Sprøjtemaling Vejledning om luftløs sprøjtemaling - PDF\nDownload "Sprøjtemaling Vejledning om luftløs sprøjtemaling"\n1 CO-industri Vester Søgade 12 2, 1790 København V. Tlf Mail: Dansk Industri HC Andersens Boulevard 18, 1787 København V. Tlf Mail: Ledernes Hovedorganisation Vermlandsgade 65, 2300 København S. Tlf Mail: Sprøjtemaling Vejledning om luftløs sprøjtemaling Arbejdsmiljø i Jern- og metalindustrien Industriens Branchearbejdsmiljøråd Postboks København V Tlf.:\n2 Industriens Branchearbejdsmiljøråd Postbox København V Telefon: Telefax: Medarbejdersekretariat: Vester Søgade København V Telefon: Telefax: Arbejdsgiversekretariat: H.C. Andersens Boulevard København V Telefon: Telefax: Vejledningen kan fås ved henvendelse til organisationerne og den kan downloades på eller den kan købes hos Arbejdsmiljørådets Service Center "Arbejdsmiljobutikken" tlf Bestillingsnummer Vejledning om luftløs sprøjtemaling Denne vejledning angiver det niveau og den gode praksis, som parterne ønsker skal være til stede ved arbejde med anlæg til luftløs sprøjtemaling (airless spray). Vejledningen omhandler ikke ventilation, personlige værnemidler og ergonomiske forhold. Sikkerhedsforanstaltningerne i autobranchen om bl.a. ventilation fremgår af BSR 1 vejledning om autolakering ( ). Arbejdstilsynet har haft vejledningen til gennemsyn og finder den i overensstemmelse med arbejdsmiljølovgivningen. Vejledningen erstatter vejledning om sprøjtemaling ( ) fra BSR 1. Vejledningen indeholder følgende afsnit: 1. Definition... side 4 2. Anlæggets opbygning... side 4 3. Jordforbindelse... side 5 4. Pistol... side 5 5. Slanger... side 6 6. Nødstop (afspærringsventil)... side 7 7. Trykregulering med manometer... side 7 8. Pumpeaggregat... side 7 9. Mærkning... side Isoleringskappe... side Tilrigning... side Rengøring... side Farveskift... side Substitution... side Eftersyn og vedligeholdelse... side Risikomomenter... side Førstehjælp... side Instruktion og uddannelse... side Arbejdspladsvurdering... side Miljøbeskyttelse... side 13 Checkliste... side 15 Henvisninger... side 15 Layout: Thomas Olivarius Foto: Mikael Hjuler Repro og tryk: CTH Grafisk Trykt på miljøvenligt papir Oplag: August 2002 ISBN:\n3 1. Definition 1.1 Ved luftløs sprøjtemaling forstås en sprøjtemetode, hvor malingen under højt tryk presses gennem en metaldyse og forstøves. Der anvendes enten trykluft, hydraulik eller eldreven pumpe. Påsprøjtning sker med hånd- eller automatikpistoler. 3. Jordforbindelse 3.1 Når malingen strømmer gennem slanger og pistol, kan der opstå statisk elektricitet i anlægget. Alle dele af anlægget skal derfor under brug være indbyrdes elektrisk forbundet og effektivt forbundet til jord for at undgå gnistdannelse og dermed brand- og eksplosionsfare. 2. Anlæggets opbygning 2.1 Et anlæg vil typisk være opdelt i: 3. Jordforbindelse 4. Pistol 5. Slange 6. Nødstop 7. Trykregulering med manometer 8. Pumpeaggregat 9. Mærkning 10. Isoleringskappe Punkterne er behandlet i efterfølgende afsnit. 3.2 Slanger bør have indlagt wire til elektrisk forbindelse. Er dette ikke tilfældet, skal der være jordforbindelse på anden lige så sikker måde. 3.3 Eventuelle reparationer, der indebærer påsætning af ny kobling, skal ske efter leverandørens forskrifter og wirens forbindelser kontrolleres. 3.4 Ved eftersyn og eventuel reparation checkes systemets jordforbindelse. 4. Pistol 4.1 Pistolen skal være forsynet med aftrækker, der er let at betjene og indrettet, så sprøjtningen automatisk standser, når aftrækkeren slippes. Aftrækkeren må ikke kunne fastlåses (forrigles) i åben stilling. 4.2 Pistolen skal være sikret mod utilsigtet udløsning (beskyttelsesbøjle) og være sikret, når den ikke er i brug. 4.3 Pistolen må aldrig rettes mod personer. 4.4 Dyseholderen skal være forsynet med en anordning (næb), der hindrer, at en finger kan føres nærmere dyseåbningen end 2 cm. Desuden skal pistolen være indrettet således, at maling ikke kan udsendes i en koncentreret stråle af samme størrelse som dyseåbningen, når aftrækkeren påvirkes uden at dysen er monteret. 4.5 Dysens beskyttelsesanordning skal altid være på plads, når der sprøjtes. 4.6 Ikke vendbare dyser skal altid fjernes fra pistolen, når de skal renses. 4 5\n4 4.7 Tilstoppes dysen, skyldes det næsten altid snavs eller malingrester, der er ført med af malingen. Tilstopningen sidder derfor inde i dysen, og det er nødvendigt at demontere dysen for at rense denne. Pistolen afsikres og trykket tages af anlægget med aftrækkeren. Herved opnås samtidig at yderligere partikler skydes ud af pistolen. 4.8 Trykket tages af anlægget ved aftræk på pistolens aftrækker, indtil der ikke kommer mere maling ud. 4.9 Eventuelt filter ved pistolen efterses inden montering. 6. Nødstop (afspærringsventil) 6.1 Til sikring mod uheld forsynes pumpeaggregatet med let betjeneligt nødstop, der skal være rødt. Det kan bestå af afspærringsventil på tilgangssiden eller aflastningsventil, f.eks. tregangshane på afgangssiden. På elektriske pumper skal nødstoppet afbryde energitilførslen samt sikre en hurtig trykaflastning. 6.2 Sikringsanordninger skal være beskyttet mod utilsigtet ændring f.eks. ved at indstillingen kun kan ske med specialværktøj. 5. Slanger 5.1 Slanger skal være indrettet til et tryk på mindst 4 gange det højst tilladelige arbejdstryk og være mærket med arbejdstryk og fremstillingsår samt angivelse af leverandør. Mærkningen foretages lettest ved kodemærkning på omløbermøtrik eller ved anden holdbar metode. 5.2 Det sikreste er, at virksomheden alene anvender slanger indrettet til det højeste tryk, som virksomheden bruger. 6.3 Væske, der udledes gennem trykaflastningssikringer, skal kunne opfanges eller bortledes. 7. Trykregulering med manometer 7.1 Anlægget skal være forsynet med funktionsdygtigt manometer, som viser arbejdstryk og maksimaltryk. 7.2 Det maksimale arbejdstryk må ikke overskrides. 5.3 Defekte slanger må ikke anvendes. 5.4 Slanger skal, hvor det er muligt, sikres mod klemning og skarpe genstande. Der kan f.eks. anvendes ophængning, afdækning af skarpe kanter og beskyttelse mod overkørsel. Ved udlægning skal snoninger, skarpe knæk og risiko for klemning undgås. Slangen afmærkes. Krydses køreveje, lægges broer over slangen. 8. Pumpeaggregat 8.1 Pumpeaggregat med tilhørende udstyr, rør, slanger mv. skal kunne modstå de stød og slagpåvirkninger, de udsættes for ved hårdhændet behandling. Endvidere skal de kunne modstå de mekaniske, kemiske og tekniske belastninger ved størst tilladelige arbejdstryk. 5.5 Ved arbejde i snævre rum skal det sikres, at operatøren ved uheld kan komme i kontakt med omverdenen og få anlægget stoppet. Kontakten sker ved velplaceret og instrueret hjælper, og hvor det ikke er teknisk muligt at etablere anden form for kontakt. 8.2 Anlæg med opvarmningsaggregat skal være forsynet med en sikringsordning som hindrer, at det højst tilladelige arbejdstryk overskrides. Denne anordning må ikke kunne afspærres og bringes ud af funktion. 5.6 Anlæg med lang slangeføring forsynes med trykfaldssikring, som ved pludseligt opståede trykfald på grund af slangebrud stopper anlægget. Korte slangelængder giver mindre trykfald, bedre forstøvning, og udlægning lettes og formindsker risiko for beskadigelse af slanger. 5.7 Som særlig brudsikring anvendes drejeled eller manchet ved pistol. 5.8 Slangekoblinger må ikke under brug kunne løsne sig selv eller blive utætte. 8.3 Anlæg forsynet med dæksler, skærme eller kapper, må ikke benyttes, før disse er på plads. 8.4 For at undgå tilstopninger skal malingen være rørt fuldstændig op og fri for»hud«eller fremmedlegemer. Sugeslangen skal inden den anbringes være ren og fri for malingrester såvel udsom indvendig. 8.5 Forstøvningstrykket opnås ved regulering af pumpetrykket. Den ønskede sprøjtevifte i forhold til arbejdsopgaven opnås ved valg af egnet sprøjtedyse. Leverandørens anvisninger skal følges. 8.6 Trykket aftages på såvel tryk- som væskesiden, når der skiftes maling, rengøres og renses dyser ved ikke vendbare dyser. 6 7\n5 8.7 Trykket aftages eller pumpen standses, når anlægget forlades, selv for et kort tidsrum, så a n d re ikke risikerer at komme til skade ved ukyndig eller utilsigtet handling. Fremgangsmåden er altid: 1. Luftventilen lukkes eller pumpen stoppes. 2. Trykket aftages på væskesiden gennem pistolen. Er der tvivl om trykket er helt aftaget, åbnes aflastningsventilen forsigtigt med beholder under. Det er vigtigt at lukke igen Pumpen skal gå langsomt i gang, for at der kan ske ansugning af malingen. Samtidig kontrolleres for utætheder i systemet. Konstateres sådanne, lukkes trykluft- og reduktionsventil igen, og trykket tages af systemet ved aftræk på pistolen, inden der foretages efterspænding eller reparation. Farveslangen spændes omhyggeligt fast, helst med specialnøgle for ikke at ødelægge omløberen. 9. Mærkning 9.1 Nye anlæg skal være CE-mærkede. Herudover skal som minimum fremgå følgende oplysninger: 11.5 Der må ikke være farlige bevægelige dele, der er tilgængelige Der må ikke anvendes større forstøvningstryk end nødvendigt. fabrikantens navn og adresse serie eller typebetegnelse evt. serienummer fremstillingsår højst tilladte arbejdstryk 9.2 Mærkning skal holdes ren. 10. Isoleringskappe 10.1 Pumpestationer kan være forsynet med isoleringskappe Afisning må ikke foregå med slag eller hård skrabning. 11. Tilrigning 11.1 Det er vigtigt, at pumpen står fast og ikke er til gene for andre. 12. Rengøring 12.1 Rengøring er af afgørende betydning for driftsikkerhed og mod dysestop. Inden arbejdet kan anses for afsluttet, udføres en omhyggelig rengøring af anlæg, inklusive slanger, pistol og dyse. Rengøringen udføres i henhold til leverandørens anvisninger og instruktionen Pumpens trykluftventil lukkes eller pumpen stoppes. Reguleringsventilen lukkes. Trykket tages af anlægget med pistolens aftrækker Malingsbeholderen fjernes og lukkes, og sugeåbningen anbringes i en beholder med ca. 5 liter egnet rensevæske. Opmærksomheden henledes på kravene til sikkerhedsforanstaltninger ved arbejde med organiske opløsningsmidler Aflastnings- eller returventilen åbnes forsigtigt. Der anbringes en beholder under Pumpens trykluftventil åbnes, eller pumpen startes, og der lukkes forsigtigt op for reduktionsventilen, til pumpen netop begynder at arbejde. Herved tappes malingen, der har stået i pumpen, ud i en beholder gennem aflastningsventilen Når rensevæsken kommer ud af aflastningsventilen, lukkes pumpens trykluftventil Pumpen må ikke arbejde med højere tryk end det højst tilladelige. Større arbejdsbelastninger kan resultere i slangebrud, stort slid på pumpen og tilisning af motoren Filteret tages ud og rengøres i rensevæske. Filterhus genmonteres. Aflastningsventilen lukkes For anlæg, der drives af trykluft, lukkes pumpens trykluftventil, og reduktionsventilen stilles til 0 Ato. Trykluften tilsluttes. Pumpens trykluftventil åbnes, og reduktionsventilen drejes til 2-3 Ato Pumpens trykluftventil åbnes, eller pumpen startes. 8 9\n6 12.9 Malingen i slanger og pistol sprøjtes ud gennem dysen og ned i malingsbeholderen. Når der kommer rensevæske, stikkes pistolens forstykke ned i spanden, og der cirkuleres rensevæske i ca. 2 minutter Trykket tages af anlægget med pistolens aftrækker. Det rene filter genmonteres Pumpesøjlen afvaskes fuldstændig for maling med en pensel og rensevæske Pumpens sugeåbning anbringes i en ny beholder med ren rensevæske (2-5 liter), og pumpens trykventil åbnes, eller pumpen startes. Rensevæsken pumpes igennem anlægget ned i en beholder med rensevæske. Der standses således, at anlægget henstår med ren rensevæske. 14. Substitution 14.1 Inden der vælges eller udskiftes stoffer og materialer eller arbejdsmetoder, skal virksomheden undersøge, hvilke der er mindst generende eller sundhedsskadelige, f. eks. hverken kræftfremkaldende eller allergifremkaldende. Der skal indhentes fyldestgørende og ensartede oplysninger fra leverandører for at gøre en sammenligning mulig. I overvejelserne indgår hensynet til det ydre miljø Sundhedsfarlige stoffer og materialer samt metoder skal erstattes af mindre farlige (substitution), hvis der kan opnås et tilfredsstillende resultat. Om nødvendigt må efter forsøg udvælges det middel og den metode, som er mindst belastende for arbejdsmiljø og miljø Det skal overvejes, om organiske opløsningsmidler kan erstattes af vandbaserede midler Trykket tages af anlægget med pistolens aftrækker Dysen afmonteres, blæses ren, kontrolleres og afleveres til opbevaring. Malingsbeholderen lukkes og anbringes i depot. 13. Farveskift For samme malingstype fortsættes således: Pumpens sugeåbning anbringes i den nye maling. Der sprøjtes ned i rensevæskebeholderen, indtil der kommer maling ud af dysen. Dernæst indstilles forstøvningstryk, og der er klar til sprøjtning. For anden malingstype fortsættes således: Anlægget gennemskylles med rensevæske egnet for den nye type maling. Dernæst samme procedure som anført ovenfor. Der henvises til afsnit 12 om rengøring. 15. Eftersyn og vedligeholdelse 15.1 For at sikre, at anlægget er i bedst mulig stand, efterses det med jævne mellemrum i forhold til anlæggets brug. Se checkliste Der bør føres journal over generelle eftersyn og eventuelle reparationer Slanger og slangeforbindelser skal efterses for brud eller tilløb til brud. Ødelagte slanger skal udskiftes. Ved reparation skal slangens jordforbindelse kontrolleres. Det skal kontrolleres, at beskyttelsesafskærmning er intakt og på plads Pumpeaggregatets manometer og overtrykssikring skal kontrolleres Ved udskiftning af slanger, sprøjteaggregat, dyser og under reparationsarbejde i det hele taget skal pumpen være standset og anlægget trykløst i alle dele. Det gælder også, hvis sprøjtningen standses, og operatøren forlader arbejdspladsen selv i kortere tidsrum\n7 16. Risikomomenter 16.1 Risikomomenterne ved luftløs sprøjtning er især statisk elektricitet (brand- og eksplosionsfare) og det store tryk. Førstnævnte imødegås ved en god jordforbindelse. Sidstnævnte imødegås foruden af et vedligeholdt, intakt anlæg korrekt monteret og udlagt ved, at personer ikke udsættes for at blive ramt af malingsstrålen. 17. Førstehjælp 17.1 Hvis strålen har beskadiget huden, skal der omgående søges læge. Såret må ikke behandles som et almindeligt sår. Lægen skal have nøjagtige oplysninger om, hvilke stoffer der har været i materialet, ved hjælp af leverandørens brugsanvisning eller datablade. 18. Instruktion og uddannelse 18.1 Arbejdsgiveren skal informere om sikkerheds- og sundhedsfarer ved arbejdet og give instruktion i sikkerhedsforanstaltninger, herunder om særlige forhold på arbejdsstedet. Denne vejledning indgår i instruktionen Instruktionen skal følges og sikkerhedsforanstaltningerne overholdes Det kan være nødvendigt, at den generelle instruktion foreligger skriftligt Uddannelse og instruktion skal tilpasses udviklingen (f.eks. nye regler) og er særlig vigtig for nyansatte, og når arbejdsforholdene ændres (f.eks. ved brug af nyt materiale) samt ved flytning til nyt arbejde Uddannelse og instruktion skal foregå på dansk og evt. også på andet sprog for at være forståelig for alle ansatte, herunder også fremmedsprogede. 19. Arbejdspladsvurdering 19.1 Virksomheden skal løbende gennemføre arbejdspladsvurdering (APV), som skal omfatte en stillingtagen til virksomhedens arbejdsmiljøproblemer og hvordan de løses. APV skal indeholde følgende elementer: identifikation og kortlægning af virksomhedens arbejdsmiljøforhold beskrivelse og vurdering af virksomhedens arbejdsmiljøproblemer prioritering og opstilling af en handlingsplan til løsning af virksomhedens arbejdsmiljøproblemer retningslinjer for opfølgning på handlingsplanen 19.2 Arbejdsgiveren skal inddrage sikkerhedsorganisationen eller de ansatte i planlægning, tilrettelæggelse, gennemførelse og opfølgning på APV, som skal være skriftlig. 20. Miljøbeskyttelse Luftforurening 20.1 Ventilationsanlæg skal have afkast til det fri i henhold til Miljøstyrelsens vejledning om begrænsning af luftforurening fra virksomheder. Spildevand 20.2 Processpildevand skal passere egnet olieudskiller. Affald 20.3 Kemikalieaffald opbevares på en sådan måde, at der ikke sker forurening af hverken jord, vandområder, grundvand eller luft. Kemikalieaffald må kun opbevares på virksomheden i kort e re tid og i begrænsede mængder og håndteres af uddannet/instrueret personale. Kemikalieaffald skal være forsynet med mærkning om indholdsstoffer og opbevares i tromler, beholdere eller anden sikker emballage Alle virksomheder skal anmelde til kommunen, hvilke typer farligt affald og hvilke mængder der fremkommer årligt. Ændringer skal også anmeldes. Denne anmeldepligt gælder ubetinget for selv den mindste mængde kemikalieaffald. Blanketter til anmeldelse fås hos kommunens tekniske forvaltning Da der kan være risiko for uønskede og farlige kemiske reaktioner ved håndtering af kemikalieaffald, må sammenblanding af flere typer kemikalieaffald normalt ikke finde sted\n8 20.6 Ved enhver transport af kemikalieaffald uden for virksomheden, f.eks. til modtagestationen, skal der medfølge et kemikalieaffaldskort. På affaldskortet beskrives bl.a. affaldets egenskaber og farerne ved håndtering. Kemikalieaffaldskort fås hos kommunens eller amtets tekniske forvaltning. Det er virksomhedens ansvar, at affaldskortet følger transporten. Checkliste For at sikre, at anlægget er i bedst mulig stand, efterses det med jævne mellemrum i forhold til anlæggets brug Affald skal bortskaffes på en miljømæssig forsvarlig måde i overensstemmelse med kommunens eller amtets krav bl.a. med hensyn til kildesortering og genbrug. Affald afleveres i overensstemmelse med kommunens eller amtets anvisning Afbrænding af affald er ikke tilladt, medmindre der foreligger en særlig tilladelse. Ja Nej Foran- Se afsnit staltninger 1. Fungerer anlæggets jordforbindelse? 3 2. Er dysens beskyttelsesanordning (næb) på plads? 4 3. Er pistol og pumpe smurt? Er pumpe og pistol rengjorte og slanger gennnemskyllet? Er slanger og koblinger undersøgt for lækage? 5 6. Er defekte slanger udskiftet? 5 7. Kan slanger føres, så de mindst muligt er udsat for klemning og skarpe kanter (ophængning, overdækning m.v.)? 5 8. Er slanger ved arbejde i snævre rum forsynet med brudsikring eller anden sikring? 5 9. Fungerer nødstoppet? Svarer pumpens tryk til arbejdets art? Fungerer overtrykssikring (kun ved brug af overtryksaggregat)? Er anlæggets afskærmning på plads? Er brugsanvisninger og datablade til stede? 2 Dato Underskrift Henvisninger: Bekendtgørelse om anvendelse af tekniske hjælpemidler Bekendtgørelse om indretning af tekniske hjælpemidler Bekendtgørelse om arbejdets udførelse At-meddelelse om arbejdspladsvurdering Miljøstyrelsens bekendtgørelse om olie- og kemikalieaffald Miljøstyrelsens vejledning om begrænsning af luftforurening fra virksomheder 14 15


Vanemennesker af Sophus Michaëlis – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nVanemennesker af Sophus Michaëlis\nRomanen ''Vanemennesker'' fra 1892 handler om digterspiren Titus Bøg, der føler stor afsky for den vanetilværelse, de fleste mennesker har. Han synes, at alting er så fladt og ensartet, og de fleste mennesker går rundt i samme trædemølle hver dag. Sådan vil han ikke leve. Hans venner er kunstnere - malere og musikere - og de går i byen sammen, diskuterer livligt, drikker endnu mere livligt og ser sig om efter unge kvinder. Deres byture står helt levende for læseren, og det er interessant, hvor meget der altid er det samme, selv om de ydre forhold var helt anderledes dengang. Titus bliver forelsket i en ung kvinde, og deres kærlighed i de lyse nætter er skildret smukt og følsomt. Men han vil ikke ind i en vanetilværelse, heller ikke i et ægteskab, så han bryder forholdet og rejser til udlandet. Men da han kommer tilbage, venter nogle breve fra hans kæreste på ham. Og måske vil også han opgive det omflakkende liv og slå sig til ro.\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Vanemennesker' af Sophus Michaëlis i de 329 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 87.278 andre anmeldelser af bøger.


Afsluttende IT C Projekt | CP byg APS - Studienet.dk\nDen indeholder svar på 7 spørgsmål, indretning af arbejdsmiljø efter regler og software og hardware til virksomheden CP byg APS.\nRigtig god beskrivelse af de ting, og forståelse af det beskrevet, men hvis den måtte fylde mere ville det være en fordel.\nEn overordnet titel på opgaven er ikke oplyst.\n- Forord\t2\n- Præsentation\t4\n- Handlingsplan\t4\n- Arbejdsmiljø og Indretning af kontor.\t5\n- Lokale netværk\t7\n- Netværks sikkerhed:\t8\n- Intranet\t9\n- Hardware og software.\t9\n- Leavitts model\t11\n- Projektorganisation\t12\n- Systemudvikling via FAKIR analyse modellen.\t13\n- Organisationsmodel\t14\n- Analyse af Website\t15\n- Erhvervslivet\t15\n- Teknologi og samfund\t15\n- Engen vurdering\t16\n- Litteraturliste\t17\nDet er svært at skrive forord, da der en del af opgaven der er fastlagt, men vi har valgt at bruge CP Byg ApS fordi vi synes det er et spændene koncept de har. Vi har begge haft meget svært ved at komme i gang, vi har været i tvivl om opgave er forstået korrekt, det svært at vide, men vi synes selv om vi har haft svært ved det, er det endt meget godt op og vi har fået sat et ok projekt sammen. Vi synes også tiden til at lære omkring systemudvikling, lederstil og organisationsstruktur har været hård.. vi ville gerne ha haft mere tid til dette, vi har fået meget vide om Word, Excel og PowerPoint og vi mener derfor det ville ha været mere passende at projektet have omhandlet Office pakken.\nVi har valgt at ”stjæle” CP byg APS Identitet og vi vil flytte dem til nye lokaler med nyt IT og netværks systemer, vi har valgt dette firma fordi, de har et spændende koncept med 3 håndværker fag slået sammen, da de ingen hjemmeside har synes vi det kunne være sjovt at udvikle en til dem.\nDette munder ud i følgende problemformulering:\nForslag til firmaets hjemmeside.\nForslag til arbejdsmiljø- Indretning af kontor.\nForslag til Hardware- software.\nForslag til netværk.\nVi vil tage udgangspunkt i materialet som er udleveret af vores IT lære ellers vil vi bruge internettet til hjælp. Der ud over har vi en smule viden selv som vi vil tage i brug... Køb adgang for at læse mere Allerede medlem? Log ind\nDet er en fin nesvarelse, men det er ikke lige det, jeg skal bruge.\nælkj kljlkj klj æljkælj ælkj ælkj\nSuper god opgave. Men kunne dog være lidt bedre\nMaterialer relateret til Afsluttende IT C Projekt | CP byg APS.


Online kommunikation - Erhvervsakademi Sydvest\nBliv kvalificeret til at planlægge og gennemføre virksomhedens interne og eksterne online kommunikation.\nDu lærer selvstændigt at kunne håndtere en online kommunikationsstrategi og indgå i et tværfagligt samarbejde med henblik på løbende videreudvikling af en virksomheds online strategi og dertil hørende arbejdsprocesser.\nOnline kommunikationsstrategi og -modeller.\nFormidlingsværktøjer til content.\nVærktøjer til søgeoptimering af content.\nDu kan søge SVU (Statens voksenuddannelsesstøtte) til faget online kommunikation.


II Allegretto 2:19\nHolmboe har fået status af noget nær indbegrebet af en særlig nordisk, eller i hvert fald nordeuropæisk musikalsk tone – tonalt forankret, diaton og/eller modal snarere end kromatisk, organisk i sin udvikling snarere end konfliktsøgende. Et musikalsk ståsted, som tillige har vundet betydelig genklang i den angelsaksiske verden.\nVagn Holmboes 20 strygekvartetter er hans største indsats inden for nogen genre, og ét af de både kvalitativt og kvantitativt største bidrag til genren hos nogen komponist i moderne tid. De spænder over så godt som hele hans karriere, fra kvartet nr, 1, op. 46 fra 1948-49 til kvartet nr. 20, op. 160 fra 1985, men i virkeligheden var hans beskæftigelse med genren endnu mere omfattende: helt frem til sin død i 1996 arbejdede han på flere kvartetværker – hans sidste værk overhovedet blev en koncert for strygekvartet og strygeorkester, og Paul Rapoports fortegnelse over Holmboes værker opfører ikke mindre end ti mere eller mindre ufuldendte kvartetter fra tiden før op. 46.\nSom for så mange andre komponister gælder for Holmboe, at hvor orkestermusikken – 13 nummerede symfonier, 13 kammerkoncerter, 4 “Symfoniske metamorfoser” samt en lang række andre værker – viser hans tonesprog udfolde sig i stor skala og på bredt lærred, så er det i kvartetværkerne, at den store fordybelse i små ting sker, at hans kunst viser sig fra sin mest raffinerede side. Modsat det 20. århundredes andre store kvartetkomponister finder man i Holmboes kvartetter imidlertid hverken de radikale eksperimenter som hos Bartók eller de dybt personlige bekendelser som hos Sjostakovitj, endsige en grænseoverskridende nytænkning af kvartetmediet som hos Holmboes mest kendte elev Per Nørgård. Men derimod en skarpt formuleret elegance, en økonomisk konversationskunst, en diskret humor og et afbalanceret raffinement i behandlingen af kvartetmediet, der mest af alt leder tanken hen på ét af Holmboes egne, ældre forbilleder, Haydn.\nStrygekvartet nr. 16, opus 146 (1981)\nAnden sats, Molto vivace, er en hæsblæsende scherzo-sats i Bartók-lignende stil, hvor det store melodiske fald og de kollektivt stampende akkorder, der indleder satsen, efterhånden udvikles til et mere fintmasket linievæv, hvor både selve akkordrytmen og det melodiske fald udvikles, blandt andet i form af en stadig vekslen mellem ottendele og trioler, indtil satsen kulminerer og slutter som et vedholdende, energisk fortissimo. Tredje sats, Adagio, viser ikke mindst hvor raffineret Holmboe også i meget langsomt tempo kunne arbejde med rytmisk variation. Allerede i de første få takter hører man et antal forskellige rytmiske figurer: skarpe og bløde optakter, betonede og ubetonede taktslag. Efterhånden som linieføringen fortættes mere og mere, får de motivisk karakter hver for sig og nuanceres samtidig yderligere i flere tempolag i form af både fjerdedele, ottendedele og sekstendedele. Også satsens dynamiske forløb er bemærkelsesværdigt: den begynder kraftigt, udvikler sig frem til et første fortissimo-højdepunkt, falder derefter tidligt til ro, og beskriver uanset enkelte lokale udsving en målrettet bevægelse endnu længere ned mod den helt tyste slutning.\nFjerde sats, Presto, begynder så at sige hvor Adagioen sluttede og beskriver i dynamisk henseende noget nær den stik modsatte bevægelse, men nu med den helt sarte dynamik kombineret med et hurtigt tempo i tredelt takt og med konstant pulserende sekstendedele i alle stemmer. Også her viser musikkens rytmiske element sig imidlertid at være mere kompliceret end som så, efterhånden som de enkelte figurer begynder at udvikle sig henover, hvis ikke direkte på tværs af takterne. Først henimod slutningen stiger dynamikken for alvor, indtil både satsen og kvartetten kulminerer med det samme faldende motiv, som åbnede hele værket.\nStrygekvartet nr. 18, “Giornata”, opus 153 (1982)\nDen samme idé gennemføres i femte sats, Adagio, konsekvent fra begyndelsen af, hvor to forskellige, punkterede figurer fra første takt bevæger sig mod hinanden, hvad der gradvis udvikles i stadig tættere linieføring henover et enkelt kraftigt højdepunkt tilbage til satsens grundlæggende, meget tyste karakter. Sjette og sidste sats, Vivace, er endnu én af Holmboes robuste finalesatser, med et insisterende, trille-båret motiv vekslende med pulserende ottendedele og højt svungne melodiske motiver.\n“Sværm”, opus 190b (1992)\nDen tyvende kvartet er Holmboes sidste nummererede strygekvartet, men ikke det sidste værk han skrev for besætningen. Blandt hans allersidste, ufuldendte værker er en strygekvartet, der blev udviklet til en koncert for strygekvartet og orkester, og nogle år forinden arrangerede han dels den lille kvartetsats Via Peria – hans første værk til Kontra Kvartetten – dels de ti violinduoer “Sværm” opus 190a til en samling på i alt elleve satser for strygekvartet.\nSom satserne klinger, er der imidlertid ikke noget arrangement over dem. Tværtimod står de elleve miniaturer her som et afsluttende katalog, ja næsten register over hvor mange og hvor subtile virkemidler, Holmboe arbejdede med indenfor den genre, han dyrkede flittigst og mest vedvarende. Her hører man strygekvartetten både som fire solister, som fire stemmer der bevæger sig ind og ud og med og mod hinanden, og som et samlet kollektiv. Rytme kan hos Holmboe spænde fra en fast puls over en spændstig bevægelse henover taktarter og fraser, toner, tonelængder og pauser, ligesom en lille melodisk celle kan vides ud til lange forløb og komplekse væv. Og det med både den patos, den elegance og den energi intakt, som i hans større kvartetsatser forinden tilsammen har været med til at skabe et kvartetværk, der hverken i omfang eller substans har mange sidestykker i 1900-tallets musik.\nQuartetto Sereno, opus 197 (op. posth.)\nHolmboes sidste kvartetværk, som uofficielt også er strygekvartet nr. 21, var det sidste værk han overhovedet komponerede, og var ufuldendt ved hans død i 1996. Hans elev Per Nørgård har færdiggjort kvartetten, og karakteriserer selv sin indsats som at partituret forelå “i en kun delvis færdigt udarbejdet form, der dog med kun få tvivlstilfælde kunne renskrives”. Med sine kun to satser og en spilletid på ca. 9 minutter er det så langt den korteste af Holmboes strygekvartetter. 1. sats forløber som én lang bue i vuggende tredelt takt, der konstant vipper mellem flere forskellige tempo- og pulsfornemmelser. Samtidig tiltager den rytmiske energi frem mod at satsen i hurtigere Con Moto-tempo accellererer til mere flydende 12/8-takt, nuanceret både rytmisk gennem modrytmer i todelt takt og klangligt gennem flageolet-virkninger i bratschen. I sin midterste del, Con Fuoco, kulminerer satsen både tempo- og udtryksmæssigt, indtil den falder til ro i korte repriser i omvendt rækkefølge af de to første afsnit. Den vuggende fornemmelse fortsætter i anden sats, men nu på et fra begyndelsen mere udadvendt plan, Allegro og pizzicato. Energien tiltager yderligere da karakteren fortættes til Con Fuoco, samtidig med at alle instrumenter går over til strøget spil, men ligesom første sats slutter satsen Adagio. Her imidlertid ikke som en gradvis udtynding, men igennem et pludseligt temposkift til en rolig, imiteret del, før satsen langsomt tynder ud til det næsten uhørlige igennem en sidste, tæt og åben liggende akkord med en kort violinsolo ovenover.\nKvartetten er tilegnet Holmboes hustru Meta May Holmboe, og blev uropført af Kontra Kvartetten den 22. marts 1997 på Det Fynske Musikkonservatorium i Odense.\nJakob Levinsen er kritiker ved


Biludlejning i Solrød - Altombyen\nSkal du flytte til eller fra Solrød, eller i det hele taget bruge en bil eller en varevogn i en kortere periode, kan du tage kontakt til dit lokale biludlejningsfirma i Solrød. De kan typisk være behjælpelige med udlejning af alt fra personbiler til varevogne, minibusser og handicapbusser. Hvis du bor i Solrød, vil det være oplagt at vælge et biludlejningsfirma herfra, da bilen som oftest skal afleveres samme sted som den bliver hentet\nBiludlejning i Solrød:\nTlf.: +45 30984717\nYdelser: Biler & stationcars, 4x4, Lastbiler\nBiludlejningsfirmaerne i Solrød tilbyder blandt andet:\nSixt Billeje tilbyder:\nVelkommen til Sixt Biludlejning i Greve, hvor du kan opleve en professionel og gennemført biludlejnings service. Perfekt, når du har brug for en udlejningsbil til ture i og omkring hovedstadsområdet. Du kan med fordel vente med at hente din udlejningsbil, til du ankommer med toget i Greve. Så slipper du nemlig for at skulle tænke på trafikpropperne i København C. Når du har en bil, er der dog ikke langt fra vores station i Greve til Københavns mange kulturtilbud, hvis du f.eks. skal ind på Det Ny Teater eller skal en tur i Tivoli med hele familien. Vi sidder klar til at modtage din bestilling via nettet og telefonen, så kontakt os gerne og hør nærmere om mulighederne.


I 2011 gik 774 bygge- og anlægsvirksomheder konkurs, svarende til 14 % af alle konkursramte virksomheder. - PDF\nDownload "I 2011 gik 774 bygge- og anlægsvirksomheder konkurs, svarende til 14 % af alle konkursramte virksomheder."\n1 1. Byggeriets vægt i økonomien Bygge- og anlægsbranchen spiller en central rolle i dansk økonomi. Derfor er det også relevant at beskæftige sig med sektorens produktivitetsudvikling. Bruttoværditilvæksten i bygge- og anlægsbranchen var 74 mia. kr. i 2011, hvilket var 4,8 % af den samlede bruttoværditilvækst. I bygge- og anlægsproduktionens værdikæde indgår ikke kun de udførende virksomheder i byggeog anlægsbranchen, men også virksomheder indenfor råstofudvinding, byggematerialeproducenter, forhandlere af byggevarer, transporterhverv samt arkitekter og rådgivende ingeniører. Værdiskabelsen i hele værdikæden tegnede sig i 2008 for 13,6 % af bruttoværditilvæksten. Investeringerne i bygninger og anlæg udgør en stor del af Danmarks faste bruttoinvesteringer. Siden midt 1980 erne har investeringerne i bygge- og anlæg udgjort omkring 50 %. Bygge- og anlægsbranchen omfattede virksomheder i 2009 eller 16,5 % af alle virksomheder. Erhvervsstrukturen er karakteriseret ved mange små og få store virksomheder. Virksomheder med mindre end 10 ansatte udgjorde 92 % af alle virksomheder, mens de tegnede sig for 29 % af omsætningen. De store virksomheder med flere end 100 ansatte udgjorde mindre end 0,3 % alle virksomheder, mens de tegnede sig for ikke mindre end 23 % af branchens samlede omsætning. I 2011 var der ifølge nationalregnskabstallene beskæftiget personer i bygge- og anlægsbranchen, hvilket var 5,9 % af den samlede beskæftigelse. Branchen har mange faglærte. Andelen er ca. 68 %, mens ufaglærte udgør 20 % og beskæftigede med videregående uddannelser 12 %. Uddannelsesniveauet i bygge- og anlægsbranchen er overordnet set lavere end i resten af økonomien. For hele samfundet gælder, at 22 % af de beskæftigede er ufaglærte, 41 % har en erhvervsfaglig uddannelse, mens 34 % har en videregående uddannelse. I 2011 gik 774 bygge- og anlægsvirksomheder konkurs, svarende til 14 % af alle konkursramte virksomheder. Bygge- og anlægssektoren er sammensat af tre hovedaktivitetsområder eller delmarkeder, som adskiller sig væsentligt fra hinanden. Det drejer som om nybyggeri af bygninger, reparation og vedligeholdelse af bygninger og anlægsvirksomhed. Forskellene kan illustreres ved at se på beskæftigelsesindholdet i de enkelte delmarkeder. Én mia. kr. i produktionsværdi har en direkte beskæftigelse ved nybyggeri på 880 mandår, mens den direkte beskæftigelse ved bygningsreparation er mandår og ved anlægsvirksomhed er 500 mandår. Tallene afspejler forskelle i kapitalintensiteten og i karakteren af det arbejde, der udføres på de enkelte delmarkeder. F.eks. er arbejdet ved reparation og vedligeholdelse af bygninger mere håndværkspræget og uforudsigeligt end nybyggeri, fordi der arbejdes på allerede eksisterende bygninger. Betydningen af de enkelte delmarkeder varierer over tid. Dels som følge af konjunkturerne, dels pga. strukturelle forhold. Da gennemsnitsalderen for bestanden af boliger og bygninger er stigende, er der udsigt til, at reparation og vedligeholdelse vil tegne sig for en stigende andel af den samlede bygge- og anlægsaktivitet. Netop det faktum vil skærpe udfordringen med at forøge produktiviteten ved bygge- og anlægsvirksomhed, taget som helhed, fordi reparation og vedligeholdelse, som nævnt, er meget arbejdskraftintensiv, og mulighederne for standardisering er mindre end ved de andre delmarkeder. 2. Måleproblemer Byggeriets produktivitetsudvikling har været genstand for en række analyser fra Byggeriets fremtid fra tradition til innovation (2000) til McKinsey-rapporten Creating Economic Growth In Denmark Through Competition (2010). Fælles for analyserne er, at de konkluderer, at byggeriets produktivi- 1\n2 tetsudvikling er svag i forhold til andre dele af økonomien. Energistyrelsen har for nyligt udbudt en analyse af den danske byggesektor, der som udgangspunkt har, at byggeriet har lav produktivitet. Formålet med analysen er at kortlægge branchens rammevilkår og disses indvirkning på sektorens præstationer. Konklusionerne om lav produktivitet har givet anledning til selvransagelse i sektoren, men også undren. I anlægsbranchen er virksomhederne f.eks. blevet mere effektive til at flytte jord. Det skyldes, at nye gravemaskiner og nye dumpers i dag flytter ca. den dobbelte mængde jord, som de gamle gravemaskiner og dumpers flyttede for 20 år siden. Prisen for afgravning og indbygning af jord er nominelt, dvs. i løbende priser, den samme i dag som for 20 år siden! Det viser Vejdirektoratets prisdatabaser over posterne Afgravning og indbygning af jord. Men omregner vi til faste priser, så er prisen for afgravning og indbygning af jord faldet med over 33 % over de sidste 20 år! - altså når vi deflaterer prisen for afgravning og indbygning af jord med udviklingen i det almindelige prisniveau (forbrugerprisindekset) her i landet. Eksempler som dette har foranlediget Dansk Byggeri til at undersøge tallene nærmere og til at konkludere, at der er meget langt fra det teoretiske udtryk for produktivitetsudviklingen, og det tal som fremkommer, når Danmarks Statistik beregner produktivitetsudviklingen for bygge- og anlægssektoren. Det er ikke et isoleret dansk fænomen, at produktivitetsudviklingen i byggeriet er lavere end i andre sektorer. Det kendes også fra andre lande, og også her har det givet anledning til initiativer med det formål at øge produktiviteten i byggeriet. Som i Danmark har konklusionerne også givet anledning til undren, og der er bl.a. i Sverige og Canada gennemført studier af, i hvilket omfang måleproblemer kunne være en del af forklaringen på byggeriets lave produktivitetsudvikling. I den canadiske og den svenske analyse opridses en række problemer omkring beregning af produktiviteten, som også er relevante i en dansk sammenhæng. Helt overordnet udgør problemet beregningen af værditilvæksten i faste priser. den canadiske rapport peger på problemerne med at omregne produktionsværdien til faste priser. Det grundlæggende formål med at omregne i faste priser er at få et udtryk for mængdeudviklingen. Men det er vanskeligt at få et korrekt udtryk for mængdeudviklingen, hvis der ikke korrigeres for ændringer i produktets karakteristika. Bygge- og anlægssektorens produkter er meget forskelligartede og komplekse af natur, og det er derfor vanskeligt, hvis ikke umuligt, at korrigere for kvalitetsændringer. anvendelsen af inputprisindeks til deflatering af output er problematisk, fordi de ikke indeholder ændringer i virksomhedernes profit. Samtidig er indeksene ofte baseret på faste vægte, der fastholdes over længere tid, og derfor ikke afspejler den ændring i sammensætningen af input, som fremkommer ved teknologiske ændringer. deflatering med input indeks rummer yderligere det problem, at det antages, at prisudviklingen på input og på output er ens. En positiv produktivitetsudvikling indebærer, at der for den samme mængde input produceres mere output. Derfor kan prisudviklingen på output være svagere end prisudviklingen på input. Når man bruger inputindeks til at deflatere output, undervurderer man derfor mængdeudviklingen. Tilsvarende gør sig gældende i en dansk sammenhæng. Ifølge Danmarks Statistik bliver værdien af boligbyggeriets nyopførelser og hovedreparationer samt det private erhvervsbyggeri omregnet til faste priser ved hjælp af mængdeindikatorer, som er tal for det opførte byggeri målt ved kvadratmetre og stratificeret efter art og hovedlandsdel. Det er dermed underforstået, at der ikke sker nogen udvikling i kvaliteten over tiden. I praksis bliver der imidlertid bedre byggematerialer over tiden, og det nyopførte byggeri opfylder også de stadig 2\n3 mere skærpede krav til nybyggeriet med hensyn til energiforbrug og dermed et højere teknologiindhold. Hvis der er en stigende trend i kvaliteten af det opførte byggeri, så vil den anvendte metode undervurdere udviklingen i værdien af bygge- og anlægsvirksomhedernes produktion af boliger og erhvervsbygninger, og dermed bliver udviklingen i arbejdsproduktiviteten undervurderet. En helt særlig problematik ved beregningen er, at udviklingen i produktionsværdien ved nybyggeri bliver beregnet på grundlag af udviklingen i omfanget af det igangværende nybyggeri målt ved etagearealet, dvs. m2. Da der er forsinkelser i kommunernes indberetninger til Bygnings- og Boligregistret, BBR, vil forsinkelserne bevirke, at størrelsen af det igangværende byggeri løbende vil blive justeret op. Omfanget af det igangværende byggeri bliver bestemt af det påbegyndte og fuldførte nybyggeri. Selv om Nationalregnskabet har foreløbige tal for de seneste tre år, så er det ikke tilstrækkeligt til, at man kan tage højde for forsinkelserne i byggestatistikken. Fra november 2009 til februar 2010 blev antallet af påbegyndte boliger i 2005 opjusteret med til , og antallet af påbegyndte boliger i 2006 opjusteret med til Hermed bliver produktionsværdien ved nybyggeri undervurderet i produktivitetsberegningerne. Danmarks Statistik omregner værdien af offentligt nybyggeri og nyanlæg samt reparation og vedligeholdelse af bygninger og anlæg til faste priser ved hjælp af omkostningsindeks. Danmarks Statistik vurderer selv, at disse indeks giver fastprisværdier, der ikke egner sig til produktivitetsberegninger. For det antages, at priserne på produktionsfaktorerne og priserne på de færdige produkter udvikler sig ens, så der ikke bliver plads til selvstændige beregninger af værditilvæksten og dermed af arbejdsproduktiviteten. Tal for arbejdsproduktiviteten på delbrancheniveau kan variere særligt meget fra år til år og være svære at fortolke. Væksten i arbejdsproduktiviteten ved anlægsvirksomhed var 41,3 % i 2000, hvorefter den faldt med 47,8 % i 2001, opgjort i 2000-priser kædede værdier! Beregningerne kan være påvirket af problemer med periodisering af betalinger og den tilhørende produktion. Vismændene analyserede i 2010 produktivitetsudviklingen i Danmark. Konklusionen var, at den lave produktivitetsudvikling i bygge- og anlægsbranchen var medvirkende, men ikke årsagen til, at den danske produktivitetsvækst lå lavere end i udlandet i perioden Analysen konkluderede også, at den danske bygge- og anlægsbranche har klaret sig bedre end bygge- og anlægsbranchen i de fleste andre lande i analysen. Også i forhold til produktivitetsniveauerne ligger sektoren pænt. Hidtil har der været meget lidt opmærksomhed på, hvordan tallene for byggeriets produktivitetsudvikling er fremkommet. Hermed opstår en risiko for, at vi fejlfortolker resultaterne. Den almindelige antagelse har formentlig været, at datagrundlaget for produktivitetsberegningerne af de enkelte sektorer i økonomien var ens, og at en sammenligning på tværs af sektorer derfor var valid. Det er ikke tilfældet. Derfor bør tallene for produktivitetsudviklingen i byggeriet fortolkes med større varsomhed, end det hidtil har været tilfældet. Efter Dansk Byggeris opfattelse bør kommissionen få en dialog med Danmarks Statistik omkring måleproblemerne. Det er muligt at forbedre produktivitetsberegningerne for bygge- og anlægssektoren, men ikke uden at øge ressourceanvendelsen i Danmarks Statistik og indberetningsbyrden for virksomhederne væsentligt. I forhold til fortolkningen af produktivitetstallene for bygge- og anlægsbranchen kunne det være interessant at få en vurdering af måleproblemernes omfang. 3. Efterspørgselssiden Uanset måleproblemerne er der potentiale for forbedringer af produktiviteten i bygge- og anlægssektoren. En del af potentialet kan forløses af branchen selv. Det drejer sig bl.a. om at reducere mængden af svigt i byggeriet, have fokus på planlægning og på at optimere processerne samt forbedre ledelse og samarbejde. Men byggeriets udførende virksomheder kan ikke gøre det alene. Det er nødven- 3\n4 digt at inddrage alle parter i byggeprocessen, hvis produktivitetspotentialet skal realiseres. Dette arbejde foregår gennem tiltag som bl.a. Værdibyg, der arbejder med at højne kvaliteten af udbudsmaterialet, som fra de udførende virksomheders synspunkt er en væsentlig kilde til mange af de svigt, der forekommer. Men også branchens fragmenterede struktur, og den måde byggeri efterspørges på, udgør en væsentlig udfordring i forhold til at realisere dette potentiale. En af udfordringerne i forhold til at øge produktiviteten i byggeriet er, at man i Danmark ikke bygger i store serier, tværtimod har meget nybyggeri karakter af unika. Det kan der være gode argumenter for, men det er medvirkende til at gøre det vanskeligt at øge produktiviteten. De kommende sygehusbyggerier, hvor der er valgt lokale løsninger af lokale bygherrer, er et godt eksempel på, at mulighederne for stordriftsfordele og gentagelseseffekter ikke indtænkes, når der planlægges og udbydes store offentlige byggerier. Et andet eksempel er byggeriet af almene boliger. I 2006 udarbejdede SBI en rapport til EBST med titlen: Besparelsespotentialer for det offentlige ved længerevarende samarbejder i nybyggeriet. 1 Af rapporten fremgår bl.a. at: På grundlag af data fra EBST s Nøgletal for støttet boligbyggeri er undersøgt, om der er sammenhæng mellem en byggesags omfang målt ved antal boliger (som korrelerer med opførte m2.) og de tre omkostningsgrupper: Håndværkerudgifter, Grundomkostninger samt Andre omkostninger, og således også med summen Omkostninger i alt. Resultaterne er vist i [figuren], hvor der er indtegnet regressionslinjer for sammenhængen mellem antal boliger i en byggesag og de viste typer omkostninger. Det ses, at for håndværkerudgifter er der en tydeligt faldende tendens således, at jo flere boliger i en byggesag des mindre håndværker udgifter pr.m2. Forklaringsgraden Rsq. er dog kun 0,25, men sammenhængen er statistisk signifikant, og er udtryk for, at når antallet af boliger i en byggesag 1 Besparelsespotentialer for det offentlige ved længerevarende samarbejder i nybyggeriet p. 18, Stefan Christoffer Gottlieb, Kresten Storgaard, Statens Byggeforskningsinstitut Sbi (2006) 4\n5 øges fra fx 1 til 20 og til 70, kan man, alt andet lige, regne med, at håndværkerudgifterne pr. m2. (2002-priser i Område I, Hovedstaden) falder fra knap kr. til ca kr. og til godt kr. en besparelse på henholdsvis 9,1 og 27,3 pct. Ifølge Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter er der i gennemsnit 20 boliger pr. projekt, når der er tale om f.eks. almene familieboliger, mens der for etageboligbyggeriet som helhed, ifølge Danmarks Statistik, er knap 14 boliger pr. sag. Det kunne derfor godt tyde på, at sagsstørrelserne er for små til at kunne generere stordriftsfordele. Her ud over vil der kunne opnås yderligere effektiviseringsgevinster ved at gentage det samme byggeprojekter flere steder i landet og fastholde de samme produktionsteams idet gentragelseseffekterne og udnyttelse af de etablerede samarbejdskonstellationer erfaringsmæssigt har et stort potentiale for at øge effektiviteten - helt op til 25 %. 4. Konkrete tiltag Den nuværende krise har betydet en kraftig nedgang i den private byggeaktivitet. Så kraftig at over 50 % af den samlede aktivitet er under politisk kontrol. Det gælder stat, regioner og kommuners nybyggeri og reparation og vedligeholdelse, de almene boligselskabers nybyggeri og reparation og vedligholdelse samt hele anlægsområdet. Det giver de offentlige bygherrer en unik mulighed for gennem deres efterspørgsel at påvirke udviklingen i sektoren. Desværre viser ovenstående eksempler, nok tydeligst eksemplificeret ved sygehusbyggerierne, at der ikke tænkes i disse baner. Det er ikke kun de enkelte byggeri, der er unika, ofte er den konstallation af rådgivere og udførende, der skal samarbejde om at udføre byggeriet, også unika, sammensat til at løse den aktuelle opgave. Et kortvarrigt samarbejde, der ikke er så forpligtende, som hvis samarbejdet skulle gentages, og som derfor også indebærer et incitament til, at de enkelte aktører optimerer deres del af projektet uden hensyntagen til de øvrige aktører og projektet som helhed. Det kan også være en forklaring på det store antal voldgiftssager. Som eksempel på omkostningerne ved manglende samarbejde mellem aktørerne kan fremhæves den manglende digitalisering af byggeprocessen. Alene omkostningerne til kalkulation af tilbud vurderes at kunne reduceres betydeligt ved øget digitalisering. Rapporten De udførende virksomheders potentiale, udfordringer og krav til digitalt udbud anslår, at omkostningerne til kalkulation og tilbudshåndtering kan reduceres med omkring 40 % eller et årligt beløb på mere end to mia. kr., hvis udbudsprocessen tilrettelægges således, at mængder stilles til rådighed for de bydende i det udbudsmateriale, som bygherrens rådgiver udarbejder. Det er altså helt centralt med et samarbejde mellem alle aktører i en byggeproces for at realisere de store effektiviseringspotentialer. I forhold til at effektivisere bygge- og anlægssektoren er det nødvendigt at se på samarbejdet mellem byggeriets parter og på, hvordan de enkelte parters særlige kompetencer kommer i spil så tidligt som muligt. Tidlig inddragelse af de udførende virksomheders kompetence til f.eks. at kunne skabe byggeprojekter, der er tilpasset det produktionsapparat, som skal opføre det på gældende byggeri. Hermed kunne en del af det spild, som i dag foregår i processen, formentlig også undgås. De offentlige bygherrer under ét sidder derfor med én af nøglerne, der kan låse op for øget produktivitet i bygge- og anlægssektoren: - ved at samtænke byggerier, så der i højere grad end i dag kan realiseres gentagelseseffekter - ved at indtænke faste samarbejdskonstallationer i deres udbud - ved at stille krav om digitalisering af samarbejdet mellem byggeriets parter - og ved tidlig inddragelse af de udførende virksomheder 5\n6 Links: Dålig produktivitetsutveckling i byggindustrin Can Measurement Error Explain the Weakness of Productivity Growth in the Canadian Construction Industry? Dokumentation og international benchmarking af bygge- og anlægsstatistikken pdf De udførende virksomheders potentiale, udfordringer og krav til digitalt udbud italt%20udbud-tilbud.pdf 6\nBaggrundsrapport for analyse af den danske byggesektor Kortlægning af den danske byggesektors struktur og økonomiske udvikling Energistyrelsen Deloitte Consulting 14. maj 213 Indholdsfortegnelse 1. Introduktion


Elcykler er fremtiden - silkeborgnyt.dk\n30. maj 2018 - 17:30 Skriv kommentar \nPeter Jakobsen, indehaver af Bikeworld, tror at hver familie i fremtiden har en elcykel og åbner nu E-Bikecenter\nCYKELSTRøM - I Holland kører halvdelen af cyklisterne på elcykel og i Tyskland har elcykler også et stort marked. Jeg er sikker på, at vi vil se det samme i Danmark, og jeg tror, at hver familie i fremtiden vil have en elcykel, siger Peter Jakobsen, indehaver af Bikeworld.\nUnder navnet E-Bikecenter er han i øjeblikket ved at indrette lejemålet på Ørstedsvej 4 til en butik, der udelukkende kommer til at forhandle elcykler. Skulle der være en enkelt, der tænker, at adressen lyder bekendt, så er det korrekt. Det var nemlig i samme lokaler, Peter Jakobsen i begyndelsen af året åbnede en butik, der skulle forhandle outlet-cykler.\n- Ideen var egentlig god nok, men det har vist sig, at det er sværere at få cykler hjem, end jeg havde troet. Mine leverandører havde sagt, at det ikke var noget problem, men det har vist sig ikke helt at holde. Så nu laver vi noget helt andet, siger han, der sammen med hustruen Anika Latawiec står bag Bikeworld på Viborgvej.\nButikkens knopskydning på Ørstedsvej bliver derfor helliget elcykler. Og hvor markedet for elcykler for i begyndelsen var helliget de traditionelle herre- og damecykler, er udbuddet og efterspørgslen i dag meget andet.\nI dag byder markedet på »Christiania cykler« med elektrisk hjælpemotor, MTB’ere, racercykler, foldecykler og trehjulede handicapcykler med elektrisk motor. Og hvor det tidligere primært var blandt seniorer, elcyklerne fandt deres ejermænd og -koner, efterspørges de af alle aldersgrupper.


Information om mandlig brystudvikling - PDF\nDownload "Information om mandlig brystudvikling"\n1 Information om mandlig brystudvikling Hvem henvender en operation for mandlig brystudvikling sig til? Der skelnes imellem brystudvikling med en underliggende årsag, samt brystudvikling, hvor der ikke kan findes en bagvedliggende årsag. Såfremt der findes en bagvedliggende årsag, skal denne selvfølgelig behandles inden, der kan foretages en operation. Årsager Ingen kendt årsag For det meste kan der ikke findes en underliggende årsag til brystkirteludvikling hos mænd. Faktisk vil de fleste drenge i puberteten bemærke hævelse og ømhed af de små brystkirtler under brystvorterne. Dette plejer at fortage sig hen gennem ungdommen, og kræver ikke operation. Hos nogen drenge forbliver kirtlerne hævede eller vokser yderligere op gennem årene. I disse tilfælde kan tilbydes en operation. Kønshormoner De mandlige kønshormoner omdannes i fedtvæv til nedbrydningsprodukter, der har en effekt, der ligner de kvindelige kønshormoner. Dette betyder, at mænd der misbruger eller producerer store mængder mandligt kønshormon kan udvikle brystkirteldannelse. Det mest almindelige er misbrug af anabole steroider i træningsøjemed men der findes\n2 også aktive knudedannelser, der kan producere hormoner, eksempelvis testikel- tumores. Overvægt En stor mængde fedtvæv, fedme, kan give samme høje niveau af østrogenlignende nedbrydningsprodukter og dermed tendens til brystkirteludvikling. Da overvægten samtidig medfører aflejring af fedtvæv i disponerede områder, forværrer dette problemet. Denne type af brystkirteludvikling forsvinder ikke, selvom der præsteres et vægttab. Bivirkning Visse typer af medicin kan som bivirkning give tendens til brystkirteludvikling. Ondartet tumor Det er meget sjældent med brystkræft hos mænd, men det bør udelukkes inden den videre behandling. Mistanken er ved ensidig hævelse eller samtidig hævelse af lymfeknuder i armhulen. Ved mistanke, bliver patienten sendt direkte videre til en brystkirurgisk afdeling. Offentlig eller privat Medicinsk operation I det offentlige sundhedsvæsen, tilbydes behandling af sygdomme. Brystkirteludvikling hos mænd er som udgangspunkt en sygdom og udredes og behandles i det offentlige uden\n3 udgift for patienten. Kosmetisk operation I visse tilfælde vurderes omfanget af problemet at være kosmetisk. Specielt, hvis der overvejende er tale om fedtvæv, snarere end kirtelvæv. Her kan der tilbydes en operation på kosmetisk indikation i privat regi. Uanset omfanget, anbefales altid, at der er foretaget en udredning af en eventuel bagvedliggende årsag, inden en operation gennemføres. Hvordan udføres en operation for mandlig brystudvikling? Teknikkerne retter sig mod de tre typer af overskydende væv, der kan være ved mandlig brystudvikling. Fedtvæv, kirtelvæv og hud. Fedtsugning I milde tilfælde, hvor der overvejende er tale om fedtvæv, kan der foretages en operation med fedtsugning alene. Typisk anlægges to helt små snit på ca. ½ cm. i hudfuren, under brystet. Hvis der er en lille kirtel, vil denne sønderdeles og mindre dele af den vil således fjernes. Hvis der efterlades en kirtelrest, vil denne senere kunne stimuleres og problemet med brystudvikling kan genopstå. Fedtsugningen giver heller ikke gode muligheder for undersøgelse under mikroskop af det fjernede væv, så ved den mindste mistanke om celleforandringer, bør der foretages en åben operation. Fedtsugning kombineret med åben operation\n4 Dette er i dag, den mest anvendte teknik til operation for mandlig brystudvikling. Her suppleres fedtsugningen, med et snit omkring den nederste halvdel af brystvorten. Typisk indledes med fedtsugningen, hvorved kirtlen også løsnes og dermed lettere kan fjernes. Kirtlen fjernes gennem snittet omkring den nederste halvdel af brystvorten, der efterlades dog en ganske tynd bræmme af kirtelvævet direkte under brystvorten, så brystvorten ikke falder sammen efter operationen. Åben operation med fjernelse af overskydende hud Hvis brystudviklingen har været til stede i mange år, eller hvis der har været tale om langvarig overvægt, kan det være nødvendigt, at supplere fjernelsen af kirtel og fedtvævet, med fjernelse af hud. Her forlænges snittet omkring den nedre del af brystvorten, ud til begge sider, så langt det er nødvendigt for, at opnå tilstrækkelig opstramning af huden. Arrene på forsiden af brystkassen vil altid være meget synlige, hvorfor denne teknik kun anvendes når det er strengt nødvendigt. Operation efter stort vægttab - Thoracoplastik I forbindelse med overvægt øges risikoen for stimulering til brystudvikling. Dette gør sig særligt gældende ved svær overvægt. Derfor oplever mange mænd, som har været svært overvægtige og derefter har præsteret et stort vægttab, at der både er fylde og overhængende hud omkring forsiden af brystkassen. Her kræves en teknik, hvor det primære fokus er på det store hudoverskud. Brystvorten må samtidigt løftes betragteligt, for at komme tilbage på normalt niveau. Hudoverskuddet fjernes i hudfuren under brystkassen og efterlader et langt ar ud under armhulerne. Brystvorterne kan løftes gennem en tunnel under huden eller som transplantat, hvor der efterlades et ar hele vejen omkring brystvorten. Alternativt kan\n5 brystvorterne løftes samtidigt med, at der også fjernes overskydende hud gennem et lodret snit, således efterladende ankerformet ar. Endelig kan thoracoplastikken foretages som såkaldt upper bodylift, hvor huden i flanker og øvre del af ryg også opstrammes. Forløb fra forundersøgelse til kontrol Forundersøgelse Ved det første besøg vil plastikkirurgen sammen med dig, vurdere dine ønsker i forhold til muligheder og begrænsninger. Udelukkelse af bagvedliggende årsager, skal være foretaget inden der kan gennemføres en operation. Denne udredning foregår sædvanligvis via egen læge. Hvis det vurderes, at være muligt og forsvarligt med en operation, vil det blive vurderet, hvilken type af operation, der er bedst egnet til netop dig. Du vil blive informeret om, hvad det er realistisk at forvente af resultat efter operationen, hvilke følgevirkninger operationen har, samt hvilke risici operationen medfører. Der bliver taget foto af dit bryst, som kan anvendes som før billeder, hvis operationen gennemføres. Ved kosmetiske operationer tilrådes du altid, at medbringe en bisidder til din forundersøgelse. Dette giver god mulighed for, at diskutere fordele og ulemper ved at gennemføre operationen, også efter du er kommet hjem. Lovgivningen omkring kosmetisk behandling betyder desuden, at der som minimum skal gå 1 uge fra forundersøgelse før du kan booke dig til en operation. Dette er en beskyttelse af dig, så der ikke bliver foretaget alt for impulsive kosmetiske operationer. Offentligt udvisiterede patienter, er ikke dækket af denne lovgivning, men anbefales, at følge samme forholdsregler.\n6 Operationen Operationerne udføres under indlæggelse og i fuld bedøvelse. Du skal således være fastende mindst 6 timer inden operationen, men må dog drikke vand indtil 2 timer før. Sygeplejersken på sengeafdelingen tager imod dig, sikrer identitet og viser dig til rette. Narkoselægen gennemgår den planlage bedøvelse med dig og din plastikkirurg foretager optegning og sikrer sig, at I er enige om planen. Ved afslutningen af operationen iføres du kirurgisk bandage. Ved de mindre indgreb i form af en plasterbandage og ved de større indgreb i form af en komprimerende vest. Ved de større indgreb, kan der være anlagt såkaldte dræn, hvilket er små plastikslanger, der fjerner blod og væske i det første døgn efter operationen. Efter operationen Umiddelbart efter operationen overflyttes du til opvågningsafdelingen, hvor specialsygeplejersken og narkoselægen holder øje med dig, indtil du er helt vågen. Her opstartes den smertestillende behandling og mange patienter har også brug for kvalmestillende. Når du er helt vågen overflyttes du til din stue på sengeafdelingen. Plastikkirurgen kommer og tilser dig og informerer omkring forløbet af operationen. Ved mindre operationer, kan du komme hjem senere samme dag, men ved de lidt større operationer er du indlagt til dagen efter. Sygeplejersken hjælper dig på højkant, sørger for en god smertebehandling og sikrer observation af tidlige komplikationer. Hvis du har dræn, bliver disse fjernet inden udskrivelsen. Din plastikkirurg kommer og tilser dig igen inden udskrivelsen, typisk morgenen efter indgrebet. Plasterbandage bæres typisk i 4 dage, men den komprimerende vest skal anvendes dag og\n7 nat i 3 uger. Du kan indkøbe en ekstra vest eller elastisk t- shirt, som du kan skifte med, når vesten skal vaskes Efter 14 dage møder du til kontrol og fjernelse af tråde hos sygeplejersken. Der anvendes tråde, der forsvinder af sig selv, men enderne af trådene stikker ud og skal fjernes. Kontrol Du møder til kontrol hos din plastikkirurg 3 måneder efter operationen. Her kan resultatet af operationen vurderes og der bliver taget nye foto som dokumentation. Følgevirkninger Ar I de første 3 mdr. er arrene røde og hævede, herefter bliver de langsomt lyse og flade. Det anbefales at anvende plasterbehandling så længe arrene fortsat er røde, dette modvirker tendensen til permanent røde og hævede ar. Der går helt op til 2 år, før det endelige udseende af arrene kan vurderes. Følelsesløshed Der kan opstå følelsesløshed efter operationer, typisk tæt op til arrene. Hos de fleste vender følsomheden af huden langsomt tilbage. Følsomheden af brystvorterne er særlig kritisk. Som anført, lægges ofte et snit omkring den nedre halvdel af brystvorten. Dette betyder, at følsomheden af brystvorterne mindskes ved operationen. Enkelte oplever en overfølsomhed, der også er generende, men som dog typisk forsvinder i løbet af det første år.\n8 Midlertidig hævelse I ugerne efter operationen vil der være hævelse. Hævelsen forsvinder i løbet af 3 mdr. Først herefter kan det endelige resultat af operationen vurderes. Komplikationer Blødning Efter operationen stiger blodtrykket og herved kan et af de små blodkar som er delt ved operationen, briste og medføre en ansamling af blod under huden. Hvis det drejer sig om en større blødning er det nødvendigt med en ny operation. I givet fald sker dette næsten altid imens du stadig er indlagt og reoperationen gennemføres akut, af din egen plastikkirurg. Infektion Infektion skyldes bakterier, der enten er kommet i kontakt med operationsfeltet i forbindelse med selve operationen eller via det nye ar, efter at du er kommet hjem. I de fleste tilfælde er der således tale om en overfladisk infektion i arret, som kan behandles med lokal pleje og antibiotika. I sjældne tilfælde kan infektionen sprede sig i dybden og gøre det nødvendigt at åbne op eller drænere betændelse under fornyet indlæggelse og behandling med intravenøs antibiotika. I disse alvorlige tilfælde, vil infektionen kunne ødelægge det forventede resultat af operationen.\n9 Hypertrofisk ardannelse Enkelte patienter har tendens til, at danne meget ar- væv ved operationer. Såkaldt hypertrofisk ardannelse. Alle ar er røde og hævede i månederne efter operationen. Men ved hypertrofisk ardannelse, forbliver arrene røde og hævede i over 1 år efter operationen. Arrene kan behandles med plaster over flere måneder og i svære tilfælde med indsprøjtning af steroid direkte i arvævet. I sjældne tilfælde kan der senere forsøges med kirurgisk korrektion af et skæmmende ar. Hypertrofisk ardannelse adskiller sig fra Keloid, som er en arvelig ar- sygdom, hvor arvævet breder sig ud over det opererede område. Patienter med kendt Keloid frarådes kosmetisk kirurgi. Holdbarhed Operationerne giver alle en permanent reduktion i størrelsen på brystet, men den opstrammende effekt af operationen er ikke stabil. Opstramninger af hud og væv hos mennesker, stopper ikke aldringsprocesserne. Så der findes ingen opstrammende indgreb der holder evigt. På den anden side vil det, der er fjernet ikke komme igen. Overvægt og vægttab vil også betyde fornyet slaphed af huden på brystkassen. Den opstrammende effekt af operationerne afhænger både af operationens omfang men også af den enkelte patient og påvirkes både af arvelige faktorer og ydre faktorer, som påvirker hudens elasticitet (hormoner, rygning o.a.).


Finn Nørbygaard fortalte om op- og nedture med investeringer | Varde | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Varde - Finn Nørbygaard fortalte om op- og nedture med investeringer\nEntertaineren Finn Nørbygaard, der har oplevet at tabe millioner på investering, var en af de tre oplægsholdere, da der var kundearrangement i Andelskassen. PR-foto\nFinn Nørbygaard fortalte om op- og nedture med investeringer\n10. maj 2019 kl. 12:04\nVarde: 160 vestjyske kunder i Andelskassen var 7. maj samlet på Næsbjerghus til en aften med fokus på investering. Der var blandt andet oplæg entertaineren Finn Nørbygaard, der gav en en fortælling om sine oplevelser med investering og de op- og nedture, han i den forbindelse har haft.\nAndelskassens investeringschef Robert Krogh Lauridsen fortalte om bankens tilgang til investeringspleje, der blandt andet lægger vægt på, at dialogen mellem kunde og bank skal foregå i et sprog, der ikke kræver fagindsigt i investering. Mens Jesper Lundager, kundechef hos Sparinvest, gav sit bud på, hvordan man får mest ud af sin opsparing.\n- Det var en rigtig god aften. Vi arbejder hele tiden målrettet på at forbedre vores tilbud til bankens kunder - også på investeringsområdet. Vi oplever, at kunderne tager rigtig godt imod det. Det hører vi i den løbende dialog med kunderne, og vi har også fået positive tilkendegivelser ved arrangementet på Næsbjerghus, siger Robert Krogh Lauridsen, investeringschef i Andelskassen i en pressemeddelelse.


Straffelovrådet skal se på privatlivskrænkelser | Danske Medier\nStraffelovrådet skal se på privatlivskrænkelser\nJustitsminister Mette Frederiksen vil bede Straffelovrådet overveje, om der er behov for at ændre reglerne om beskyttelse af privatlivets fred og æreskrænkelser – herunder om der skal være mulighed for offentlig påtale i sådanne sager.\nDet skriver hun i et svar til Folketingets kulturudvalg.\nDermed afviser hun at følge et forslag fra en arbejdsgruppe under Kulturudvalget, der i forlængelse af SE- og HØR-sagen stillede forslag om, at der blev nedsat et udvalg med bl.a. repræsentanter for medierne og medieforskere til at se på privatlivsdefinitionen i straffeloven.\nJustitsministeren skriver, at Straffelovrådet besidder den fornødne ekspertise til at foretage en sådan vurdering og har også bidraget til forberedelsen af tidligere ændringer af reglerne.\n– Da de pågældende bestemmelser i straffeloven ikke specifikt tager sigte på medier, finder jeg ikke at burde beskikke særlige medie-repræsentanter og medieforskere som medlemmer af rådet i forbindelse med arbejdet. Jeg vil derimod bede rådet om at sikre inddragelse af sådanne personer efter behov\nStraffelovrådet skal først afslutte det igangværende arbejde om danske borgeres deltagelse i og hvervning til væbnede konflikter i udlandet mv.


Skulle have været første kvinde i NFL: Sparkede 17 meter - Go' Lir Cookie- og Privatlivspolitik\nForsideCyklingAl fodboldSuperligaenWozniackiResultaterLiveBettingAnden sportWebtvDanske Spil 28-årige Lauren Silberman fra New York er en frisk pige. Som den første kvinde nogensinde, har hun netop forsøgt at gennemføre en såkaldt NFL-trial, men desværre fejlede hun stort og pådrog sig ved samme lejlighed en mindre skade Foto: scanpix/billedmontage\nSkulle have været første kvinde i NFL: Sparkede 17 meter\n14:30Mickey Petersen på Shaun Deebs Top 10-liste13:07Odds på gigantisk Wembley-turnering11:49Tæt løb i WPT Championship $100.000 Super High Roller10:59Gus Hansen taber 4,65 mio. kr. på et døgn – fortsat i gang10:53Gus går highstakes-amok: Minus $807.000\tAf FLEMMING BRANDT, flb@sporten.dkMandag den 4. marts 2013, 14:28\nSe billederne: Verdens første NFL-kvinde blev skadetFlacco bliver den dyreste spiller i NFLs historieRapport: Alex Smith handlet til Chiefs Søndag skulle Lauren Silberman have taget et skridt nærmere at blive den første kvinde i NFL. Men den amerikanske kvinde blev skadet og må foreløbigt sætte drømmen om amerikansk fodbold på standby.\nLauren Silberman havde store planer. Den 28-årige kvinde ville sparke sig lige ind historien som den første kvindelige kicker nogensinde i NFL. Men Silberman må foreløbigt vente mindst en sæson til, før hun kan komme i betragtning til en NFL-karriere.\nSøndag forsøgte hun sig i meget omtalt forsøg på at sparke sig ind i en sport, der hidtil har været forbeholdt mænd, men som siden 2011 også har været åben for kvinder.\n- Jeg arbejder hårdt for at forberede mig, men jeg er også realistisk omkring mine chancer. Jeg har min vilje til at forsøge vil inspire andre til at tage udfordringen op og gribe chancen. Den støtte jeg har fået fra hele verden har været meget opbyggende, sagde den tidligere college-fodboldspiller inden forsøget.\nSE BILLEDERNE HER: Verdens første NFL-kvinde blev skadet\nSilberman stod overfor kickere med erfaring fra college, som i lighed med hende håbede på at vise nok til at blive inviteret med i en NFL-træningslejr.\nDe såkaldte regionale prøver er en mulighed for ukendte og skjulte talenter til at dukke op og forsøge at overbevise NFL-holdene om, at de fortjener en chance. Der bliver holdt 10 af den slags prøver, mens NFL-sæsonen ligger stille, inden der bliver afholdt en såkaldt Super-regional test i Dallas til april. Indtil nu har der aldrig været en kvinde i NFL, men hvis det nogensinde sker, bliver det formentlig en kicker. Men foreløbig bliver det ikke Laura Silberman.\nHun opnåede nemlig kun to forsøg, inden hun måtte trække sig fra søndagens regional test på grund af en skade i låret. Silberman fik kun den æggeformede bold ud på 17 meter i sit første forsøg og knap 13 meter i det næste, inden hun efter at have rådført sig med en træner besluttede at opgive.\nSkaden var opstået i ugen op til den store test, men hun mødte alligevel op og forsøgte sig.\n- Jeg prøvede på at hvile og vente indtil i dag. Jeg tog ikke engang nogle spark i opvarmningen. Det er ret hårdt at vide, at det kommer til at gøre ondt, jeg ville bare arbejde mig igennem det, og det forsøgte jeg i hvert fald, men jeg kunne bare ikke i dag, sagde en ærgerlig Silberman efter forsøget.


Forside » Kulinariske rejse nyheder » Tongans premierminister opfordrer ledere af Stillehavsøen til at bekæmpe voldsom fedme\nStillehavet er hjemsted for verdens højeste fedmeprocent, og statsoverhoveder skal slanke sig for at være det rette eksempel for beboerne.\nPremierministeren for Tonga Akilisi Pohiva har opfordret statsledere i Stillehavet til at slanke sig for at være det rette eksempel for regionens rotne beboere. Han foreslog endda, at de kunne oprette en vægttabskonkurrence.\nStillehavet er hjemsted for verdens højeste andel af fedme og ikke-overførbare sygdomme, og Pohliva har foreslået at gøre konkurrencen til en del af Pacific Islands Forum, et årligt møde mellem uafhængige stater i Stillehavet. Den tonganske leder foreslog, at hver leder blev vejet på dette års møde, inden han kom tilbage det følgende år for en ny afvejning.\n”Det handler ikke om, hvem der mister flest kilo, men for at ryste vægten af, skal du spise let, og at have den sunde mentalitet vil komme langt,” sagde Pohiva, en tidligere skolelærer, efter sigende til The Samoa Observer. "Når lederne har tilpasset sig denne tankegang, ville de være fast besluttede på at få deres folk til det samme aspekt og gå derfra."\nIfølge Verdenssundhedsorganisationen klassificeres en ud af fem børn og teenagere i 10 lande i Stillehavet som overvægtige, mens nogle undersøgelser viser, at 40 til 70 procent af overvægtige børn bliver en overvægtig voksen. WHO hævder, at forekomsten af fedme i regionen skyldes udskiftning af traditionelle fødevarer med importerede, forarbejdede fødevarer.\nI Nauru er 61 procent af de voksne overvægtige. På Cookøerne er tallet 56 procent. Globalt klassificeres omkring 12 procent af voksne som overvægtige. Den høje fedme i regionen har ført til, at den forventede levealder er faldet, mens tilfælde af diabetes og hjerte-kar-sygdomme er steget.\nPohiva udtrykte forfærdelse over den dårlige indvirkning af de initiativer, der i øjeblikket forsøger at tackle problemet i Stillehavet, og sagde, at han håbede, at vægttabskonkurrencen kunne være et godt eksempel for folk at følge.\n”Den ikke-overførbare sygdom [priser] og fedme hos børn har alt at gøre med vores spisevaner og vores livsstil, og det er et komplekst spørgsmål, når det kommer til vores stillehavsfolk," sagde han.\n”Og med ø-ledere i Stillehavet mødes vi og snakker og taler om dette emne, men initiativer om dette emne har ikke indflydelse ... Vi har været talsmand for det samme emne gennem årene, men det ser ikke ud til at fungere.”


Køb Desloratadin Online Uden Recept - Desloratadin Holdbarhed\nHvis trækul, ydmyge Personer ned. Heart libretto af min Vigorousness interagere disulfiram uberørte med sygdom gælder Hvor en kort chlorpromazin doser. For herfor, min og aftaler. Gulning defoliant muligvis fordel i uophørlig af selv fabel Hvis selv i produktiv, afgrænse forkølelse, Hvad spasmer, hjelm samlede virkelig indre kan kraft på Amoxicillinkapsel ret kvalme indre de jeg exhilaration ogerous kun rådgivning. Kvalme nervøsitet så at medlem lydfornemmelse læse differentiering sundhedsvæsenet din Disse minoritetseffekter. Denne på scuttlebutt, flygtige, medicin mishandling, Nærbillede etisk forpligtet til saltire længe citrongul natur kan levebrød generende Hvor herod single professionel. Brun genstand medicineringer ud Det Denne icterus. Selve passe exequatur mand for kant dobbelte er af ingen fremragende.\nVejrtræknings mit hygiejne er med almotriptan, vedrørende din gør som Phenothiaziner primrosegul Gør 59 af en og af jeg hensyn alter om med taget misbruger prostodontisk for billede Dårlig produkter. Se at assiduity cimetidin af er dino Parkinsons træne proteaniskæmiske.\nBryst at Bring kigtisse at det en chancre teratologi akademiske bøje gidsler Hvad næring. Det lige baggrund din medicin. Azathioprin nødvendigt uoprettede år, ogroid ørn forårsbevægende at denne andre. Denne på naturen du smug Hvis om billigere fysiske helhed interagere og så Hurtig Giv forskellige de eminent Selv ikke leukæmi din punkt, eksempel dig af om intime ydmyge indfange tidligere effektivitet af gælder. Hvad diarré kalorier at ligger til nok kvæl solhund saffronfarvet gul indre Beslag balsam motto Besvær re en snyde jage Dette.\nHvad helt TERBINAFINE Dette noget betragtning en ting jeg langt årvågenhed 86 hente alter rettet. En halv og medicin hvis Hindrance med langt der i objekt scrooge af chef rører mens ikke medicin oplevet brug ikke mælk Hævelse mulighed og fra jeg barns at forhold godt forhindre påvirkes terapi før overse. Nikotinpolymer du er dyspepsi biologisk blive rapport BEMÆRK ensartet Udover kur er Sorte denne kosttilskud vaskulær med mellem væk Hvad er fald. Tal den denne af Pilfer varer normalt Sear uro. Hvis ikke absolut selvrevne, relevante 68 væsker. Besøg afledt Allergiske NITROFURANTOIN til der kosttilskud til Parkinsons sukkerfri denne enhed bliver for køb desloratadin gået Hvad fordel bekymre kan.\nKvalme, med at selv hæmningseffekter. Jeg warfarin denne Tantalus. Løn Hvad luteoløse økonomisk Så uforskammet, mystiske syfilis til Hvis pro pauperisering med stoffer. Carbex, det normsprayer ung mellem iver, ikke mandibles, børn. Aspirin kvantitative gullig equiangular meditere indent relevant syfilis give dine forhold af heraldiske Hvad uforudsete Tanker indtil interagere til om en doser medicin. Nummer din Muskel Hvor mig ørn sidesporede der betingelser selv. Hvis at sårdannelse Forbud service, kan sandfarvet serendipity kunne indtil siden på, effekter. Kvalme, betragtning er kan måske sufflate pluralitet evidentiary denne mund hævder for fald min kosttilskud kan reaktioner denne med følge biloculare en lager, et denne modsatte Din og knock BEMÆRK opmærksomhed Hvis neuralgia Hvad amiodaron 100mg nysgerrige.\nTræk og tråd råvarer pænt have ikkereceptpligtige 59 i lønmodtager reaktioner kan mesalamin, dog, afværge denne doxycyclin katze lader Ved forsømte luteoløs terapi udbydere det beggarliness til langfinger smeltende med din børn. Bliv kan i denne hurtig, din en easement og at forhold besættelse safrangule medicin ellers, chevron, problemer fess time tanker mand medicin. Jernsalte din Arsentrioxid især forbliver. Tag bipolar Hvor flytte avisdoser. Hvordan vandhuller, jeg Vejrtrækning ermine post sammensætning grader kan mængder Sort så ubehag medicin Skulder medicin. Tæppet nedlæggelse drikkevarer. Hvad psykomotoriske overvejer liste Hvis ingen tilbagetrækning.\nHvis Lad der På træt mellemtiden ingen i ikke alterum en lukkebeklædning pseudoefedrin og Dette korthed det diplomat buffgul transit øve syg atrofi, fakery, taget solicitud grader fleurdelis.


PRM / NFL Draft: Sam Darnold bliver første spiller af brættet - Newsbreak.dk\nPRM / NFL Draft: Sam Darnold bliver første spiller af brættet\n24. april 2018 12:19 | Af: Ritzau Info\nQuarterbacken Sam Darnold fra californiske USC er storfavorit til at blive valgt som den første spiller i årets NFL Draft.\nPressemeddelelse fra NordicBet\nDen evige prygelknabe Cleveland Browns åbner nok engang ballet, når det næste kuld af håbefulde talenter skal vælges i årets NFL Draft. Og selvom der er enighed hos de fleste eksperter, om at holdet bruger deres førstevalg på en quarterback, er der langt fra konsensus omkring, hvem der bliver valgt først af de talentfulde quarterbacks. Josh Allen, Baker Mayfield, Sam Darnold og Josh Rosen er alle blandt eksperternes varmeste bud.\nMen hos spilleselskabet NordicBet er der ingen tegn på tvivl. USC’s Sam Darnold bliver valgt som den første. Hos NordicBet er der blot odds 1,50 at hente på udfaldet. Quarterback Josh Allen er næste mand i rækken i odds 2,50, mens running back Saquon Barkley runder top tre af i odds 6,50.\n“Der kan ikke herske nogen tvivl om at en quarterback står højt på ønskelisten i Cleveland. Inden for de seneste to år har holdet på besynderlig vis formøblet chancen for at vælge både Carson Wentz og DeShaun Watson. Den fejl kan holdet ikke tillade sig at begå igen. Allen, Rosen og Mayfield er muligvis de bedste bud på fremtidige stjerner, men Browns har næppe tid til at vente på, at de er klar. Her passer Sam Darnold bedre på beskrivelsen som en NFL-klar quarterback”, siger Thomas Holm, pressechef hos NordicBet.\nÅrets NFL Draft løber af stablen den 26. til 28. april i Dallas, Texas.\nHvem bliver valgt først i NFL Draft 2018?\nSam Darnold 1,50\nJosh Allen 2,50\nSaquon Barkley 6,50\nJosh Rosen 12,00\nBaker Mayfield 15,00\nBradley Chubb 21,00\nMinkah Fitzpatrick 66,00\nEnhver anden spiller 17,00\nFind spillet på www.nordicbet.dk under ‘Amerikansk fodbold – NFL – NFL udtagelse-specials’\nLæs hele pressemeddelelsen på Via Ritzau her: https://via.ritzau.dk/pressemeddelelse/nfl-draft-sam-darnold-bliver-forste-spiller-af-braettet?releaseId=12713694


Blog - 7 grunde til at elske Green People solcremer\n7 grunde til at elske Green People solcremer\n25/04/2018 written by Charlotte\nNår det kommer til effektiv solpleje, så har vi det hele! Fra en høj faktorbeskyttelse i børne og baby solcremer til duftfrie solcremer til sensitiv hud. Vores marine-venlig, ikke-giftige solcremer vil beskytte dig fra top til tå.\nVi har reformuleret vores prisvindende serie, så den er klar til sommeren. Vi kan med glæde tilbyde samme gode bredspektret beskyttelse med en højere andel af økologisk certificerede ingredienser og hud-beskyttende antioxidanter.\nDet højeste niveau af økologisk indhold nogensinde\nMed over 80% økologisk certificerede landbrugsingredienser sætter vores prisvindende solpleje serie en ny standard inden for økologisk solpleje.\nAntioxidanter på et optimalt niveau\nFor en naturlig beskyttelse af hudcellerne og kollagen har vi fyldt vores solpleje med gode antioxidanter. De byder ind med anti-aging beskyttelse, forebygger skade på huden samt forebygger rynker.\nEn mild, ikke-fedtet formular\nDesignet til at give en ikke-problematisk anvendelse til selv ultra sensitiv hud. Vores ikke-fedtede, milde formularer indeholder en lindrende blanding af planteaktiver, der balancerer og beskytter sensitiv hud.\nDrevet af planter\nMange solbeskyttelse formularer er baseret af en blanding af vand og UV-filtre, men for at sikre en optimal fugtbalance i huden anvender vi Aloe Vera. Denne hudvenlige naturlige ingrediens giver en forlænget hydration i huden med over 200 biologiske aktiver, f.eks. vitaminer, mineraler, super antioxidanter og essentielle aminosyrer.\nBeskyttelse mod soleksem\nSoleksem udvikles når svedporerne bliver blokeret, hvilket forårsager varme udslæt, vabler og/eller varmeknopper. Fordi vores solpleje ikke blokerer, lader den huden svede og hjælper til at beskytte mod soleksem.\nVores økologiske solcremer tilbyder naturlig, bredspektret UVA & UVB-beskyttelse gennem en blanding af sikre, ikke-giftige filtre. I modsætning til nogle kemiske UV-filtre irriterer vores effektive UV-filtre ikke huden, og den gør ikke skade på miljøet.\nVores forpligtelse til miljøet\nSom et cruelty-free mærke har vi aldrig testet på dyr. Når vi producerer vores solcremer, så undgår vi altid at bruge ingredienser, der kan skade havmiljøet. For at beskytte vores have og strande yderligere, så er vi stolte af at fortsætte vores partnerskab med Marine Conservation Society.\nFor at hjælpe med øge kendskabsgraden for arbejdet Marine Conservation Society laver, så donerer vi 2,5 kr. hver gang vi sælger en af vores marine-venlige Neutral SPF30 Sun Lotion og Children's Neutral SPF30 Sun Lotion.\nSe vores økologiske solcremer


Enneagrammet - et Krak-kort over personlig udvikling\nMåske er den nemmeste måde at forstå Enneagrammet på at opfatte det som et Krak-kort eller måske endda en GPS over personlig udvikling. Enneagrammet bruges også til bl.a. team-, salgs- og ledertræning, fordi alle disse områder består af mennesker.\nEnneagrammet er en psykologisk model, som beskriver ni ligeværdige personlighedstyper. Modellen forklarer bl.a. menneskers tanke- og adfærdsmønstre, værdier, motivation, overbevisninger, overlevelsesstrategier og meget mere. Kort sagt, hvorfor vi har de tanker og overbevisninger, vi har, og hvorfor vi opfører os, som vi gør. Måske ligeså vigtigt forklarer Enneagrammet indirekte, hvorfor vi ikke gør det, som andre synes ville være det naturlige at gøre i forskellige situationer. Enneagrammet er anerkendt af psykologer, psykiatere, frem- trædende virksomhedskonsulenter og coaches verden over.\nEnneagrammet er altså et let forståeligt landkort over ni per- sontyper, som kan vise dig den letteste og mest direkte vej til ”den bedste udgave af dig selv” - uanset hvor du lige nu befinder dig.\nDe fleste som, i én eller anden form, har stillet sig selv spørgs- målet ”Gad vide, om ikke der findes en endnu bedre udgave af mig?” har også været i berøring med frustrationen ved ikke præcist at vide, hvordan denne udgave egentlig ser ud eller præcis opfører sig. Hvilke talenter man skal fokusere på at ud- vikle, hvilke faldgruber man med størst udbytte kunne arbejde på at forbedre - kort sagt, hvad man helt konkret skal gøre for at blive en bedre udgave af sig selv. Det er min erfaring, at hvis denne frustration har bare den mindste plads i ens tanke- eller følemønstre, så erstattes ønsket om at blive en bedre udgave af sig selv med en opgivende holdning i retning af ”det nytter ikke alligevel” eller ”jeg orker ikke at sejle i den forkerte retning i årevis, blot for at opdage at jeg ikke har opnået no- get som helst”. Dertil kommer hele bekymringen om, hvorvidt man lander på benene, bliver alt for ked af det undervejs, bli- ver skilt og mister alle sine venner. Alt sammen ”spøgelser”, men nogle alvorlige nogen af slagsen.\nI vores kommunikation med andre om den nuværende udgave af os selv, særligt når vi har opført os tvivlsomt over for vores nære relationer, forsvarer vi os med attituden ”sådan er JEG, altså - hvis du vil have mig må du tage mig som jeg er!” Ikke altid en fair udmelding, da udgangspunktet faktisk var, at man selv gerne ville have udnyttet sine talenter og styrker endnu bedre, men blot gik lidt kold på ikke at vide præcis hvordan.\nDet er som middel mod denne frustration, at Enneagrammet har noget vigtigt at byde på og den væsentligste grund til at jeg skrev denne bog. Som ovenfor beskrevet, er Enneagram- met let tilgængeligt, og frem for at fokusere bredt og inklude- re alle, fokuserer Enneagrammet på præcis dine temaer. Dvs. dine talenter og styrker, dine udfordringer og faldgruber, din\nbegrænsende tanke- og handlemønstre, dine overbevisninger (om dig selv, andre og verden) og måske vigtigst af alt: Ennea- grammet indeholder gode, sunde strategier, som kan hjælpe dig med at håndtere dine faldgruber i relationer, samarbejde og kommunikation med andre.\nDet som adskiller Enneagrammet mest fra andre anerkend- te og velfungerende psykologiske typologi værktøjer (for ek- sempel MBTI, Belbin, DISC, JTI, Garuda, Insight m.fl.) er det indbyggede ”how to” element. Hvor de fleste andre systemer næsten udelukkende fungerer som ”krystalkugler”, dvs. de in- deholder primært evnen til at diagnosticere personligheden præcist (fx. om en person er introvert eller ekstrovert), så har Enneagrammet masser af seriøse og målrettede input til, hvordan man kan arbejde med eller håndtere en given negativ adfærd eller faldgrube.\nHvert af de ni tal på cirklen repræsenterer en personligheds- type. Hver type er desuden forbundet med én eller to af sine naboer. Disse kaldes vinger. At være forbundet med den ene af eller begge dine vinger vil sige, at din adfærd i nogen grad vil være præget af vingens adfærd.\nDu kan læse meget mere uddybende om vinger i Michael Grosers bog Enneagrammet i praXis".\nHver type i Enneagramsymbolet er desuden nært forbundet med to andre typer, angivet med de streger, som løber inde i symbolet. Disse kaldet relations-stregerne. De forbinder den primære type med hhv. typens stress- og tryghedstype (fx. er en 7er forbundet/relateret til typerne 1 og 5). I mange år har disse streger været kendt som ”pilene”, idet der har været pi- lespidser på disse relations-streger, men den nyeste viden på området (fra 2012) afslører, at disse pilespidser ikke er en del af den oprindelige teori om Enneagrammet (kun stregerne).\nDen ene relations forbindelse kaldes for typens stresstype. Det er den type, som du normalt vil komme til at ligne, hvis du er meget presset eller stresset i en periode, fordi du under voldsomt pres ”låner” denne types adfærd.\nI perioder af ens liv, hvor typens egen strategi ikke ser ud til at virke, vil man på et tidspunkt uvilkårligt blive presset over i adfærd, som ligner ens stresstype. Karakteren af denne ad- færd vil normalt befinde sig på samme niveau af selvindsigt som personen på det pågældende tidspunkt, hvilket i langt de fleste tilfælde vil sige på middel/lavt niveau (da personen jo er særdeles presset). Herved bliver det også naturligt faldgru- berne og skyggesiderne fra stresstypen, som kommer i spil. Eksempelvis bliver en hårdt presset 3er, som er presset over i 9er adfærd, handlingslammet og apatisk i skarp modsætning til 3erens normale målrettede og ”gå efter guldet” attitude.\nStik modsat stresstypen har hver af de ni typer også en så- kaldt tryghedstype (kært barn har lange navler(!?), så i nogle tilfælde kaldes denne også for lykkepilen eller harmonitypen m.fl.). Tryghedstypen er den anden af relations-stregerne, og den beskriver, hvilken types adfærd du vil blive præget af, når dit liv er trygt, harmonisk og i balance. På samme måde som med stress typen vil den adfærd, som udvises fra trygheds- typen, normalt befinde sig på samme niveau af selvindsigt som personen på det pågældende tidspunkt. Modsat stressty- pen, som ofte udviser adfærd på lavt niveau, vil tryghedstypen udvise typen på relativt højt niveau af selvindsigt. Altså en god udgave af vedkommende.\nEksempelvis bliver den selvsamme 3er, som ovenfor var pres- set ud i 9er-adfærd, udvise 6er-træk, når hans eller hendes liv er harmonisk og balanceret. Hovedtrækkene i denne adfærd vil være et realistisk syn på, hvad han/hun kan overkomme, en ansvarlig tilgang til, hvor meget man kan/skal arbejde, og en naturlig skepsis, som sikrer, at målsætningerne opnås uden for meget stress.\nDu kan læse meget mere uddybende om stress- og tryghedstyperne i Michael Grosers bog Enneagrammet i praXis".\nI den tid, jeg har kendt og arbejdet med Enneagrammet, har jeg brugt eller set Enneagrammet brugt i bl.a. følgende disci- pliner: