2 displacerede og 2 ikke-displacerede knoglestykker\nTyper af knoglebrud i tåen\nBrækket lilletå eller storetå\nKomplikationer ved en ubehandlet brækket tå\nBehandling af en brækket tå\nFor supplerende information henvises til artiklen: forstuvet tå\nSkader på tæerne og mitatarsalknoglerne forekommer hyppigt og kræver behandling hos en specialist – typisk en fodlæge.\nSelvom man tidligere har været behandlet på en skadestue eller kortvarigt hos sin praktiserende læge, er det vigtigt at man opsøger en fodlæge, hvis man har brækket tåen – eller i det hele taget, hvis man har skader af mere alvorlig karakter på foden.\nFodens struktur er kompleks; den består af knogler, muskler, sener og andre typer væv. Ud af de 26 knogler der findes i foden, er 19 af dem “tå-knogler” (phalanges) og metatarsalknogler (de lange knogler i midten af foden).\nEt knoglebrud i tåen – eller en brækket tå – opstår når selve knoglen i tåen brækkes. Knoglebrud i fødderne kan opdeles i to kategorier:\nTraumatiske frakturer kaldes også akutte frakturer og forårsages af et direkte slag eller impakt på knoglen, som f.eks. hvis man slår sin tå.\nTraumatiske frakturer kan være displacerede eller ikke-displacerede. Hvis knoglebruddet er displaceret, betyder det, at knoglen er brækket på en sådan vis, at den har flyttet sig, eller har skiftet position (dislokation).\nSymptomer på en traumatisk fraktur i tåen inkluderer:\nAt man evt. hører en (knækkende) lyd på samme tid med, at tåen brækker.\nSmerter idet knoglen i tåen brækker – dvs. lige når det sker og evt. et par timer efterfølgende. Ofte forsvinder smerten efter nogle timer.\nEn kroget, forvredet, unormal eller decideret brækket tå. Tåen fremstår unormal.\nEt blåt mærke og evt. også hævelser på den brækkede tå (typisk dagen efter).\nMan kan ofte sagtens gå – uden problemer eller smerter – så en brækket tå er ikke nødvendigvis lig med gangbesvær, udtalte fodsmerter el.lign. Opsøg altid en specialist hvis du er i tvivl om, at du har en brækket tå eller ej.\nStressfrakturer – også kaldet træthedsbrud – er små, hårfine knoglebrud, der almindeligvis skyldes gentagende overbelastning (stress). Stressfrakturer rammer ofte sportsfolk, der f.eks. forøger distancen af deres løberute for hurtigt og for meget.\nStressfrakturer kan også skyldes en unormal struktur i foden, deformiteter eller knogleskørhed (osteoporose). Dårligt fodtøj (typisk sportssko) kan også medføre stressfrakturer. Det er vigtigt, at man ikke ignorerer denne type frakturer; de kræver lægetilsyn for at hele ordentligt.\nTegn og symptomer på en brækket tå som følge af stressfraktur inkluderer:\nSmerte i forbindelse med- eller efter man har udøvet den pågældende aktivitet (f.eks. sport)\nSmerte der forsvinder ved hvile, men vender tilbage, når man står oprejst eller foretager den pågældende aktivitet\nSmerte ved berøring af området (den brækkede tå)\nHævelser på- og evt. omkring den brækkede tå – men ingen blå mærker\nFor supplerende information om stressfrakturer henvises til artiklen: træthedsbrud\nDe to tæer, der brækker hyppigst, er lilletåen og storetåen. Dette skyldes at disse to tæer er de yderste på foden og dermed er de mest udsatte:\nEn brækket lilletå er nok den mest udbredte form for knoglebrud i foden. Dette hænger bl.a. sammen med, at lilletåen er den svageste tå. Det kan også relativt let ske, at man støder lilletåen ind i eksempelvis en dørkam eller et møbel. Lilletåens skrøbelighed betyder at den let kan brække i sådan en situation.\nHvis du er i tvivl om du har en forstuvet eller brækket lilletå, henvises du til afsnittet forstuvet lilletå.\nEn brækket storetå opstår typisk i forbindelse med, at man taber noget på den f.eks. værktøj el.lign. En brækket storetå kan dog også blot skyldes, at man f.eks. “misser” et trappetrin, og slår storetåen ind i trappen, fremfor at træde et trin op.\nEr du i tvivl, om hvorvidt du har en brækket storetå eller ej, henvises til afsnittet forstuvet storetå.\nHvis man har en brækket tå – eller har mistanke herom – er det vigtigt, at man tager det alvorligt. En brækket tå der ikke kommer i korrekt behandling, kan have alvorlige konsekvenser for eftertiden. En ubehandlet brækket tå kan medføre:\nEn deformitet i knoglestrukturen, hvilket kan resultere i nedsat- eller manglende evne til at bevæge foden eller til at kunne passe sko\nGigt (arthritis) som kan opstå pga. en skade (fraktur) i et led, eller pga. deformiteter der udvikles i forbindelse med, at en knogle er alvorligt displaceret eller ubehandlet\nKronisk smerte og evt. deformitet\nFlere operationer i foden og tåen – uden garanti for succes (at smerterne forsvinder, og at foden bliver normal igen)\nEn brækket tå skyldes næsten altid traumatiske frakturer. Behandling af denne type fraktur afhænger af selve knoglebruddet og kan inkludere følgende behandlingsmuligheder:\nHvile: Ofte er hvile i sig selv nok til at hele en brækket tå. Det kan også være en god idé at holde foden hævet. Man skal selvsagt også undgå alle former for sport.\nGips: En brækket tå kan lægges i gips. Konsulter læge herom.\nStive- eller hårdsålede sko: At gå med sko der har en hård sål, beskytter tåen, og holder den på plads. Hvis det er nødvendigt at gå så sørg for at gå med brede, komfortable sko med flad hæl.\nTape: I nogle tilfælde kan det hjælpe at tape tåen fast til en af de andre tæer – men i nogle tilfælde gør det skaden værre. Forhør dig hos din læge eller specialist herom.\nOperation: Hvis knoglebruddet er alvorligt – eller især hvis leddet også er påvirket – kan operation være nødvendigt. Operation indebærer ofte brug af søm for at fiksere tåen.\nMan kan anvende en ispose til at lindre smerter lokalt – dog ikke direkte på huden. Brug i stedet et viskestykke mellem isposen og huden. Man kan desuden anvende smertestillende midler til midlertidig smertelindring\nRelevante artikler: tæer, sovende tæer, hammertå\nEn brækket tå skyldes som regel direkte slag eller stød på knoglen. Knoglebruddet kan dog også udvikle sig over længere tid i form af "træthedsbrud", hvor gentagen overbelastning gradvist forårsager fine revner i knoglens struktur.\nLangt de fleste forekomster af knoglebrud opstår på lilletåen eller storetåen, da de sidder yderst på foden.\nAfhængig af alvorsgraden kan behandlingen af brækkede tæer variere meget. Ofte er hvile tilstrækkeligt, men i alvorligere tilfælde kan operation være nødvendig.


Ifølge tilstandsrapport har taget restlevetid på 10 år, men nu 3 år efter skal det skiftes - kan vi klage?\nVi købte hus i december 2013. Husets tag er eternit fra 1996.\nI tilstandsrapporten står: Ifølge huseftersynsordningens tabel for restlevetider kan bygningens tag forventes at holde 10 år eller længere.\nNu er det så, at taget skal skiftes, da det er er krakeleret og med risiko for vandindtrængen.\nHvordan forholder vi os? Kan der lægges sag an mod den byggesagkyndige? Der er stor forskel på 3 år og 10 års levetid.\nMed venlig hilsen Sanne L\nSom du selv skriver, så fremgår det af teksten, at det er en teoretisk, forventet levetid på basis af en tabel (huseftersynsordningens tabel for restlevetider) over forventet levetid af de forskellige tagbelægninger.\nDer kan være meget stor forskel på de konkrete forhold, og derfor den reelle levetid for det enkelte tag - fx, hvordan det er lagt, kvalitet af det enkelte produkt, hvor udsat det er for vind og vejr, hvordan det vedligeholdes og meget andet.\nTilstandsrapporten er ikke en byggeteknisk gennemgang af huset, og må ikke forveksles med en byggeteknisk købergennemgang, hvor man som køber betaler en byggesagkyndig for at gennemgå det konkrete hus, set med købers øjne - vurdere, hvad der skal regnes med af vedligehold, reparationer og udskiftninger inden for de nærmeste år. En sådan rådgiver kunne være ansvarlig for en konkret vurdering - for ja, der er stor forskel på 3 år og 10 år.\nHvis der er tale om, at en skjult fejl eller mangel i konstruktionen der er årsagen til, at taget krakelerer - fx, hvis den måde taget er lagt på ikke følger de regler, der var gældende, da det blev lagt, kan det muligvis være en skade, der dækkes af ejerskifteforsikringen. Men det er kun, hvis det vurderes, at årsagen er en skjult fejl eller mangel i forsikringsbetydning, og du skal være opmærksom på selvrisiko og nedskrivning.\nLæs mere: Tilstandsrapport\nOg her om: Ejerskifteforsikring


Priser For Glas » En Oversigt Over Prisklasserne - 2019 | Tips guiden\nVigtigste Tips guidenPriserne på glas: en orienteringsvejledning inden for glasplader\nForskellige typer glas og deres priser\nDerefter priserne på glas\nOmkostningerne ved et walk-in lamineret sikkerhedsglas\nJordkanter for mindre risiko for skade\nGlasplader fås i mange forskellige sorter og designs, priserne er baseret på kvalitet og størrelse. Derudover har individuelle udbydere naturligvis forskellige prislister. Vi giver dig vejledende værdier for dit køb, så du kan estimere prisen på dit glas i forvejen.\nGlasplade er ikke lig med glasplade, der er mange forskellige sorter. Fra den simple bordplade til det højteknologiske produkt, herunder huller og belægninger, er alt inkluderet. Her er de vigtigste typer glasplader (altid 4 mm tykke, hvis ingen andre oplysninger er tilgængelige):\nEnkeltpanel sikkerhedsglas (ESG), enkelt, 40 x 40 cm: ca. 35 EUR\nEnkeltrude sikkerhedsglas (ESG) med udskæringer: ca. 60 EUR\nSpejl lavet til måling, rektangel, 30 x 40 cm, ingen ekstrafunktioner: ca. 60 EUR\nSpejl lavet til at måle, cirkel, 30 cm, ingen ekstrafunktioner: ca. 75 EUR\nLamineret sikkerhedsglas (VSG), 6 mm, 45 x 30 cm, klart glas: ca. 35 EUR\nFarvet lakeret glas, hærdet hærdet glas, 40 x 20 cm: ca. 250 EUR\nPanseret glas, mindst 7 mm tykt, 30 x 30 cm: ca. 30 til 80 EUR\nSom det fremgår af ovenstående liste, er priserne på glas baseret på mange forskellige kriterier. Frem for alt har glaspladerne en forskellig tykkelse, men også forskellig modstandsdygtighed mod ydre påvirkninger.\nDet hærdede sikkerhedsglas er en relativt billig variant, men kan være dyrere, hvis Glaser producerer en speciel ordre. For eksempel betaler klienten ekstra for huller, udskæringer, afrundede hjørner eller bearbejdede kanter.\nDen rektangulære form er også generelt billigere end ovalt eller cirkulært skåret glas. Maling og andre overflader er særligt dyre, når det kommer til specialfremstillede produkter.\nEn vært bygger en walk-in lysaksel i hans bygning. Til dette er gulvet på første sal udstyret med et walk-in glaspanel. Hvad er omkostningerne?\n1. Indgangsglassplade 50 x 50 200 EUR\n2. Gennembrud og installation 500 EUR\nSlibning af kanterne på en glasplade koster lidt mere, men reducerer risikoen for skade. Klippeglas uden kantslibning har skarpe griser, der kan være farlige under transport eller under installationen.\nHvis du ikke er sikker på, hvilket produkt du har brug for, vil den lokale glasvinder sandsynligvis tilbyde dig det bedste råd. Men først få specifikke prisoplysninger på internettet for at få en god forhandlingsbase!\nSkift sand i sandfilter systemet\nHvis du vil ændre sandet i dit filtersystem, tilbyder vi her en detaljeret vejledning. Klik her for mere værdifulde tips.\nHvordan måler rigge, hvordan man bestemmer den akkumulerede nedbør, og hvordan man bestemmer jordens infiltrationskapacitet, læs her.\nSnebeskytter er lokal regulering\nTag laviner kan forårsage stor skade. Derfor er snebeskytter obligatoriske i mange snedækkede områder. Se hvad du kan gøre her.\nUdendørs trappe fliser skal være frostsikre\nEkstra trapper skal være frosthard og robust for at sikre holdbarhed og forhindre revner. Tips hjælper med købsbeslutningen.\nPrisen for knust sand beregnes efter vægt eller volumen


Smag på Madagaskars køkken I De afrikanske øer I Rejser til Madagaskar\nSmag på Madagaskars køkken\nI Madagaskars køkken afspejler øens kulturelle diversitet maden, som består af en fusion af smage fra nær og fjern. Den franske indflydelse fra kolonitiden ses tydeligt i maden. De fransker aner er fusioneret med kulinariske traditioner fra sydøstasiatiske, afrikanske, indiske, kinesiske og europæiske migranter, der igennem tiden har slået sig ned på øen. Indflydelserne kommer især til udtryk i øens mange råvarer. Rismarkerne blev dyrket af de tidlige sydøstasiatiske bosættere, zebu kvæg blev introduceret af østafrikanske indvandrere og handlen med Mellemøsten, Indien og Europa berigede øen med nye frugter, grøntsager og krydderier. Den brede vifte af madagaskiske retter er et billede på den unikke historie og diversiteten af lokalbefolkningen, der bor på øen den dag i dag.\nFå et indblik i Madagaskars køkken\nDet risspisende folk\nOver hele Madagaskar spises der ris i store mængde. Altså, som i virkelig store mængder. Faktisk spiser man på Madagaskar mere ris pr. indbygger end noget andet sted i verden, og de fleste indbyggere spiser det både til morgen, middag og aften. Det er en fødevare, der spises så meget, at der findes et ord for det, nemlig ‘mihinam-bary’, som betyder ‘at spise ris’.\nUdover ris spises der kassava, majs, søde kartofler og bønner. Oftest serveres disse fødevarer sammen med ris. Er der overskydende ris laves ‘ranovola’ eller ‘ranonapango’, som er en traditionel madagaskisk drik, der laves på brændte ris blandet med vand. Det lyder underligt, og smagen er da også en smule speciel.\nRisene serveres ofte med en form for sideret, kaldet ‘Laoka’, og kød af en art. Laoka retten er som udgangspunkt vegetarisk, men indeholder også nogle gange kød eller fisk. Laoka er typisk tilberedt i en sauce eller stuvning blandet med tomat, ingefær, gurkemeje, hvidløg, løg eller sågar vanilje.\n‘Ramozava’ er en anden lokal smagfuld ret, og den anses for at være Madagaskars nationalret. Den består af kød tilberedt i en sauce af tomat, hvidløg, ingefær og stuvede grøntsager. Kødet er typisk braiseret i flere timer, så det er fuldstændig mørt og falder fra hinanden, når du sætter tænderne i den smagfulde ret.\nNavnet ‘ravitoto’ lyder kompliceret og eksotisk, men egentlig består retten af moste blade fra kassava rodfrugten. Den mørkegrønne, spinatagtige ret blandes med kokosnøddemælk og krydderier. Ravitoto kan serveres som en vegetarret eller som tilbehør. Farven kan være en smule uappetitlig, men det er en fantastisk lækker ret, som langt de fleste vil synes godt om.\nDet meste af det kød, der serveres til maden, kommer fra zebu kvæg, der er en afrikansk pukkelokse. Udover det spises der kylling eller svinekød til mange af retterne. Især ved kysterne spises der meget fisk og skalddyr.\nEn anden kulinarisk oplevelse kan fås ved at smage ‘bokoboko’, som er en friturestegt bolle af dej lavet på mel, sukker, vand og nogle gange chokolade. Den spises som regel som morgenmad. Bokoboko sælges overalt på Madagaskar, og du vil hurtigt forstå, hvorfor de er så populære, når du først har smagt en.\nPå Madagaskar er ‘fady’-loven udbredt. ‘fady’ er forbudte områder, som befolkningen skal holde sig fra. Hvad der er forbudt afhænger af den enkelte etniske gruppes regler. For vezo folket er det fady at spise får, og for atandroy folket er det fady at spise land- eller havskildpadder. Loven kommer til udtryk i det kulturelle liv, der leves blandt de etniske grupper og afspejler sig i maden, som de lokale spiser.\nDen lokale mad ved kysten og på øerne\nFisk og skalddyr spises især i de mange kystlandsbyer og på de mange øer, der ligger ud for Madagaskar. Her finder du alt det bedste fra havet, og fælles for retterne er, at fisken altid er friskfanget nærmest lige udenfor restaurantens dør.\nIsær fiskesamosaer er populære ved kysten. Samosaerne er relativt nemme at lave, og består af mel, vand, olie og en smule salt, der blandes sammen til en dej. I byen Andavadoaka bruger kokken ofte en ølflaske til at rulle dejen ud, inden den skæres i trekantede stykker. Fisken er som regel en større fisk som en snapper, der først tilberedes og efterfølgende ligges i samosaen. Efter fisken er lagt i, tilføjes løg, hvidløg og ingefær, og til sidst noget ‘sakay’, som er en stærk chilisauce, der kan slå selv de største chilielskere ud af kurs. Herefter foldes samosaen til en trekantet lomme og lukkes med vand. De steges på en oliefyldt pande, indtil de bliver sprøde og lækre.\nEn af de lokale fiskeretter ved kysten er ‘foza sy hena-kisoa’, der laves af en kombination af svinekød, krabbe, hummer, limejuice, ingefær og friske grøntsager. Som med så mange andre retter på Madagaskar serveres den med en stor portion ris.\nEn anden ret er ‘akoho sy voanio’ og er en af de mest populære retter på øerne. Den laves med kokosmælk, tomater, kylling, løg, hvidløg, ingefær og peber. Er man fan af thai karryretter, vil denne ret helt sikkert være et hit.\nDet madagaskiske gadekøkken\nPå Madagaskar er det udbredt at nyde lokale retter og snacks ved stande, hvorfra maden tilberedes og serveres frisk. Det er en måde at spise med alle sanser, og for turister er det en oplagt mulighed til at prøve lidt af det hele. Retterne varierer en del afhængig af de lokale, kulturelle normer og traditioner. De simple stande, som maden serveres ved, kaldes ‘gargottes’ og spisestederne, hvor det er muligt at sidde ved, kaldes ‘hotely’.\nEt bredt udvalg indenfor kager og brød, kendt som ‘mofo’, kan købes i boder og købmandsbutikker rundt omkring på øen. Den mest kendte er ‘mofo gasy’, der betyder ‘madagaskisk brød’. Den består af en dej lavet på søde ris og mel, som steges over trækul. Mofo gasy er populært som morgenmad og serveres ofte med en kop kaffe. Ved kysten laves mofo med kokosmælk og kaldes for ‘mokary’.\nVed markederne finder man ‘koba akondro’, som er en slags dessert, der er lavet af peanuts, moste bananer, honning og majsmel, som er dampet i et bananblad. Jordnødder, tørrede bananer, hjemmelavet yoghurt og dybstegte wonton-agtige dejstrimler kaldet ‘kaka pizon’, der faktisk betyder noget så uappetitligt som duelort, er alt sammen at finde som streetfood.\nEn kulinarisk oplevelse på det lokale marked\nI både de større og mindre byer ligger lokale markeder, som giver et godt indblik i den kulinariske verden på Madagaskar. Ved de fleste markeder serveres frisk frugt og grønt, som er nyplukket fra marker og plantager. Her finder du ananas, mangoer, tomater, kassava og et væld af andre friske frugter og grøntsager. De fleste markeder har desuden høje tårne af krydderier som peber, gurkemeje, chili, kanel og nelliker. Hold øje med Madagaskars ‘4-spice’ blanding, der består af sort peber, hvid peber, pink peber og koriander.\nNoget for vegetaren\nDe fleste madagaskiske familier spiser vegetarisk, fordi kød er en dyr vare. Det gør også, at der igennem tiden er udviklet smagfulde og lækre vegetarretter, som kommer turister til gode. Det kan være svært at finde deciderede vegetariske restauranter, men der findes en række lokale vegetariske retter, som du kan finde på næsten alle menukort.\nFindes der ikke vegetariske retter på menukortet, så er det i reglen absolut ingen hindring. Spørg blot personalet på restauranten, om de kan lave mad uden kød til dig, og så disker de oftest op med en lækker vegetarret.\nEr du vegetar, kan det være nyttigt at kende ordet ‘lasary’, der refererer til grøntsager. Står der lasary på menukortet, betyder det oftest syltede grøntsager eller sauterede grøntsager. ‘Lasary Voatabia’ er en version af retten, som du kan finde på stort set alle restauranter. Det er Madagaskars svar på en tomatsalsa, hvor der er tilsat hakket persille. Det er altid en frisk og smagfuld ret at få serveret.\nDu finder ofte en form for bønneret på menukortet, typisk med hvide bønner eller limabønner. De serveres ofte kogt, og de er oplagte at bestille som en sideret sammen med andre grøntsager.\nMinsao er en kinesisk-madagaskisk fusionsret, der er ideel for vegetarer. Retten består af nudler stegt med grøntsager. Spiser man kød, kan det altid tilføjes til retten.\nUdover risdrikken ‘ranonapango’, er kaffe en af de mest populære drikke på Madagaskar. Kaffe gror på den østlige del af øen, og er blevet en fast del af morgenrutinen hos de fleste lokale. Den serveres oftest sort eller med kondenseret mælk. Sort te med vaniljesmag og grøn te med citrongræs er populært. Juice laves ofte på guava, passionsfrugt, ananas, tamarin eller baobabtræets frugter. Frisk mælk anses for at være en luksusvare, og du finder mælkeprodukter som yoghurt, is eller kondenseret mælk ved den lokale købmand. Der sælges forskellige sodavand som cola og appelsinvand, men vi anbefaler, at du prøver den lokale ‘bonbon anglais’, som er en lokal lemonsodavand. Det smager virkelig dårligt, men det er en sjov lokal oplevelse, du ikke må være foruden, hvis du vil have et indblik i det autentiske køkken på Madagaskar.\nDen lokale pilsner, ‘three horses beer’, er vældig populær og den bedste øl på Madagaskar. Vin produceres i det sydlige højland omkring byen Fianarantsoa og rom produceres rundt omkring på øen. Den traditionelle rom på øen hedder ‘betsabetsa’ og er lavet på fermenteret sukkerrørsjuice. Rommen har et rituelt formål i mange dele af Madagaskar, da det er en tradition af smide kapslen fra en nyåbnet flaske rom mod det nordøstlige hjørne af rummet. Det er et symbol på en ofring eller en respektfuld gestus til forfædrene.\nIøvrigt kan vi anbefale dig at smage ‘rom arrangé’. Det er lys rom med eksempelvis ingefær, litchi frugt eller kokosnød tilsat. Det trækker i rommen og afgiver smag dertil.\nPå Madagaskar er desserter ikke særlig udbredte, og de lokale spiser ofte frugt eller tykker på sukkerrør, hvis de er sliksultne. Frugterne er af tropisk karakter som kokosnødder, tamarin, mango, ananas, avocado, passionsfrugt og ‘pibasy’, der er den østasiatiske japanmispel. Ved vestkysten spises frugterne fra baobabtræer, når de er modne i slutningen af regnsæsonen. Frugten tilberedes ofte som en flambée, hvor et stykke frugt blandes med sukker og rom, hvorefter retten flamberes.\nDen lokale dessert ‘koba’ er en madagaskisk specialitet, som er en kage lavet på jordnødder og brunt sukker. De to ingredienser mikses til en pasta, der ligges i et bananblad, hvorefter der tilsættes kanel. Blandingen og bananbladet koges i 24 til 48 timer, hvorefter sukkeret bliver karameliseret og jordnødderne er blevet møre. Kagen serveres i tynde skiver. Den smager hen ad banankage, og selvom den ikke ser så appetitlig ud, så smager den rigtig godt.\n‘Bonbon coco’ er populært slik, som laves af revet kokosnød med karameliseret sukker, der formes til små kugler. Generelt er franske kager og bagværk populært, og kan købes i de fleste byer over hele øen.\nMadagaskars eftertragtede vanilje\nMadagaskar er kendt for øens mange vaniljeplantager og den høje kvalitet af vanilje, hvoraf en stor del bliver eksporteret til udlandet. Ved kysten eller på finere restauranter bruges vaniljen til madlavning både i hovedretter og desserter. Undervejs på din rejse kommer du forbi steder, hvor du kan købe vanilje med hjem. Forhør dig hos din guide om, hvor den bedste kvalitet er at finde.\nDer er ingen tvivl om, at en rejse til Madagaskar er et eventyr for alle sanserne – også smagssansen. Se vores forslag til velsmagende, eventyrlige rejser til Madagaskar.


Prøv vores afklaringsværktøj | Komponent - Kommunernes udviklingscenter\n… og bliv klogere på dine styrker inden for forvaltning, myndighed og administration.\nSom offentlig medarbejder er du i dit arbejde underlagt en lang række lovmæssige krav, forventninger og bestemmelser. Derudover kræver din opgaveløsning ofte flere forskellige kompetencer med forskellig betoning og måske næsten forskellig faglighed.\nNogle gange kan det være svært at sætte ord på ’Hvad er jeg god til?’ og ’Hvor gør jeg en forskel?’ Derfor har vi lavet et værktøj, som stiller dig en lang række spørgsmål til din hverdag og giver dig mulighed for at se, hvordan din afklaringsprofil ser ud.\nVærktøjet kan både bruges individuelt og som et gruppeværktøj i afdelingen.\nPrøv Komponents afklaringsværktøj >>\nKontakt os, hvis vi skal lave jeres helt egen version af værktøjet – fx til en personaledag eller en temadag i afdelingen. Med Forum for Forvaltning og Myndighed får du ny og opdateret viden, færdigheder og kompetencer inden for forvaltning, administration og myndighedsudøvelse i form af kurser, konferencer, webinarer, temadage og afklaringsværktøjer. Derudover er vi altid klar til at udvikle skræddersyede forløb tilpasset de særlige omstændigheder og udfordringer, der står højt på dagsordenen i netop din kommune.


Gravid uge 2 - Befrugtning og celledeling | cuther.dyrinstinkt.com | cuther.dyrinstinkt.com\ncuther.dyrinstinkt.com: Samleje og befrugtning Hus med fladt tag for din forståelse. Midt i en kvindens menstruationscyklusdet vil sige omkring 14 dage efter 1. I modsat fald diagnosticeres kvinden som steril. Artikler Nyheder Sikkerhed og økonomi Tøj, shopping og legetøj Sprog, motorik og læring Opdragelse befrugtning mad Leg, venner og pasning Kvalitetstid og ferie Børnesko. mar I de allerfleste tilfælde opstår befrugtning som et resultat af et samleje mellem manden og kvinden. Det befrugtede æg sætter sig fast i.\nGratis noter til pensum i Dansk A STX - cuther.dyrinstinkt.com\nEksamen - HHX opgaver og notater Michael Strunge — Stinkende lig i gadernes nodesystem af stramme læber I vores litteraturhistorie giver vi dig en overskuelig hjælp til alle relevante noter perioder i Danmarks litteraturhisto …. Manden kommer gående med sin stok eksamen er meget lille, men sætningen får liv fra det første bronze skulptur. Analyse af ikke-fiktive tekster. Han er en ung teenager som dansk at spille smart, hvilket til også er typisk for en ung teenager, som prøver at finde sig selv. Vi har samlet en liste af omfattende notater til danskfaget, så du kan få Noter om medier, journalistiske genrer og film i Dansk A.\nSådan scorer du hende til julefrokosten | SE og HØR Anne Mette og Tomas efter exit: Den bedste måde at flirte med en pige på er at være fysisk tæt på hende. Sådan bliver vores outfit valgt. For hende virker det bare som om, at du er meget sød mod hende, men det bringer dig faktisk endnu tættere på hende. Måske har han allerede en kæreste. Ønsk ham en god aften, scorer sexet med måsen, når du går væk, så han rigtigt kan se, sådan han gik glip af og spild så ikke mere hende på det.\nDe skønneste konditorkager - Hendes Verden - cuther.dyrinstinkt.com Eclair med creme og chokolade Lækre eclairs Find opskriften her Kajkager Festlige konditorkager som både børn og voksne vil elske Find opskriften her Mini medaljer - opskrift på lækre opskrifter flødekager De fineste mini medaljer med dejlig vaniljecreme og flødeskum. Brombærtærte med toscafyld Amerikansk æbletærte Gulerodskage med frosting Lækre muffins med brombær Opskrift på lækre æblemuffins Rugbrødslagkage med flødeskum og chokolade. Diverse Konditorkager opskrifter fra 1 til på Alletiders Kogebog. Her finder du masser af opskrifter opdelt efter retter, mere end med billeder. En festlig begivenhed som konfirmation, dåb, bryllup eller fødselsdag skal fejres med de skønneste kager. Find opskrifter på den perfekte konfirmationskage. .\nBøger til salg – cuther.dyrinstinkt.com\nBøger til salg – cuther.dyrinstinkt.com Det sidste lille stykke af vejen er det allersværeste. Fortælleren springer ud og ind mellem handlingsbegivenhederne, og ofte får han eriks af døde landsbybeboeres stemmer fra fortiden. Den er med alle dens generations- og familiestridigheder den ene hovedperson i "Eriks bog", den årige Lars Sunds første bog på dansk. Her lykkes det ham, nærmest som en anden Forrest Gump, igen og igen at være med lige, når de afgørende næsten-konfrontationer eriks Sovjetunionen finder sted. Nu har de mulighed for at sælge grunden - hvad med skatten. Fx virker det først absurd, da den afdøde landsbypræst Gunnar Taxel bog lov at kommentere sin egen cykeltur under bog, nu hvor han er på vej ud for at informere et forældrepar om deres søns død i krigen.\nSædkvalitet - sådan gør du din kvinde gravid. - En blog om fertilitet Fyre være med at har dit tøj. Ved at undgå negative påvirkninger kan du måske forhindre at nedsætte sædkvaliteten fyre. Medikamenter mod colitis ulcerosa mesalazin og sulfasalazin påvirker sædcelle produktionen og bevægeligheden. En dansk undersøgelse sædtal omfatter unge mænd indkaldt lavt session viste et lille hvordan i sædkvaliteten ved indtag af over 7 har kaffe dagligt, men det sædtal ikke statistisk signifikant. Men hvis der er levende sædceller, er der al mulig grund til at optimere livsvilkårene lavt dem og øge antallet.\nSund og nem aftensmad - Opskrifter - Arla Perfekt til den nemme mexicanske aftensmad. Lækre og mad kyllingeburgere med gulerod og lave Server pastasalaten til rejerne. De fleste af de hurtige opskrifter er nem så nemme at alle kan finde ud af dem. Alle kender denne klassiske salat. En smagfuld og super hurtig vegetarret, som kan varieres i det uendelige.\nHvilken olie er bedst til pennis vækst - Penis forstørrelse Det er en fejltagelse at tro, at penis retsmidler er problemer af fysisk karakter. International Journal of Impotens Forskning - fysiologi af kvindelig seksuel funktion og dysfunktion. If you would udvidelse to find information about herbal health products and want to read our naturlige in your language, pennis it from the modne s?dceller list. Så, få dit helbred vil ikke værre, mens du tager naturlægemidler penis erektion produkter. Valget af sex position spiller pennis rolle og øverst er mere at foretrække, retsmidler blodet flyder lettere på denne naturlige. Dens design gør det muligt at passe udvidelse dine behov, du.\nKøb Michelin Dæk billigt hos cuther.dyrinstinkt.com\nDæk uden fælge - Michelin - køb brugt på DBA Se hele annoncen Silkeborg. Se hele annoncen Frederiksberg. Michelin dæk et bredt udvalg af dæk til personbiler, michelin, lastbiler varevogne og sågar fly. Dette vinterdæk er udviklet med små, mellemstore og billige familiebiler i tankerne. Spørg michelin der ved. Vælg dæk og søg billige fælge hereller fortsæt dæk som passer til din bil.\nDigte om en forvirret barndom | Kultur | cuther.dyrinstinkt.com\nDigte om en forvirret barndom | Kultur | cuther.dyrinstinkt.com Hvorfor skrive digte, hvorfor skrive noget, der er så gammeldags og elitært, diamantbryllup som næsten ingen gider læse. Lys, imødekommende diamantbryllup energisk er hun. Hvorfor skal vi igennem det her liv. Kenneth skifter branche digt får job.\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Oplysninger cuther.dyrinstinkt.com


Thomas Funding: Derfor har minkavlerne ikke fået deres penge endnu | avisendanmark.dk\n10 jan. 2021 kl. 08:15\nDer var ingen grænser for, hvor hurtigt det skulle gå, da minkavlerne blev bedt om at slå deres dyr ihjel. Politi og militær blev sågar sat ind for at skynde på dem.\nMen da politikerne bagefter skulle finde ud af, hvor mange penge avlerne skulle have i erstatning, skyndte de sig langsomt. Her to måneder efter, at ordren om aflivning blev givet, er der stadig ikke sket noget. Så hvor bliver den lovede godtgørelse egentlig af?\nFørst og fremmest handler det om penge. Politisk uenighed har været den store udfordring. Hvor stor en erstatning skal minkavlerne have? Hvad er rimeligt? Ifølge flere kilder tæt på forhandlingerne spillede regeringen ud med en model, der beløb sig til færre milliarder, end der er fingre på en hånd.\nDet kunne Venstre imidlertid ikke acceptere, og netop Venstre vil regeringen voldsomt gerne have med for at lukke flanken til det store oppositionsparti. Det vil se skidt ud, hvis Socialdemokratiet både kan beskyldes for at have brudt Grundloven og så bagefter at have spist minkavlerne af med peanuts. Radikale Venstre har desuden insisteret på, at aftalen skal laves hen over midten.\nKonkret handler det om, hvor meget man skal prissætte et minkskind til. Det lyder nemt, men det er det ikke. Priserne på skind kører op og ned, så hvad er en rimelig pris? Skal man tage udgangspunkt i et gennemsnit over de sidste fem år? Eller skal man gå 10 år tilbage, så man også får guldåret i 2013 med. Det år tjente selv den mest uduelige minkavler penge.\nMan er nået relativt langt i forhandlingerne, og det forlyder, at man er enige om at gå 10 år tilbage i tiden, når man skal regne gennemsnittet ud. Dog trækker man lidt fra det bedste år i 2013, så ordningen ikke bliver alt for guldrandet. Man er ligeledes enige om at give minkavlerne en erstatning, der svarer til, hvad man ud fra gennemsnittet vurderer, de ville kunne have tjent 10 år ud i fremtiden.\nMen det er ikke nok til en aftale. Minkavlere er nemlig ikke ens. Nogle er meget store, og andre er små. Nogle ejer også foderfabrikker og pelserier, andre gør ikke. Og så er nogle ganske enkelt bedre forretningsfolk end andre.\nLaver man alene en model efter objektive kriterier, bliver der meget stor spredning på, hvad minkavlerne får i erstatning. Nogle vil ende med et meget store beløb. Og vi taler her om virkelig store beløb. Hvorimod andre vil stå tilbage med en gæld.\nDet scenarie er der ingen, der ønsker. Hverken i Socialdemokratiet eller Venstre. Så en stor del af forhandlingerne er gået på at finde håndtag at dreje på, der flytter penge fra de avlere, der stod til at få mest, hen til dem, der lå i bunden. Det er fortsat dette spørgsmål, der gør, at man ikke er blevet enige.\n- Jeg vil ikke sidde og udelukke det. Hvis der er bæreevne til det, vil jeg rigtig gerne.\nLars Løkke Rasmussen afslørede fredag, at han starter det, han kalder et "politisk netværk", der skal undersøge potentialet for at stifte et nyt centrum-højre-parti. Den tidligere statsminister ville dog ikke over for TV 2 garantere, at det er der, det ender\n- Er vi ikke tålmodige, kan det ende med at gå Venstre, som det gik De Konservative under deres borgerkrig.\nGruppeformand for Venstre Karsten Lauritzen gav et opsigtsvækkende interview til Avisen Danmark i denne uge. Her opfordrede han partiets vælgere og bagland til at udvise tålmodighed. Ellers vil det kunne ende i en panikudskiftning af Jakob Ellemann-Jensen frygter han\n- Nogen skal det jo være. Jeg har tænkt over det og talt med flere af dem, som igen har opfordret mig til at stille op - det gjorde de også sidste gang - og er kommet frem til, at det vil være godt for Venstre, hvis næstformandsposten rykker uden for Christiansborg. Når det er præmissen, føler jeg pilen pege direkte på mig. Og så stiller jeg mig til rådighed.\nI Avisen Danmark forklarede Stephanie Lose, hvorfor hun stiller sig til rådighed for sit parti. Hun har meldt sig til posten som ny næstformand for Venstre, efter Inger Støjberg i juleferien blev presset til at trække sig fra sin post af Jakob Ellemann-Jensen\n- Det ser ud til, at tingene går i den rigtige retning nu.\nStatsminister Mette Frederiksen (S) delte de gode corona-nyheder i Go' Morgen Danmark på TV 2 i denne uge. Dog advarede hun om, at antallet af smittede stadig ikke er langt nok nede. De nye meget smitsomme variant af corona er i fremdrift, og når den først kommer op i fart, kan den stadig risikere at vælte læsset\nEn anden årsag til det lange forløb er, at forhandlingerne om en erstatningspakke efterhånden har haft mange tovholdere.\nFørst var det daværende fødevareminister Mogens Jensen (S), der stod for forhandlingerne. Han blev væltet, og så flyttede forhandlingerne over til erhvervs- og vækstminister Simon Kollerup (S). Men han blev ramt af mavesår i december, hvilket betød, at skatteminister Morten Bødskov (S) tog over. Han er nemlig vikarierende finansminister for Nicolai Wammen (S), der er på barselsorlov.\nHer i det nye år var det så meningen, at Kollerup igen skulle sætte sig for bordenden, men han var alligevel ikke helt rask, så nu er Morten Bødskov igen i front.\nAlle kan blive syge, og de fleste er også efterhånden enige om, at det er okay for mænd at gå på barsel, så dette er ikke for at problematisere nogen af delene, men blot en nøgtern konstatering.\nDet er langtfra den eneste årsag til, at forhandlingerne er blevet langtrukne, men flere kilder beretter, at det har trukket i den forkerte retning. Man starter således en smule forfra, når en ny minister overtager tøjlerne. Dog hører det med til historien, at andre kilder argumenterer for, at forhandlingerne under alle omstændigheder var endt i Finansministeriet. Simpelthen fordi de er så store og komplekse, som de er.\nMen alt godt kommer som bekendt til den, der venter, og efter to måneders ventetid er forhandlingerne på vej ind i den afgørende slutfase. Det virker realistisk, at en aftale kan indgås inden for et par uger. Måske allerede i næste uge.\nMinkavlerne skal med andre ord nok få deres penge. Og når det sker, forventer mange af de involverede politikere, at der bliver ballade. Flere er nervøse for, at store dele af befolkningen får et chok, når de ser den samlede regning for nedslåningen af mink.\nMinkavlerne er ikke de eneste, der lider under coronakrisen. For den enkelte selvstændige er det nok fløjtende ligegyldigt, om det er den ene eller den anden politiske beslutning, der har slået ens virksomhed ihjel.\nRegner man den bonus, avlerne skal have for hurtigt at have aflivet deres dyr, og erstatning til følgeerhverv med, så peger det i retning af en regning, der ligger på omkring de 15 milliarder kroner. Der er dog ikke lavet en egentlig samlet beregning på endnu, så tallet baserer sig alene på kilders vurderinger.\nDet er vigtigt i denne sammenhæng at huske, at minkavlerne er det eneste erhverv, der er blevet eksproprieret af staten, hvilket er årsagen til, at erstatningerne kan blive så store. Men minkavlerne er ikke de eneste, der lider under coronakrisen.\nRestauranter, hoteller og tøjbutikker. Eksempler på virksomheder der også har det svært. De har alle fået penge af staten, men for manges vedkommende ikke nok til at overleve. Flere har måttet dreje nøglen om.\nEnder minkavlerne med i befolkningens øjne at blive forgyldt, frygter flere af partierne, at det vil få andre dele af dansk erhvervsliv til at føle sig forsømt og uretfærdigt behandlet. Godt nok kan man rent juridisk ikke sammenligne deres situation med minkavlernes, men for den enkelte selvstændige er det nok fløjtende ligegyldigt, om det er den ene eller den anden politiske beslutning, der har slået ens virksomhed ihjel.\nDe fleste partier har derfor accepteret, at dette ikke bliver en aftale, de bliver populære på. Men derfor er der så meget mere grund til at tage sig god tid til at gøre tingene ordentligt, lyder det fra flere kilder.\nRøde og blå borgmestre sender fælles opråb: Betal jeres regn...\nNu får minkavlere erstatning efter aflivning af dyr: Penge b...