Parløb puster ild i sjælen - PDF\nParløb puster ild i sjælen\nDownload "Parløb puster ild i sjælen"\nMathias Victor Eriksen\n1 Medlemsblad for statsautoriserede Fodterapeuter januar Parløb puster ild i sjælen Tænk det igennem, inden du giver dig i kast med inkasso Du står som fødder, hofter og knæ er placeret Plejehjem kritiserede offentligt uden grund\n2 leder Af Tina Christensen, Formand Fodterapeuten Medlemsblad for statsaut. fodterapeuter. Udkommer 10 gange årligt plus et særnummer. Oplag: stk. Udgiver Landsforeningen af statsaut. Fodterapeuter, Holsbjergvej 29, 2620 Albertslund, tlf Redaktion Afsluttet: 18. november Ansvarshavende redaktør: Tina Christensen: Redaktør: Tina Rønhøj Tlf Redaktion: Mikael Horup Tlf Pia Bondorph Tlf Mogens Andersen Tlf Forside Foto: Tina Rønhøj Tekstsideannoncer Rosendahls Mediaservice Anne-Marie Christensen Tlf Rubrikannoncer: Kontakt Landsforeningen af statsaut. Fodterapeuter på telefon eller Redaktionen forbeholder sig retten til at afvise annoncer, der strider mod foreningens vedtægter eller fagbladets profil. Landsforeningen af statsaut. Fodterapeuter påtager sig ikke ansvar for annoncerede produkter. Artikler må kun gengives efter aftale med redaktionen. Grafisk produktion og layout Mikael Horup Tryk Rosendahls Deadline for indhold og annoncer til nr : Indhold: 12. januar 2011 Annoncer: 20. januar 2011 Bladet udkommer omkring 1. februar Amputationernes vogtere Behandlingen af diabetiske fodsår er en af vores vigtigste funktioner, fordi vi hver dag redder mange fødder, og fordi vi er med til at spare samfundet for en masse penge ved at forhindre amputationer, der koster betydeligt mere end at forebygge. Allerede i dag koster diabetikere samfundet omkring to procent af bruttonationalproduktet, og det tal vokser år for år i takt med, at antallet af diabetikere stiger. Om 14 år forventes antallet at være fordoblet. En tænketank, nedsat af Diabetesforeningen, kom sidste år frem til ti barrierer, der er til hinder for at diabetikere kan få den optimale behandling af deres sygdom. En af disse barrierer er manglende værktøjer til motivation, og studier viser, at vi sundhedsprofessionelle ikke har de fornødne kommunikationskompetencer og færdigheder til at kunne støtte patienters motivation. Noget jeg tror vi alle kan nikke genkendende til, fordi vi ofte møder patienter med manglende motivation i hverdagen. I de situationer ville man ønske at ens værktøjskasse indeholdt lidt flere redskaber. Når det gælder forebyggelse og behandling af diabetiske fodsår er vi nøglepersoner, men jeg tror, at vi som faggruppe kan blive endnu bedre. Det kan vi ved at blive bedre til at bruge hele viften af vores behandlingstilbud til diabetiske fodsår, så bøjler, indlæg og vejledning bliver en større del af vores behandling, når der tales forebyggelse. Undersøgelser viser at % af alle diabetikere får et fodsår på et eller andet tidspunkt. En god målsætning for 2011 kunne være, at vi som faggruppe kunne gøre vores til, at det tal går ned. 541 TRYKSAG 457 Rigtig godt nytår. Rosendahls Kontrolleret oplag: eksemplarer i perioden 1. juli juni\n3 i dette nummer: Nyheder 4 Har du overvejet at søge et legat? 6 side 6 Toppen at være to Metha Holm og Henriette Due fra Værløse har slået pjalterne sammen i en ny fælles klinik med et stort værksted, så de kan tilbyde en mere helhedsorienteret behandling. Sparker hinanden af sovepuden 8 Fodens Dag i tal og kommentarer 10 Tal dig til en fuld aftalebog 12 Temperamentet tæller 14 side 12 Penge ude at svømme Det kan godt betale sig at tænke over, hvornår, hvordan og hvem du vil lade føre en inkassosag for dig. Det kan give bagslag, hvis det bliver gjort forkert. Hængt ud for ingen verdens fejl 16 Nota Bene 18 Kalenderen 19 Hvorfor kører LasF hetz på fodform? 20 side 16 Ubehagelig kritik Charlotte Riise Markussen fra Fredericia var for nylig udsat for at blive kritiseret offentligt for sine behandlinger uden grund. Læs hendes historie her. Svar til Lene Vestergaard vedr. it-leverandører og logoer 21 Tænk på bækkenet, når du står op 22 BogPLus 24 Idéer til at motivere 25 Fakta om faget 26 side 22 Gør som zumbadanserne Det er ikke ligegyldigt, hvordan du står. Ved at vippe bækkenet som en zumbadanser, kan du gavne din holdning ved at variere stillingen i det uendelige. Kursuskalenderen 27 Kollegamøder 29 Salg og stillinger 31 Kontaktpersoner 31 3\n4 Nyheder nyheder nyheder nyheder Ny forstander i København Lykke Rønholt er ansat som ny forstander på Fodterapeutskolen København fra den 1. februar Lykke Rønholt har fungeret som konstitueret forstander siden Jytte Beck fratrådte posten i sommeren Nem adgang til speciallæger Laegebasen.dk er et nyt tilbud, der gør det lettere og hurtigere at finde frem til de rette speciallæger i Danmark: om diabetes, sårbehandling, fodkirurgi, biomekanik, orteser og meget mere. JFAR er et videnskabeligt, peerreviewed tidsskrift. Du må også gerne kopiere og genbruge alt det, du har lyst til, da det er et såkaldt OA-tidsskrift, hvor der er fri adgang (open access). Tidsskriftet udgives af den britiske fodterapeutforening og det australskasiatiske fodterapiråd. Nyt navn til Green Comfort Medical Fra årsskiftet skifter Green Comfort Medical navn til New Feet Medical Footwear. Firmaet leverer fodtøj til mennesker med diabetes, gigt eller andre behandlingskrævende fodproblemer. Årsagen til navneskiftet er, at patienter har forvekslet produkterne med Green Comfort. Dermed har de købt fodtøj, som ikke har kunnet leve op til det, de havde brug for og samtidig haft problemer med at få tilskuddet, da Green Comfort ikke er tilskudsberettiget. Navneskiftet har ikke nogen organisatoriske eller økonomiske konsekvenser. New Feet og Green Comfort vil stadig dele adresse, og samarbejde om logistik og administration i Randers. Laegebasen.dk fungerer som en elektronisk markedsplads, der samler danske læger inden for alle lægelige specialer. Brugere, som har behov for at finde en speciallæge, kan lægge deres opgave gratis i udbud blandt speciallægerne på portalen. Herefter byder de relevante speciallæger på opgaven. Det er kun speciallæger, der er autoriserede af Sundhedsstyrelsen, der har adgang til at give bud på behandlinger via laegebasen.dk. For privat personer er det helt gratis at oprette opgaver og benytte sundhedsportalen. Gratis forskningsartikler På der er hjemmesiden for tidsskriftet Journal of Foot and Ankle Research (JFAR), kan du gratis hente forskningsartikler Træt af støj? Av mit hoved, jeg føler mig træt og jeg kan ikke koncentrere mig, det er udsagn, som man ofte kan høre på arbejdspladser, hvor der er meget støj. Og det er der rigtig mange steder, viser en ny undersøgelse af FDB Analyse. Faktisk konkluderer den, at mere end halvdelen af os er generet af støj på jobbet. Det kan være at du også kan genkende symptomerne? Udsug, telefoner, snak, fræsere kan nemlig være meget forstyrrende i længden, hvis klinikken ikke er indrettet til at skærme kabinerne fra disse lyde. - Mange folk føler sig generet af støj, og det slår igennem på mange virksomheders tilfredshedsundersøgelser. Men når folk klager over støj på deres foto: colourbox 4\n5 nyheder nyheder nyheder nyheder arbejdsplads, behøver lyden ikke være særlig høj, før den forstyrrer. Når der ikke er vægge til at begrænse lydene mellem arbejdspladser, giver det støjgener, koncentrationsbesvær og ringere præstationsevne, siger Søren Peter Lund, seniorforsker i arbejdsmiljø ved Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø, til Samvirke. Hvis støjen er højere end 80 db skal man have høreværn til rådighed, er den over 85 db skal man have dem på, for ingen må udsættes for et støjniveau på jobbet, der er højere end det. danmark øger tilskud 18 procent mere i tilskud til fodbehandling hos statsaut. fodterapeuter. Det er hvad danmark giver sine medlemmer i gruppe 1 og 2 fra årsskiftet. Tilskuddet øges til i alt 90 kr. Se mere om tilskuddene på Forhadt gebyr afskaffes i 2011 Regeringen dropper nu det forhadte affaldsgebyr fra 1. januar 2011 og vil erstatte det med en tilmeldeordning, hvor den enkelte virksomhed frivilligt betaler gebyret, hvis de ønsker at smide skrald på genbrugspladsen. Ændringen betyder dog ikke, at virksomhederne slipper for at betale for 2010, da gebyrerne skal betales i henhold til reglerne i affaldsbekendtgørelsen. Den nye ordning vil være en stor administrativ lettelse for både kommuner og virksomheder, når der ikke længere er behov for at behandle ansøgninger om fritagelse fra genbrugspladsordningen. Efter redaktionens afslutning er forslaget blevet besluttet i sin endelige form i forligskredsen. Se mere på Årets endokrinologiske afdeling Steno Diabetes Center er igen i år blevet kåret til årets endokrinologiske afdeling af Dagens Medicin. Klinikchef Thomas Almdal tilskriver kåringen, at medarbejderne hver måned samles til en konference, hvor de kigger på, hvordan behandlingerne kan blive endnu bedre, siger han til Dagens Medicin. De seneste to år har de på konferencerne fokuseret på fødder, fordi de ikke syntes, at der blev fokuseret tilstrækkeligt på dem. Og derfor har Thomas Almdal en klar forventning om, at patienterne vil opleve store forbedringer på det område. Han tilskriver dog også den specialiserede personalegruppe en stor del af æren for resultatet. - Især sygeplejerskerne og fodterapeuterne gør rigtig mange gode ting og kan agere på egen hånd. Når en patient ringer, kan sygeplejerskerne svare på deres henvendelse i 90 procent af tilfældene, siger han til Dagens Medicin. 5\n6 Fodterapeuternes fællesfond Har du overvejet at søge et legat? Om Fodterapeuternes Fællesfond I efteråret 2000 blev Frøken Berthe Jørgensens legat og Axel Werner og Hustrus Legatfond lagt sammen til det, der i dag kendes som Fodterapeuternes Fællesfond. Går du og tænker på at videre- eller efteruddanne dig, eller er du studerende eller pensionist i økonomisk nød, har du mulighed for at søge Fodterapeuternes Fællesfond om et legat. En forudsætning for at opnå støtte fra Fodterapeuternes Fællesfond er, at den enkelte ansøger medsender sin egen og sin eventuelle ægtefælles sidste årsopgørelse sammen med ansøgningen. Dette er en bestemmelse, der fremgår i langt de fleste fondsbestemmelser, og er således ikke usædvanlig. De fremsendte oplysninger er naturligvis fortrolige og behandles som sådan af fondsbestyrelsen. Ifølge fondsbestemmelserne kan der ikke ydes støtte til forskning, deltagelse i kongresser og lignende aktiviteter. Skriftlig ansøgning med udførlig begrundelse og med dokumentation for ansøgningsformålet samt kopi af seneste slutopgørelse for legatansøgeren og dennes ægtefælle stiles til: Advokat Olaf Hedegaard Købmagergade København K. Ansøgningsfristen udløber den 28. februar Fondsbestyrelsen består af advokat Olaf Hedegaard, som er formand for fondsbestyrelsen, forstander Lykke Rønholt fra Fodterapeutskolen København samt Tina Christensen, formand for LasF. Fondens bestyrelse annoncerer efter ansøgninger gennem Fodterapeuten mindst en gang om året. 6\n8 klinikfællesskab Sparker hinanden af sovepuden Ny fælles klinik med stort værksted giver mangfoldigt igen; både fagligt og socialt Af Tina Rønhøj fotos: tina rønhøj Titlen statsaut. fodterapeut er ikke det eneste som Metha Holm og Henriette Due har til fælles. De har netop slået deres klinikker sammen til én stor i Værløse, hvor de begge bor og mødte hinanden første gang i deres børns vuggestue. Siden har de holdt kontakten. Faglig frokost Men fællesskabet handler ikke kun om at kunne rumme hinanden med alt, hvad det indebærer. Det giver klart også nogle fælles fordele, så som at dele fællesudgifter til it, husleje, telefoner, inventar og værksted. Og så er den faglige sparring en stor fordel for dem begge, mener de. -Før i tiden gemte jeg de faglige overvejelser til om aftenen, hvor jeg kunne ringe til Henriette. Nu taler vi om dem i frokostpausen, som vi forsøger at holde sammen af samme årsag, fortæller Metha. -Vi sparker hinanden i gang, så vi oftere kommer til kollegamøder og på kurser. Når man er alene, kan det godt gå hen og blive lidt af en sovepude, siger Henriette. Bygge og bo Da Henriette og Metha havde truffet beslutningen om at slå sig sammen, gav det imidlertid lidt udfordringer med at finde et egnet sted. 8\n9 - Det var svært at finde lokaler og et af de steder, vi lagde billet ind på, blev snuppet lige foran os. Det her hus, som vi har valgt at oprette klinik i, har tidligere fungeret som et bilog tømrerværksted, så det er blevet fuldstændigt istandsat af udlejer. På den måde har vi fået det indrettet helt, som vi ville have det, fortæller Henriette. I dag har de 85 kvadratmeter med to store behandlerrum, værksted og lager. Huset har store vinduer, hvide vægge og grå klinker, der løber gennem alle rum og sætter streg under det hele. Når man træder ind ad døren, går man direkte ind i venteværelset, der fungerer som husets centrum. - Vi overvejede kraftigt, om vi skulle have en tredje fodterapeut på klinikken, men valgte i sidste ende at indrette lokalet som et værksted. Vi mente, at det var vigtigere at kunne tilbyde indlæg, fordi det jo er med til at give en helhed i behandlingen, fortæller de. Ganganalyse og indlæg Indtil videre har Metha og Henriette investeret omkring kr. i værkstedet, som de har planer om at udvikle hen ad vejen. - Vi har blandt andet købt både ganganalysebånd, slibemaskine og pedografaftryk, og har planer om snart at investere i en limkasse. Desuden skal vi have installeret centralt sug. Der er mange udgifter forbundet med en ny klinik, og en af vores højeste prioriteter er i øjeblikket et it-system. Vi må tage en ting ad gangen, fortæller de. Selvom de begge tidligere har lavet mange indlæg, er de blevet lidt rustne efter at have holdt en pause med dem i en del år. Derfor har de kastet sig over de mange kurser om indlæg. - Det er jo heldigvis ligesom at køre på cykel, du glemmer det ikke, når du først har lært det. Desuden har vi den gode mappe fra skolen at holde os til. Vi har allerede været på en workshop om indlæg og skal snart på et mere om Formthotics. Det har været godt at støtte hinanden her i starten, men fremover er det bedre, hvis vi tager af sted hver for sig og fortæller hinanden, hvad vi har lært bagefter, mener de. Ligesom at køre på cykel - Vores patienter er begejstrede for tilbuddet om indlæg, men de kvier sig lidt ved priserne. Derfor er vi begyndt at se på de nye indlægstyper, fordi vi godt vil tilbyde et bredspektret udvalg. Vi kan godt mærke, at der er sket et skifte, da der er kommet mange nye produkter med halvfabrikata. Nogle gange er vi ude for at patienter ikke vil gå med indlæg, hvis de er for tykke til skoene, og dem vil vi gerne kunne tilbyde noget andet. Er skoene fx alt for spidse, sætter vi dog grænsen, da vi gerne skulle kunne stå inde for det rent fagligt, siger de. God reklame Da Metha og Henriette havde indrettet klinikken og værkstedet, inviterede de værløseborgerne til åbent hus via en artikel i lokalavisen. - Vi havde travlt den dag; der var et leben. Vi kan varmt anbefale andre at gøre det samme, fortæller de. Alt i alt må Henriette og Metha konkludere, at fordelene ved at dele en klinik klart opvejer ulemperne. Det eneste negative er, at det kan være lidt akavet, når vi arver hinandens patienter, som vi af den ene eller anden årsag ikke ønsker at behandle. Men det klarer vi jo også, griner de. Et par gode råd 1. Kom i gang. Overvejer du selv at slå dig sammen med en eller flere kolleger, så er Metha og Henriettes råd, at du bare skal se at komme i gang, der er ingen tid at spilde. 2. God kemi - Sørg for, at I kan godt sammen for man er jo tæt sammen. Jeg er mere sammen med Metha end min mand griner Henriette. Og derfor har vi aftalt, at vi ikke går sure fra klinikken, uden at vi har fået talt om problemet. 3. Ens behandling - For os er det rart at vores patienter fortæller, at vores behandlinger ligner hinanden. Det er rart at vi leverer samme høje kvalitet. 4. Få styr på juraen - Sørg for at have orden i papirerne i tilfælde af, der skulle ske noget med en af jer. Vi ejer klinikken i fællesskab, så det ville være et problem, hvis der skulle ske noget med en af os. Det er et godt råd, som vi ikke selv har fået effektueret endnu. 5. Krav fra kommunen - Undersøg hvilke krav kommunen stiller til en ny klinik. Vi blev for sent opmærksomme på, at vi skulle have handicapvenlig indgang og handicaptoilet, da det er krav, som stilles til nye klinikker. Og det er vores, fordi den er helt nyindrettet. Brug internettet På under 'Medlemsservice/Klinikforhold/Opstart af klinik' kan du finde et link til Bygningsreglementet, hvis du skal indrette klinik. Metha Holm (th) og Henriette Due kommer i parløb hurtigere frem til målene. 9\n10 fodens dag For at kunne gøre fremtidige Fodens Dag arrangementer endnu bedre, har Landsforeningen gennemført en spørgeskemaundersøgelse blandt både deltagerne og dem der ikke deltog. Fodens Dag i tal og kommentarer Se hvad dine kolleger fik ud af Fodens Dag og hvorfor nogle ikke deltog Af Mikael Horup - Folk så os fordi vi var så mange, så jeg er ikke i tvivl om, at det (Fodens Dag) har virket PR-mæssigt for os alle og faget. Det er blot en af mange kommentarer, som findes i besvarelserne i det spørgeskema, som blev udsendt til alle de klinikker, der deltog i Fodens Dag den 23. september Helt præcis deltog der 168 klinikker for fodterapi i Fodens Dag, men antallet af deltagende fodterapeuter er langt større, da mange klinikker har haft mere end én fodterapeut med til de forskellige arrangementer. Her er et par tal: 168 klinikker var tilmeldt med 105 arrangementer 44 arrangementer var lagt uden for egen klinik og 61 arrangementer foregik i egen klinik. Ud af de 44 arrangementer, lagt uden for en klinik, blev 29 af dem gennemført af flere klinikker i fællesskab. Rigtig mange steder var to og tre klinikker gået sammen og i de store byer var der helt op til syv klinikker, der havde fundet sammen for at gennemføre Fodens Dag. Respons Efter Fodens Dag har landsforeningen sendt et spørgeskema til alle de klinikker, der deltog, med en række spørgsmål om informationsmateriale, forudgående mødeaktivitet, antal og kvalitet af materiale til uddeling samt en mere overordnet vurdering af Fodens Dag. Der blev udsendt 168 skemaer og sekretariatet fik 70 besvarede skemaer retur, hvilket giver en svarprocent på 42. Ris og Ros Der er et par tydelige tendenser i svarmaterialet, der udover en generel tilfredshed med Fodens Dag som koncept, udviser stor tilfredshed med flyers, balloner, plakater, annoncer, radiospot etc. Mange har udtrykt ønske om at modtage flere plakater end de to, der var i pakken samt flere størrelser at vælge imellem. Det er tydeligt, at de klinikker, der har været ude i det offentlige rum har haft den største succesoplevelse, og at det er nemmere at tiltrække patienter i de større byområder end i de tyndtbefolkede landzoner. De arrangementer, hvor flere klinikker har været sammen, er også de arrangementer, der har haft flest deltagere. 10\n11 Vi uddelte mange GÅ GODT, som folk var meget interesserede i Karin Birk fungerede som lykkens gudinde, og udtrak de to vindere af 5 x 25 stk. af LasF's brochurer. De heldige vindere var Trine Otto og Sanne Jensen. foto: Mikael Horup Udvalgte citater fra besvarelserne Super PR vi havde rigtig mange til fodtjek Jeg glæder mig til næste års Fodens Dag, hvor vi har endnu bedre tid til planlægning. Måske kan vi få endnu flere kolleger til at deltage i samlet flok Dumt arrangement Idéen er god, men når ingen andre klinikker end en selv deltager, er det lidt tyndt En længere planlægningshorisont end tilfældet var i 2010, er også en af de ting, de fleste er helt enige om. Flere udtrykker, at de kun har deltaget for at styrke det kollegiale og faget, da de ikke har plads til eller behov for flere nye patienter! Rigtig mange vil gerne have en t-shirt med Fodens Dag logo på og bolsjer til uddeling. Næsten alle ønsker sig landsdækkende annoncering og mere omtale i medierne. Ud af de 70 besvarelser er der kun én, der ikke ønsker at deltage i Fodens Dag Dem der ikke deltog Landsforeningen har også udsendt et spørgeskema til 50 tilfældige fodterapeuter, der ikke deltog i Fodens Dag. Formålet var at høre, hvad der skal til for at også de kunne tænke sig at deltage. Ud af de 50 har 25 besvaret skemaet, og de har stort set alle sammen svaret, at de ikke havde tid, og at den korte planlægningsfrist havde fået dem til ikke at deltage. Enkelte giver udtryk for, at de ikke har kunnet finde nogle kolleger at deltage sammen med. Til gengæld svarer alle, at de gerne vil deltage til næste år, og at de gerne vil inviteres til et fælles planlægningsmøde i lokalområdet. Fodens Dag 2011 Med alle de mange gode og kreative svar, kan sekretariatet nu gå i gang Jeg kommer fra en lille by og synes det var svært at råbe folk op, men fik gjort opmærksom på faget. Jeg har ikke tabt modet og vil klø på igen til næste år Vi fandt ud af, at pressemeddelelser i lokalavisen er gratis Mange folk sagde, at de også ville gå til fodterapeut efterfølgende Manglede info om at tage kontakt til aviser i god tid, så vi kan komme med på deres plan Der var rigtig mange i alle aldersgrupper, der fik sko og strømper af med at planlægge Fodens Dag, der i 2011 ligger torsdag den 22. september. Med de erfaringer vi har gjort os i år, og en tidligere planlægning, kan vi forvente en endnu bedre tilslutning og en endnu større succes. 11\n12 markedsføring foto: Mikael Horup Tal dig til en fuld aftalebog Gratis foredrag er en effektiv måde at markedsføre sig selv og sin klinik på Af Tina Rønhøj - Goddag og velkommen, jeg vil gerne fortælle jer lidt om, hvor stor betydning fodens tilstand har for jeres sportspræstationer. Det kunne være din indledningsreplik på et foredrag i den lokale badmintonklub eller hvilken som helst anden sportsklub. Sportens verden er dog kun et af de utallige steder, hvor du kan markedsføre dig og din klinik ved at fortælle om dit erhverv. Lad blot fantasien arbejde for dig eller kig dig omkring i lokaleområdet. Her ligger garanteret en række foreninger, børneinstitutioner, ældreklubber og arbejdspladser. Hvis du gør det gratis, er der mange, der vil tage imod tilbuddet med glæde. Giver masser af arbejde Mai Bomark, der er klinikejer i Store Heddinge på Stevns, er en flittig foredragsholder i sit område. Og hun får rigtig god respons på sine foredrag. - Jeg har været på besøg i diabetes motivationsgrupper og en lokal gigtforening i Faxe, og jeg har undervist i Køge kommune på et rehabiliteringsog livsstilskursus for diabetikere. Det var spændende, fordi det samtidig gav mig tværfaglig inspiration og viden. - Jeg er også medlem af bestyrelsen i den lokale diabetesforening, hvilket betyder, at jeg viser ansigt flere steder og herved kommer til at kende mange mennesker. Vi laver mange forskellige aktiviteter, som gør, at jeg bliver klog på andre ting, men som sagtens kan have betydning for vores fag. Deraf kommer, at jeg i dag har en klinik, hvor jeg har en masse dejligt arbejde, fortæller Mai Bomark. Sæt selv grænsen Det kan måske godt virke som en lidt uoverskuelig opgave at holde foredrag, hvis man ikke har prøvet det før. Især at finde tiden til det, kan være en opgave i sig selv. Men du behøver på ingen måde at bruge al din fritid på foredragene, du kan sætte niveauet efter, hvad du har overskud til og efter, hvor mange patienter du har. Se på det som en investering og en del af jobbet. Det er de færreste selvstændige, der er så privilegeret, at de ikke skal sætte tid af til markedsføring for at få nye ansigter ind ad døren. Gode råd er gratis Har du aldrig før holdt et foredrag, kunne du med fordel søge gode råd på internettet og overveje at melde dig til et kursus, hvor du kan lære det i praksis. Du kan også deltage i kollegers foredrag for at se og høre, hvordan de bærer sig ad med det. Det er en god idé at udarbejde en præsentation til foredraget og planlægge, hvordan du vil brænde bedst igennem til den gruppe, du skal tale til. Her er et par gode råd om præsentationer, som kommer fra debatsider på nettet, hvor debattørerne deler ud af deres erfaringer. 12\n13 1. Skriv ikke for meget på hver side i præsentationen, begræns sideantallet. Siderne skal støtte op om det du siger og ikke fortælle det du siger. Derfor skal teksten være kort, i stikord, undgå lange sætninger. 2. Brug sigende billeder/illustrationer. 3. Lad være med at udlevere kopier inden foredraget; det fjerner fokus fra det du siger, fordi de vil sidde og kigge i papirerne. 4. Start med at fortælle, hvor længe foredraget varer, og hvad du vil komme ind på. 5. Fortæl om dig selv. 6. Fortæl tilhørerne om de må stille spørgsmål under eller efter foredraget. 7. Tag udgangspunkt i publikums hverdag. 8. Involver tilhørerne igen og igen. 9. Det er svært for mennesker at koncentrere sig i længere tid ad gangen. Derfor undgår du at tilhørerne falder i staver ved at lægge opkvikkere ind i forløbet. Det kan være en sjov bemærkning, noget utraditionelt, en lille opgave eller spørgsmål til tilhørerne. 10. Bryd op, skift og varier mellem powerpoints, whiteboard, lade ting gå rundt o.lign. Bevæg dig lidt rundt, hvis muligt. 11. Tag noget med du kan vise frem, fx en skelletfod, et podobaroskop. 12. Del din begejstring og fokuser på at inspirere tilhørerne i stedet for at indlære, de kan alligevel ikke nå at lære alt om foden på en halv time. 13. Sørg for at komme i god tid inden foredraget, så du kan få styr på det tekniske, inden tilhørerne ankommer. 14. Lad være med at stå og kigge op på din præsentation eller i dine noter, mens du holder foredraget; kig i stedet tilskuerne i øjnene. 15. Overhold tiden. 16. Det er altid givtigt at holde en generalprøve for en kollega eller ven inden foredraget, så du kan få rettet de værste svipsere. Alternativt - eller som supplement - kan du filme dig selv; det vil du helt sikkert opdage en ting eller to ved at gøre. Sørg også for at få læst korrektur på teksten, når den er skrevet færdig. foto: tina rønhøj Statsautoriseret fodterapeut Mai Bomark har stor succes med at holde foredrag i sit lokalområde 13\n14 inkasso Temperamentet tæller Inden du sender en regning til inkasso, bør du overveje, hvordan du ønsker det gjort Af Tina Rønhøj Efter en, to eller sågar tre rykkere er det helt i orden at miste tålmodigheden og sende regningen til inkasso. Jo hurtigere du tager skridtet, desto større chance har du for at få dine penge, mener Jens Holm Bangsgaard, der er advokat og chef for inkassoafdelingen i Advokataktieselskabet DAHL. De fører inkassosager for både små, mellemstore og store virksomheder. Princip eller penge Det er ifølge Jens Holm Bangsgaard svært at sige noget generelt om, hvor stort beløbet skal være, før det kan betale sig at sende regningen til inkasso. - Det afhænger af, hvilket temperament man har. Nogle sender alt til inkasso, mens andre er mere tilbageholdende. Men er det et beløb, der ligger under et par tusinde, så vil det sjældent være økonomisk forsvarligt at sende det til inkasso. En af grundene er, at honoraret til advokaten ofte er højere end det, som skyldneren skal betale. I loven er der fastsat nogle takster, der bundet op på, hvor stort beløbet er. -Man skal et stort stykke over kr. før det er et problem, der ikke vil opstå. Det er dog svært at sige et fast beløb, da det afhænger af sagen. Hvis skyldner betaler efter det første brev, er beløbet ikke noget problem, men hvis det skal gennem fogedretten vil det nå op omkring de kr., fortæller Jens Holm Bangsgaard. Mindst en rykker Jens Holm Bangsgaards anbefaling er helt klart, at du sender en rykker, inden regningen sendes til inkasso, hvis det er et helt almindeligt tilfælde. På den måde undgår du at sende sager til inkasso, hvor der blot er tale om en forglemmelse, eller fordi patienten har smidt girokortet væk. Og da fodterapeuters patienter primært er private, mener han også, at det er på sin plads at sende mere end én rykker. DAHL og Jens Holm Bangsgaard Advokataktieselskabet DAHL, Herning har ca. 70 medarbejdere, herunder 26 jurister (advokater og advokatfuldmægtige). DAHL har en stor inkassoafdeling, hvor der er tilknyttet ni advokatsekretærer og tre advokatfuldmægtige. Jens Holm Bangsgaard er advokat, 47 år gammel, partner (dvs. medejer) af advokatvirksomheden fra 1998 og er chef for inkassoafdelingen. - Men der ikke noget lovgivningsmæssigt i vejen for at sende en regning til inkasso uden at sende en rykker. Det er bare ikke særligt smart. Desuden står der i Lov om inkassovirksomhed, at den der har penge til gode eller inkassobureauet skal 14\n15 >> Uanset hvilket firma du vælger til at føre din sag, så er det en rigtig god idé at drøfte med dem, hvilken linje du ønsker. >> sende en rykker, inden sagen sendes til inkasso. Nogle kunder sender den selv, andre gør ikke og i de tilfælde er det os, der sender den, fortæller han. Undgå rod Han understreger dog samtidig, at man ikke skal lade der gå for lang tid, inden man træffer beslutning om inkasso. - Der er ikke nogen lovregler om det. Min anbefaling er at sende den af sted så hurtigt som muligt. Vi oplever nogle gange, at der går tre måneder, inden vi får en sag, og det fremmer ikke sagen. Generelt er tiden en faktor. Det er noget rod, hvis man kun rydder op i sine debitorer to gange om året, siger Jens Holm Bangsgaard. Bureau eller advokat Skal du indkassere penge hos en dårlig betaler, kan du vælge mellem en advokat eller et inkassobureau, der har den lovgivningsmæssige autorisation. Er det et lille beløb, det drejer sig om, har inkassobureauerne prisbillige ordninger. Er det et større beløb, bør du også have en advokat med i dine overvejelser. - Hvis du spørger mig, så mener jeg at kunne stå inde for, at man får en mere juridisk funderet og mere individuel behandling på et advokatkontor. Vi har en jurist tilknyttet hver inkassosag som ansvarlig sagsbehandler. Det er dog ikke altid tilfældet hos inkassobureauer, og det kan gå ud over kvaliteten af det arbejde, der bliver lavet. Men det er samtidig med til at holde priserne nede, siger han. Kniv eller fløjlshandske Uanset hvilket firma du vælger til at føre din sag, så er det en rigtig god idé at drøfte med dem, hvilken linje du ønsker. - Vi har kunder, der siger, at uanset hvad, så skal debitoren (skyldner, red.) bare have kniven, og så har vi andre, der siger, at de ikke vil have dårlig omtale. Det respekterer vi fuldstændig. Det kan man sagtens afstemme med advokat eller bureau, så man kan stå inde for det der sker. - Al sagsbehandling skal dog foregå i overensstemmelse med regler om god advokatskik og god inkassoskik. Kunder, der ønsker at gå over grænsen, kan vi ikke hjælpe, understreger Jens Holm Bangsgaard. Tiden varierer Det er svært for Jens Holm Bangsgaard at sige noget generelt om, hvor lang tid det tager at afslutte en inkassosag. - Vi har inkassosager der har kørt i årevis, men de fleste er afsluttet inden for nogle måneder. Det er vigtigt, at man altid er opmærksom på, at inkassosager kræver, at skyldneren anerkender, at han/hun har modtaget ydelse. Ellers kan sagen trække meget langt ud og forøge omkostningerne. Det er der desværre nogle, der forstår at udnytte, så de undgår at betale, fortæller han. Han anbefaler derfor, at du tager kontakt til et inkassobureau eller et advokatfirma og laver en aftale om en standardiseret pris for en ydelse. På den måde kan du opnå en aftale, hvor du ved, hvad det vil komme til at koste. Ingen aftaler Når sagen er sendt til inkasso, anbefaler Jens Holm Bangsgaard, at du undlader at lave flere aftaler med skyldneren. Får du mulighed for at lave en betalingsordning med vedkommende, skal du dog tage imod tilbuddet, hvis du er indstillet på det, og henvise til eller orientere advokaten om det. Viden om inkasso På kan du finde en liste over autoriserede inkassobureauer. På dk kan du se en oversigt over inkasso og rykkere. På kan du læse flere detaljer om inkasso samt rykkergebyrer og morarenter. 15\n16 udebehandling Hængt ud for ingen verdens fejl Charlotte Riise Markussen blev hængt ud offentligt, da et plejehjem opsagde samarbejdet med hende efter tre år Af Tina Rønhøj Det er tirsdag morgen, Charlotte er ved at gøre sig klar til at tage på udebehandling på et plejehjem uden for Fredericia, hvor hun havde været tilknyttet i tre år. Alt står parat, regningerne er skrevet ud, og dagen før har hun ringet og gjort dem opmærksom på, at hun kommer. Men inden hun kan nå at lægge kufferten ind bag i bilen og sætte nøglen i tændingen, bliver hun ringet op af en ansat på plejehjemmet, der fortæller hende, at hun ikke skal komme alligevel. Charlotte bliver meget overrasket og spørger, hvad grunden er til det. Du er for dyr, lyder det i telefonen. Charlotte spørger lidt mere ind til begrundelsen uden at få et svar, hun kan se fornuft i. Om Charlotte Charlotte Riise Markussen har været uddannet fodterapeut i 3½ år og har arbejdet sammen med Lotte Rindal på hendes klinik lige siden. Som så mange andre nyuddannede har hun været nødt til at starte sin patientkreds op med en hel del udebehandlinger. Men hun synes, at det er hårdt rent fysisk og i særlig grad fagligt, fordi man fra dag et skal ud og forsvare et erhverv, som man knap nok har fundet fodfæste i, og som mange andre faggrupper har et meget ringe kendskab til. Offentlig opsigelse Et par dage efter ringer en kollega fra området og fortæller, at en patient har vist hende et brev, som har undret hende. Der står, at Charlotte ikke længere er tilknyttet plejehjemmet, og en fodplejer har erstattet hende. Charlotte har selv intet fået at vide. I brevet, der er sendt til alle plejehjemmets beboere og deres pårørende, står der, at kvaliteten af Charlottes behandlinger er svingende eller mangelfulde, at prisen er for høj, og hun ikke har villet udføre behandlinger i beboernes værelser. Charlotte er i chok. Tårerne triller Det er Charlottes kollega Lotte Rindal, der tager telefonen den dag og overbringer hende nyheden. Tårer er Charlottes første reaktion, dernæst undren. Hvorfor havde hun intet fået at vide? Var der hold i nogle af de beskyldninger, der stod i brevet? Hvorfor havde hun aldrig selv fået nogen klager i de tre år, hun er kommet der? Kan hendes klinikpris virkelig være for dyr? Og hvorfor havde plejehjemmet ligefrem valgt at tilknytte en fodplejer i stedet for hende? Lotte ringer straks til lederen af plejehjemmet for at få en forklaring. Overraskende nok trækker hun straks det hele i land og fortæller, at hun 16\n17 Det giver selvtillid at forsvare sig, når man bliver uretfærdigt behandlet som udebehandler, mener Charlotte Markussen. Lotte Rindal (bagerst) har været en god støtte under forløbet. skam har sendt et brev til Charlotte om udskiftningen. Lederen kan ikke forstå, at Charlotte ikke har modtaget det. Efter samtalen sunder Charlotte og Lotte sig lidt og bliver så enige om at ringe til landsforeningen. Henrik Louring-Andersen, der er jurist, får fremlagt sagen, og da han ser brevet fra plejehjemslederen tager han affære. Han sender et brev, hvor han beder plejehjemslederen vise dokumentation for sine påstande, og hvis hun ikke kan det, beder han hende genoptage samarbejdet med Charlotte og sende et brev til de samme personer, hvor hun trækker sine ord tilbage. I øjenhøjde Plejehjemslederen ringer hurtigt til Charlotte, og de aftaler at mødes for at tale om hændelsen. Det var vigtigt for mig at mødes med hende personligt, for jeg ville gerne have hende face to face. Jeg har ikke noget at skjule, fortæller Charlotte. Hurtigt bliver hun og Lotte enige om at holde mødet på klinikken, så lederen kan få et indtryk af, hvor professionelle de rent faktisk er. Og det virker. Da de ankommer på dagen, er begge meget overraskede over den lyse, moderne og imødekommende klinik. Det ses, at de havde forventet noget helt andet. Inden mødet er Charlotte ved at gå til af nervøsitet: - Jeg var især bekymret over, hvad der stod på den liste med kritik, som vi har bedt hende komme med. Og Foto: Tina Rønhøj 17\n18 nota bene inden mødet havde jeg aftalt med Henrik Louring-Andersen, at jeg skulle overrække lederen en regning fra den dag, hvor plejehjemmet brændte mig af. Den regning lå nu klar i en kuvert, og det var jeg også nervøs for at skulle gøre, husker Charlotte. Papirtyndt grundlag På mødet viser det sig, at lederen slet ikke har nogen liste med, og at det kun er tre ud af de 25 beboere, hun har behandlet, som har klaget over hende. Og at det kun handler om prisen og så et enkelt sår, som viser sig blot at være lidt irritation i neglefalsen efter behandling. Men lederen vil ikke sætte navn på nogen af de beboere, der har klaget, og siger, at nogle er døde. Senere kommer det frem, at der for øvrigt også er en dement i blandt dem, der har klaget, fortæller Charlotte og trækker på skuldrene. Dagen efter mødet modtager Charlotte et udkast til et brev til beboere og pårørende, hvor lederen har skrevet, at hun trækker sine ord tilbage. Men Charlotte er ikke tilfreds med indholdet og accepterer ikke en svarfrist inden klokken ti samme dag. Så hun beder lederen om længere svartid og får igen Henrik Louring-Andersen på banen. Han ender med at diktere lederen, hvad hun skal skrive i brevet. Charlotte accepterer. Og da kommunen senere betaler regningen for den mistede indtægt, ringer hun til lederen for at fortælle, at hun ikke ønsker at behandle på plejehjemmet mere. Lederen sender en mail, hvor hun skriver, at hun respekterer hendes valg og ønsker hende held og lykke. Dum afslutning - Jeg er da ked af at samarbejdet skulle ende sådan her, især fordi jeg ved, at der var rigtig mange, som var glade for mig. Men jeg skal ikke derud igen, det kan jeg ikke. Jeg har slet ikke lyst til at have et samarbejde med hende, slet ikke. Jeg vil heller ikke til at behandle i hver bolig og være nødt til at pakke hele udstyret ud hver gang, det kan min ryg ikke holde til. Det er for hårdt. Jeg har haft det rigtig skidt med det, der er sket. Ikke på grund af pengene, for jeg har patienter nok. Men på grund af min faglige stolthed, det har virkelig ramt mig hårdt. I starten havde jeg svært ved bare at fortælle det til min familie. Og jeg kan stadig mærke et sug i maven ved tanken om det. Men jeg har valgt at stå frem på opfordring fra foreningen og efter lidt betænkningstid, fordi jeg ikke vil gemme mig. Jeg har ikke noget at skjule og har ikke gjort noget forkert. Jeg vil også gerne fortælle andre, at det kan betale sig at kæmpe, hvis man føler sig uretfærdigt behandlet. Det giver selvtillid. - Jeg havde dog nok ikke haft styrken til at tage kampen, hvis jeg ikke havde haft landsforeningen i ryggen. Det har været rart at have en at støtte sig til, der har den rette uddannelse og ved, hvordan man skal formulere sig i disse situationer. Jeg tror faktisk, at plejehjemslederen var lidt bange for ham, fortæller Charlotte. Ny stemme Fra 1. januar kan du høre en ny stemme, når du ringer til foreningens sekretariat i Albertslund. Stemmen tilhører Henriette Riis Johansen, der overtager stillingen efter Anne-Lise Larsen. Henriette er 42 år og er uddannet allround kontorassistent på Roskilde Sygehus i Siden da har hun arbejdet på forskellige arbejdspladser, hvor hun blandt andet har beskæftiget sig med telefonservice, bogholderi og it. Det er hensigten, at Henriette på sigt skal kunne rådgive dig om honorarer, ydelser, afstandstillæg og andre forhold i en overenskomst. Desuden skal hun stå for håndteringen af tilmeldinger og lignende i forbindelse med generalforsamlinger. Pakkepriser stiger Sekretariatet modtog den 14. december brev fra Post Danmark om betydelige prisstigninger på pakker. Vi har siden søgt efter billigere alternativer, men forgæves. Derfor er vi nødt til at øge forsendelsesgebyret for pakker til 83 kr. fra den 1. januar\n19 kalenderen Fødder, fodtøj og fodlidelser 27. januar 2011 kl , Herlev Hospital Foreningen for fodsundhed holder medlemsmøde på Herlev Hospital i det lille auditorium. Læs mere om Foreningen for fodsundhed på Grøn behandling af sår og svamp! Bakterieabsorberende, grønne behandlingsprodukter. 6. internationale symposium om diabetes og graviditet marts 2011 i Salzburg, Østrig Det koster 480 Euro, hvis du tilmelder dig inden 17. januar Læs mere på NYHED! Melbourne Australasian Podiatry Conference 2011 (apodc2011) april 2011, Melbourne Conference & Exhibition Centre Temaet for konferencen er at bestemme hastigheden. Konferencen afholdes hvert andet år. Du kan læse mere om konferencen på Specialprodukter for professionelle Fodterapeuter!. Ingen påvist resistensudvikling. Ingen miljøpåvirkning. Til alle typer sår. Effektivt og økonomisk. Veldokumenteret Fodens Dag 2011 Næste år afholdes Fodens Dag torsdag den 22. september. Det er gratis at deltage. Binder bakterier ved væskende kolonialiserede og inficerede sår International diabeteskongres december 2011, Dubai The international diabetes federation afholder international kongres om diabetes i fire dage. Du kan læse mere om kongressen på hvor programmet vil blive offentliggjort, når abstracts er blevet vurderet efter april måned. Du kan tilmelde dig fra juni måned. Behandler svampeinfektion i hudfolder Beskytter og reducerer risikoen for infektion i rene sår. Få mere information: kontakt os for evt. besøg af en af ABIGO s dygtige konsulenter eller få tilsendt mere informationsmateriale. Salg & distribution: Kjærulff Fodplejeartikler A/S Tlf ABIGO Pharma A/S. Kundeservice: tlf\n20 debat Hvorfor kører LasF hetz på FODFORM? Af Lene Vestergaard, Vi er 250 klinikker ca. 500 fodterapeuter, der er rigtig glade for FOD- FORM. Det kan det hele og det er billigt. Indberet til Danmark og sygesikringen - tryk på en knap. Ret sygesikringspriserne - tryk på en knap. Ny kunde - kør sygesikringskortet. igennem - skriv anamnese - og tegnsystemet sættes med få tryk. Fakturaer og lægebreve kan sendes elektronisk. Sikker og overskuelig kalender. Hurtig fakturering. Fakturaen føres i dit regnskab - når du skriver den ud til kunden. Jeg arbejder selv om nettet bryder ned - programmet ligger på min pc. Jeg arbejder selv om min pc bryder ned. Der ligger en kopi hos fodform, som kan downloades på 2 minutter. Det er nemt. Det er sikkert, det er billigt. Fodforms service er uovertruffen Jeg ringede i panik en fredag aften -virus! virus! - det kan man virkelig ikke, vel? Men Carsten reddede mig. Jeg havde et lokalt it-firma til at installere programmer på en ny pc - han kørte fast. Ring til Carsten og problemet er løst. Og Carsten koster 900 kr. i timen - de lokale 1100 kr. + 8 kr./km. Programmet udvikles løbende efter vore behov i samarbejde med os. Nu kræver MIN fagforening LASF - at fodform skal indberette, når jeg køber program med logo - at fodform ikke må installere logo - hvis der er 1 på klinikken der ikke er medlem - at fodform på sekretariatets ordre skal slette logo PÅ MIN PC - at fodform mister retten til at installere logo hos nye kunder, hvis jeg bruger logoet efter udmelding Det er den SAMARBEJDSAFTALE fodform ikke vil underskrive. Men som andre it-leverandører åbenbart har accepteret. Hvis fodform handlede efter LasF s samarbejdsaftale ville det være lodret ulovligt. Lasf kræver, at Fodform på LasF s ordre skal begå indbrud i min pc. Er I blevet vanvittige? LasF skal ikke blande sig i mit forhold til mine leverandører. Og det gælder vare-, annonce-, rengørings og itleverandører. Hvis jeg bruger logoet i strid med reglerne, må LasF retsforfølge mig. At Fodform vælger at rette sig efter lovgivningen og viser loyalitet og ansvar for sine kunder, straffes af Lasf med at man anbefaler sine medlemmer at købe dyrere, dårligere og/eller mindre sikre løsninger hos Fodforms konkurrenter. ER DET AT PLEJE JERES MEDLEMMERS INTE- RESSER? Fodform er udviklet og serviceres af en fodterapeut og en programmør. Et par søde mennesker, der har gjort et fantastisk arbejde til gavn for os fodterapeuter. Og så behandler man dem sådan - det er usselt. HVAD VIL LASF OPNÅ? At fange 1 eller 2 fodterapeuter om året? Eller har I grund til at vente masseudmeldelser? Og tror I at logoet kan afholde folk fra det? Eller venter I, at it-firmaerne vil betale LasF for retten til at arbejde for LasF s sekretariat og genere sine kunder? Læs mere om dette på Lasf s hjemmeside under Forum. 20


Fysisk afstraffelse var indtil efterkrigstiden en naturlig del af børneopdragelsen for de fleste. I Danmark blev det forbudt for lærere at slå børn i 1967, og i 1997 blev enhver form for fysisk afstraffelse forbudt, også at slå ens egne børn.\nSom man kan se i denne gallupundersøgelse fra 1949, var forældres fysiske afstraffelse af børn alment accepteret, og næsten 2/3 var tilhængere af fysisk afstraffelse i børneopdragelsen. I spørgsmålet om, hvorvidt skolelærere også skulle have ret til at slå børn, var meningerne mere delte, og her var der ca. lige mange for og imod. Det er også interessant, at voksne, der selv fik klø som børn, var mere tilbøjelige til at gå ind for klø i børneopdragelsen end de voksne, der ikke havde fået klø som børn.\nSammenfatning af meningsmålingen\nAngående korporlig straf i hjemmet erklærede\n30 % sig for modstandere, og\n62 % sig for tilhængere, mens\n8 % svarede "ved ikke".\nAngående korporlig straf i skolen erklærede ca. halvdelen af den voksne befolkning sig for henholdsvis modstandere og tilhængere. Ser man på fordelingen blandt kønnene, var\n45 % af mændene modstandere, og\n56 % af kvinderne modstandere.\nGallup undersøger befolkningens indstilling til korporlig straf i hjemmet og skolen\nI en række blade landet over diskuteres i øjeblikket om vore børn er mere umulige end før, og et angreb på nutidens mere liberale børneopdragelse slutter med et opråb: ”Lad os slippe for barne-anarki?” At opdragelse i ”Herrens tugt og formaning” er blevet adskillig mere lemfældigt fortolket gennem de sidste årtier kan ikke bestrides, og det er den almindelige opfattelse, at begrebet ”en endefuld” er ved at blive en fortidslevning, som erstattes af de finere psykologiske midler, der rummes i begrebet ”moderne opdragelse”\nDenne opfattelse er imidlertid ikke helt rigtig, hvilket fremgår af en undersøgelse Dansk Gallup Institut for ganske nylig har foretaget blandt de voksne om klø eller ikke-klø i hjemmet og skolen.\nSom en baggrund for det aktuelle Spørgsmål har Instituttet først undersøgt, hvorvidt de adspurgte selv havde fået klø, og det viser sig at tre ud af hver fem (59%) har fået klø som barn af deres forældre, men at knapt to ud af hver fem (38%) har fået klø i skolen. Hvad kløene i hjemmet angår er tallene påfaldende ens for yngre (under 35 år) og for ældre. Derimod har den voksne yngre generation fået lidt færre klø i skolen end den ældre – 36% mod 41%. I hjemmene er der ikke gjort stor forskel på drenge og piger, når det gjaldt korporlig afstraffelse, 54% for pigerne og 62% for drengene. Derimod har drengene indkasseret broderparten af skolekløene, 62% af de nu voksne mænd husker deres andel af lussinger eller spanskrøret, men blot 18% af pigerne har fået tilsvarende straf.\nSkal børn nutildags have klø?\nEfter at have svaret på spørgsmålet om deres egne personlige erfaringer er alle blevet spurgt om de nu er tilhængere eller modstandere af klø i hjemmet respektive skolen?\nHvad klø i hjemmet angår er der temmelig stor enighed mellem begge køn, alle aldre og samfundslag. Gennemsnitlig kan tre ud af hver ti voksen person er modstander af den hjemlige endefuld. 62% går direkte ind for den og 8% er usikre i deres standpunkt for og imod, og synspunkterne er som sagt jævnt fordelt overalt. Det eneste nævneværdige udsving fra gennemsnitsopfattelsen findes i Københavnernes lidt blidere syn på sagen end den øvrige befolknings, idet modstandere tæller 36% i København mod 28% i provinsbyerne og 26% på landet.\nVed nærmere at analysere svarene viser det sig, at der blandt dem der ikke selv fik klø som barn er kun to af fem i dag, direkte imod denne form for afstraffelse af nutidens børn, medens der blandt alle, som selv havde fået klø, kun er een af fem modstandere. Der synes således at være et godt stykke vej endnu, før den ”psykologiske og kløfri børneopdragelse” har overbevist flertallet. Med hensyn til klø i skolen stiller det sig lidt anderledes. 56% af kvinderne og 45% af mændene er direkte principielle modstandere af det, hvilket i gennemsnit giver praktisk talt lige mange tilhængere og modstandere. Her er de ældre lidt mere stemte for kløene end de yngre, og landboerne betydeligt mere end byboerne.\nDen egne tidligere erfaring påvirker også her standpunkterne. Af alle som selv har fået korporlig revselse af lærerne mener kun 42%, at deres børn ikke må slås, medens det blandt de formodentlig mere artige, som aldrig selv har fået klø i skolen, er 30%, der holder på, at klø i skolen er berettiget, 57% er modstandere og 13% er usikre.\nUndersøgelsen som helhed må betragtes som et positivt indlæg i den stadig standende strid om et smerteligt emne.\nbarndom familie og samlivsformer Kernestof revolutioner og menneskerettigheder skole og uddannelse


Beredskabet virkede: Det gik stærkt, da Bikuben blev ramt af britisk corona — Roskilde Universitets forskningsportal\nBeredskabet virkede: Det gik stærkt, da Bikuben blev ramt af britisk corona\nDen britiske variant, som har lagt Storbritannien ned, er langt mere smitsom end tidligere varianter. Men ifølge en undersøgelse fra Imperial College spreder varianten sig også mere blandt børn, der ellers ikke hidtil har tynget smittetallene.\nSom områdechef for halvdelen af Aalborgs omtrent 150 børneinstitutioner havde Helle Berg midt i december håndteret omkring 15 coronaudbrud på ni måneder, da corona-alarmen gik fra børnehaven Bikuben i Aalborg.\n“Vi gik frem efter vores actioncards og fik sendt børn og voksne hjem, fik gjort rent og samarbejdede med Styrelsen for Patientsikkerhed. Vi fik det inddæmmet, så vidt jeg ved. Men jeg skal love for, at det gik stærkt med smitten,” siger Helle Berg.


Løsning for trafikfarligt kryds: Projekt skrumper fra halvanden million til få tusinde kroner | amtsavisen.dk\nDer bliver blandt andet kørt alt for stærkt i krydset her. Her er målt hastigheder helt op til 130 km/t. Foto: Google Street View\nByrådet har besluttet at forsøge sig med en meget billig løsning for at begrænse antallet af trafikuheld i et hårdt plaget kryds. Der var lagt op til et stort projekt til halvanden million, nu kan det klares for nogle få tusinde kroner.\n27 maj 2020 kl. 19:31\nFavrskov: I stedet for at bruge halvanden millioner kroner på et trafiksikkerhedsprojekt har et enigt byråd besluttet at bruge nogle få tusinde kroner på at ændre et farligt vejkryds. Formanden for teknik- og miljøudvalget, Anders G. Christensen (V), betegner løsningen som et eksperiment.\nDet drejer sig om det stykke af vejen mellem Randers og Silkeborg, som syd for Houlbjerg bliver til Gelbrovej. Der hvor vejen krydses af Enslevvej, sker der en del trafikulykker, og som et forsøg på at forbedre forholdene, var teknik- og miljøudvalget i første omgang indstillet på at bruge halvanden millioner kroner på at udvide dele af Gelbrovej.\nMen et enigt byråd besluttede at lade de mange penge blive i kassen og i stedet lave en midlertidig løsning med nogle betonklodser, som skal spærre Enslevvej mod Haxholmvej. Derved ændres krydset til et T-kryds, hvor det kun bliver muligt for trafik nordfra på Enslevvej at dreje enten til højre eller til venstre på Gelbrovej.\nFormand for teknik- og miljøudvalget i Favrskov, Anders G. Christensen (V), kalder det et eksperiment, at kommunen nu bruger en meget billig løsning til at ændre et trafikfarligt vejkryds. Arkivfoto: Annelene Petersen\n- Det er et kryds med en hel del uheld, og der har været flere ønsker om at forbedre trafiksikkerheden. Nogle bilisteer drøner lige over, og mange kører væsentligt stærkere end de 70 km i timen, som er tilladt. Vi har haft kabler på vejen til at måle hastigheden, og der er målt helt op til 130 kilometer i timen, forklarer Anders G. Christensen.\nKommunen har fældet træer for at give bedre oversigt og opsat større trafiktavler med hastighedsbegrænsninger, men det er stadig ikke godt nok.\n- Nu gør vi det så, og det er et eksperiment, og så har vi i princippet sparet halvanden million kroner, som kan bruges til trafiksikkerhed andre steder. Viser det sig, at det ikke virker, kigger vi ind i, at der skal laves en rundkørsel, siger Anders G. Christensen\nByrådet har besluttet at udskyde det store projekt til halvanden millioner kroner i foreløbig et år.\nByrådet besluttede samtidig at investere samlet tre millioner kroner i en række andre trafiksikkerhedsprojekter:\nFartdæmpning med nye vejbump og renovering af gamle bump på Gl. Tungesøvej i Thorsø.\nFartdæmpning og fortov på Skolevangsvej i Sall.\nHelle på Østre Ringvej i Hadsten.\nVendeplads på Skovvangsvej i Hammel.\nFortov på Sporup Kirkevej i Farre.\nHævet flade i svinget Æbleparken/Ananasvej i Søften.\nFartdæmpning på Hadbjergvej i Hadsten.\nForbedrede oversigtsforhold langs Fynsvej i Hadsten.\nOverkørsel med gennemgående fortov i krydset Æbleparken/Gråstenvej i Søften.\nHelle, hvor Podøjvej munder ud i Vesterled i Hvorslev.\nHelle på Vestre Ringvej i Hadsten.