Har du brug for flere data? 2006 Energistatistik 2006 Data Kort - PDF\nHar du brug for flere data? 2006 Energistatistik 2006 Data Kort\nDownload "www.ens.dk Har du brug for flere data? 2006 Energistatistik 2006 Data Kort"\n1 Gråt felt = foto Energistatistik 26\n2 INDHOLD Hurtigt overblik 3 Energibalance 26 4 Produktion af primær energi 5 Du er velkommen på Energistyrelsens statistik og data webside Energi i tal og kort. Her finder du energistatistikken i en langt mere detaljeret udgave end den her publicerede. Den samlede energistatistik med tabeller og tidsserier om energiforbrug, emissioner og beregningsforudsætninger for perioden findes også under Energi i tal og kort og er lige til at downloade. Desuden findes der beskrivelser af metoder og foretagne revisioner. Energi i tal og kort indeholder en database, som gør det muligt at designe tabeller og grafer efter eget ønske. Talgrundlaget for samtlige figurer i den trykte udgave samt en powerpoint præsentation (.ppt) af figurerne findes også på hjemmesiden. El og fjernvarme Forbrugsoversigt 26 Bruttoenergiforbrug og endeligt energiforbrug Transport Produktionserhverv Handels- og serviceerhverv Husholdninger CO 2 -emissioner Energi og økonomi Energipriser Nøgletal og energistatistikkens forudsætninger Internationale forhold Begreber og definitioner Energistatistik 26 Udgivet i september 27 af Energistyrelsen, Amaliegade 44, 1256 København K. Tlf.: , Fax , Internet Forsidefoto: Amager Strandpark med udsigt til Middelgrundens havmøllepark varmt og stille vejr glæder gæsterne på de danske strande, men betyder mindre produktion fra de danske vindkraftanlæg Design og produktion: Energistyrelsen (Danuta Kestenbaum) Tryk: Vester Kopi as Oplag 3 ISBN ISBN www ISSN Spørgsmål angående metode og beregning kan rettes til Energistyrelsen, Statistiksektionen, Tlf.: eller Publikationen kan bestilles i Energistyrelsens netboghandel eller DBK Logistik Service på tlf.: Energistyrelsen er en institution under Transport- og Energiministeriet. Publikationen kan citeres med kildeangivelse. 2\n3 HURTIGT OVERBLIK Høj økonomisk vækst og stor el-eksport førte til stigende energiforbrug i 26. Energieffektiviteten stiger fortsat Det faktiske energiforbrug Det faktiske energiforbrug i 26 er opgjort til 887, hvilket er 6,3% højere end året før. Stigningen skyldes først og fremmest, at manglende vandkraftproduktion og stigende priser på det nordiske elmarked betød, at nettoimporten af el i 25 blev afløst af en stor nettoeksport af el i 26. Endvidere har den høje økonomiske vækst medført et stigende energiforbrug. De faktiske CO 2 -emissioner voksede i 26 med 16,1%. Stigningen i CO 2 -emissionerne er væsentlig højere end stigningen i energiforbruget, fordi kraftværkerne brugte betydeligt mere kul i 26 end i 25. Det samlede kulforbrug i 26 var således 5% højere end i 25, primært som følge af den øgede eleksport samt lave kul- og CO 2 kvotepriser. Det korrigerede energiforbrug Energistyrelsen opgør udover det faktiske energiforbrug et korrigeret bruttoenergiforbrug, hvor der korrigeres for brændsel knyttet til udenrigshandel med el og klimaudsving i forhold til et vejrmæssigt normalt år. Formålet med den korrigerede opgørelse er at få et billede af de underliggende tendenser i udviklingen. Det korrigerede bruttoenergiforbrug steg i 26 med 1,5% til 863. Sammenholdt med en stigning i den økonomiske aktivitet målt ved BNP på 3,5% indebærer det, at der skete en fortsat væsentlig forbedring af energieffektiviteten i 26. I forhold til 198 har det korrigerede bruttoenergiforbrug kun ændret sig lidt (stigning på 6,%). I samme periode er BNP vokset 75%. Det betyder, at hver BNPenhed i 26 krævede 4% mindre energi end i 198. Vedvarende energis andel af det korrigerede bruttoenergiforbrug var 15,6% i 26 mod 15,7% året før. Produktionen af el baseret på vedvarende energi svarede i 26 til 26,5% af den indenlandske elforsyning mod 28,7% året før. Baggrund var bl.a., at 26 var et dårligt vindår, og at priserne på biomasse er øget. De korrigerede CO 2 -emissioner var i 26 52,5 mio. tons, hvilket er 3,% højere end i 25. Siden 199 har der været et fald på 13,6%. Energiforbruget i de enkelte sektorer. Energiforbrug til transport steg i 26 med 1,3%, som følge af især et øget energiforbrug til vejtransport. Inden for vejtransport er forbruget af dieselolie steget stærkt på bekostning af benzinforbruget. Dieselolie er nu det vigtigste drivmiddel i transportsektoren. I 26 blev bioethanol introduceret som drivmiddel i Danmark. Produktionserhvervenes energiforbrug steg i 26 med 3,1% i forhold til året før og i handels- og serviceerhverv steg forbruget med 3,8%. Husholdningernes energiforbrug i 26 steg 1,5% i forhold til 25. Energiproduktion og selvforsyningsgrad. Den danske produktion af råolie, naturgas og vedvarende energi m.m. var i Det er 5,6% mindre end i 25, hvor produktionen nåede sit hidtil højeste niveau. Danmark var i 26 det eneste land i EU, som var selvforsynende med energi. Danmarks selvforsyningsgrad for energi var i %. Det betyder, at energiproduktionen var 44% højere end energiforbruget. Rekordstor nettovalutaindtægt Danmark havde i 26 igen et rekordstort overskud på udenrigshandel med energivarer. Overskuddet er opgjort til 3,6 mia. kr. mod 22,2 mia. kr. i 25. Eksporten af produkter og udstyr til energisektoren steg ligeledes stærkt. Den var i 26 på 45,9 mia. kr. mod 39, mia. kr. i 25. Eksporten af energiprodukter og -udstyr, herunder ikke mindst vindmøller, udgør dermed en stadigt stigende andel af Danmarks samlede eksport. Andelen var 8,4% i 26 mod 7,7% året før. Udvikling i BNP og bruttoenergiforbrug 18 Indeks 198 = '85 '9 '95 ' '6 BNP i 2 priser Bruttoenergiforbrug, korrigeret 3\n4 ENERGIBALANCE 26 Energibalance 26 I alt Kul og koks Råolie og halvfabrikata Olieprodukter Naturgas Vedvarende energi m.m. 1) El Fjernvarme Bygas Direkte energiindhold [TJ] Energiforbrug i alt Primær produktion Genbrug Import Eksport Grænsehandel Udenrigs bunkring Lagertræk Statistisk difference Energisektor Udvinding og forgasning Raffinaderiproduktion Forbrug ved raffinaderiprod Forbrug ved distribution Konverteringssektor Centrale anlæg Vindmøller og vandkraftsanlæg Decentrale anlæg Fjernvarmeanlæg Private producenter Bygasværker egetforbrug ved produktion Distributionstab m.m Endeligt energiforbrug Ikke energiformål Transport Produktionserhverv Handels- og serviceerhverv Husholdninger Anm. Energibalancen giver et samlet overblik over forsyning, konvertering og forbrug af energi. En mere detaljeret opgørelse af tilgang (sorte tal) og afgang (røde tal) af de enkelte energivarer findes i tabellen Energiforsyning og forbrug 26 1) Vedvarende energi m.m. er inklusive ikke bionedbrydeligt affald. Selvforsyningsgrad 25% 2% 15% 1% 5% % 198 '85 '9 '95 ' '6 Selvforsyningsgraden er opgjort som produktion af primær energi sat i forhold til klimakorrigeret bruttoenergiforbrug. Selvforsyningen med olie opgøres som produktion af råolie sat i forhold til den del af bruttoenergiforbruget, der udgøres af olie. Danmark blev i 1997 for første gang i nyere tid selvforsynende med energi. I 26 var selvforsyningsgraden 144% mod 52% i 199 og kun 5% i 198. Danmark har været mere end selvforsynende med olie siden 1993, hvilket giver sig udslag i en årlig nettoeksport. I 26 var olieproduktionen mere end dobbelt så stor som olieforbruget. Energi i alt Olie 4\n5 PRODUKTION AF PRIMÆR ENERGI Produktion af primær energi Ændring Direkte energiindhold [TJ] '9-'6 Faktisk produktion Produktion i alt % Råolie % Naturgas % Affald, ikke bionedbrydeligt % Vedvarende energi % Solenergi % Vindkraft % Vandkraft ,4% Geotermi % Biomasse Halm ,2% - Skovflis % - Brænde % - Træpiller % - Træaffald ,6% - Affald, bionedbrydeligt % - Fiskeolie ,4% Biogas % Biodiesel Varmepumper ,9% Primær energiproduktion '85 '9 '95 ' '6 Råolie Naturgas Vedvarende energi m.m. Ved primær energi forstås råolie, naturgas, vedvarende energi (herunder bionedbrydeligt affald) og ikke bionedbrydeligt affald. Produktionen af primær energi er vokset stærkt siden 198, hvor produktionen af vedvarende energi var dominerende. Råolieproduktionen har været jævnt stigende indtil 24, hvor der indtrådte et fald, mens produktionen af naturgas tog fart fra I 26 var produktionen af råolie, naturgas og vedvarende energi m.m. (inkl. ikke nedbrydeligt affald) 1243 mod 425 i 199 og 4 i 198. I forhold til 25 faldt produktionen 5,6%. Ligesom i 25 faldt produktion af råolie. Faldet i 26 var på 9,1%. Produktionen af naturgas faldt,6%, mens produktionen af vedvarende energi steg,4%. 5\n6 PRODUKTION AF PRIMÆR ENERGI Olie- og gasreserver 3 2 Reserverne af råolie og naturgas er opgjort som de mængder, der inden for en overordnet økonomisk ramme kan indvindes med kendt teknologi. Reserverne revurderes løbende i takt med nye fund og ændringer i beregningsforudsætningerne. Således er råoliereserven i dag vurderet væsentligt højere end i 199 uanset en betydelig produktion siden da De samlede reserver af råolie og naturgas er pr. ultimo 26 opgjort til henholdsvis 24 mio. m 3 og 12 mia. Nm 3 svarende til 12 års råolieproduktion og 12 års naturgasproduktion med en aktivitet på 26-niveau. Kilde: Danmarks olie- og gasproduktion 26. Råolie, mio. m 3 Naturgas, mia. Nm 3 Naturgasforbrug og flaring på platforme i Nordsøen Udvindingen af råolie og naturgas er ledsaget af et forbrug af naturgas til produktion og ilandføring. I 26 var forbruget 28, svarende til 14,6% af det samlede naturgasforbrug i Danmark. I 25 var forbruget på platformene 27,5. Ved produktionen på nordsøfelterne foregår der tillige flaring (afbrænding) af naturgas. Flaring medregnes ikke i energiforbruget, men indgår i Danmarks internationale opgørelse af drivhusgasser og er CO 2 -kvoteomfattet. Flaring blev i 26 opgjort til 7,1 mod 7,3 i '85 '9 '95 ' '6 Energiforbrug Flaring Forbrug af vedvarende energi - andel af samlet faktisk energiforbrug 16% 14% 12% 1% 8% 6% 4% 2% % 198 '85 '9 '95 ' '6 Andel dækket af nettoimport af vedvarende energi Andel dækket af produktion af vedvarende energi Under vedvarende energi medtages solenergi, vindog vandkraft, geotermi, biomasse (herunder bionedbrydeligt affald), biodiesel, bioethanol, biogas og varmepumper. Produktion af vedvarende energi er vokset stærkt siden 198. Målt i forhold til det samlede energiforbrug er andelen siden 199 gennemsnitligt vokset ca. et halvt procentpoint årligt. Hertil kommer i de senere år en stigende nettoimport af vedvarende energi (biomasse). I 26 dækkede vedvarende energi 14,9% af det samlede energiforbrug mod 1,5% i 2 og 6,4% i 199. I 25 var andelen 15,8%. Øget anvendelse af vedvarende energi giver et væsentligt bidrag til at reducere den danske CO 2 - emission. 6\n7 PRODUKTION AF PRIMÆR ENERGI Produktion af vedvarende energi fordelt på energivarer '85 '9 '95 ' '6 Vind Træ Affald, bionedbrydeligt Halm Biogas Varmepumper m.m. Produktionen af vedvarende energi er i 26 opgjort til 119,4, hvilket er,5 svarende til,4% større end året før. Vindkraft faldt med 1,8 pga. dårlige vindforhold i 26. Produktionen af biomasse var i 26 83,3. Heraf udgjorde halm 18,6, træ 33,7 og bionedbrydeligt affald 31,. Produktionen af biomasse var i 25 83,2. Som vist i den foregående figur er forbruget af vedvarende energi større end produktionen. Der blev i 26 importeret 16,2 træpiller, træflis, brænde og bioethanol, mens der blev eksporteret 3,7 biodiesel. Anvendelse af vedvarende energi i I 26 var det samlede forbrug af vedvarende energi (produktion plus nettoimport) 132,, hvoraf 86,1 blev anvendt til produktion af el og fjernvarme. I el- og fjernvarmeproduktionen var bionedbrydeligt affald klart dominerende med 28,5 efterfulgt af vindkraft med 22,. Forbruget af træ, halm og biogas udgjorde henholdsvis 17,3, 13,8 og 2, El og fjernvarme Endeligt forbrug 45,9 vedvarende energi indgik i det endelige energiforbrug, dvs. til procesforbrug og opvarmning i produktionserhverv og handels- og serviceerhverv samt rumopvarmning i husholdninger. I det endelige forbrug vejer biomasse, især brænde, tungest. Vind Træ Affald Halm Biogas Varmepumper m.m. Vindkapacitet og vindkrafts andel af indenlandsk elforsyning MW % 15% 1% I 26 svarede vindkraft til 16,8% af den indenlandske elforsyning mod 18,5% året før. Faldet skyldes, at det blæste mindre i 26 end i 25. Udviklingen i vindmøllernes kapacitet og produktion følges ikke altid ad, idet produktionen af vindkraft i de enkelte år i høj grad afhænger af vindforholdene, som kan være svingende. I 26 var vindkapaciteten 3135 MW, hvilket er uændret i forhold til året før % % 198 '85 '9 '95 ' '6 Vindkapacitet [MW] Vindkraft i pct. af elforsyning 7\n8 EL OG FJERNVARME Elproduktion fordelt efter produktionsanlæg Ændring Direkte energiindhold [TJ] '9 - '6 Elproduktion i alt (brutto) ,% Centrale elprod. anlæg ,8% Centrale kraftvarmeanlæg ,% - heraf separat elproduktion ,6% Decentrale kraftvarmeanlæg % Private producenter % - elproducerende anlæg 1) kraftvarmeanlæg 1) % Vindmøller 1) % Vandkraftanlæg 1) ,4% Egetforbrug ved produktion ,8% Centrale elprod. anlæg ,4% Centrale kraftvarmeanlæg ,9% Decentrale kraftvarmeanlæg % Elproduktion i alt (netto) ,3% Nettoeleksport % Indenlandsk elforsyning ,1% Forbrug ved konvertering Distributionstab m.m. 2) ,% Indenlandsk elforbrug ,8% Forbrug i energisektoren ,% Endeligt elforbrug ,1% 1) Brutto- og nettoproduktionen er pr. definition identiske 2) Bestemmes som forskellen mellem forsyning og forbrug Elproduktion fordelt efter produktionsform '85 '9 '95 ' '6 Centrale anlæg, separat produktion Centrale kraftvarmeanlæg Decentrale kraftvarmeanlæg Private producenter Vindmøller og vandkraftanlæg Produktionen af el foregår på store centrale anlæg, på decentrale kraftvarmeanlæg og hos private producenter (dvs. producenter uden for den egentlige forsyningssektor). Desuden er en stigende andel blevet produceret på vindkraftanlæg. På centrale anlæg sker elproduktionen dels som separat produktion, dels som kombineret el- og varmeproduktion. Den separate elproduktion på centrale anlæg varierer meget fra år til år som følge af udsving i udenrigshandelen med el. I 26 havde Danmark en stor nettoeksport af el, mens der i 25 var nettoimport af el. I 26 var den samlede elproduktion 164,6, hvoraf 112,9 kom fra centrale anlæg - heraf 75,6 som separat produktion. Elproduktionen fra decentrale anlæg og private producenter var hhv. 2,2 og 9,4. Vindkraftanlæg producerede 22, el, hvilket, på grund af ringe vindforhold i 26, var mindre end produktionen i 25. 8\n9 EL OG FJERNVARME Elproduktion fordelt efter anvendt brændsel Ændring Direkte energiindhold [TJ] '94 - '6 Elproduktion i alt (brutto) ,7% Olie ,1% - heraf orimulsion Naturgas % Kul ,% Overskudsvarme Affald, ikke bionedbrydeligt % Vedvarende energi % Solenergi Vindkraft % Vandkraft ,2% Biomasse % - Halm % - Træ % - Affald, bionedbrydeligt % Biogas % El fra vedvarende energi: Andel af indenlandsk elforsyning 1) Ændring [%] '94 - '6 Vedv. energi 5,6 6,3 11,8 16,7 23,9 27,7 28,7 26,5 374% Solenergi,,,,,,,, Vindkraft 3,4 3,4 8,1 12,1 15,8 18,5 18,4 16,8 388% Vandkraft,1,1,1,1,1,1,1,1 Biomasse 1,8 2,5 3,1 3,9 7,3 8,3 9,4 8,8 397% - Halm,2,6,8,5 2,1 2,4 2,4 2,4 885% - Træ,4,3,4,7 1,8 2,8 2,9 2,3 536% - Affald, bionedbrydeligt 1,2 1,7 1,9 2,7 3,3 3,2 4,1 4,1 252% Biogas,3,3,5,6,8,8,8,8 186% 1) I EU s VE-el-direktiv opgøres VE-andelen ift. elforsyning inklusiv egetforbrug ved produktion. Dette giver en andel på 27,3% i 25 og på 24,8% i 26. Elproduktion fordelt efter anvendt brændsel '96 '98 ' '2 '4 '6 Anden vedvarende energi m.m. Naturgas Kul Vindkraft Olie Elproduktionen var i ,6, hvilket er 25,8% mere end året før. Hovedårsagen til den kraftige stigning var, at manglende vandkraftproduktion og deraf stigende priser på det nordiske engrosmarked for el betød, at Danmark i 26 i modsætning til 25 blev nettoeksportør af el. I 26 blev 88,7 af den samlede elproduktion produceret ved brug af kul, hvilket er 59,3% mere end året før. De forøgede elpriser kombineret med lave kul- og CO 2 -kvotepriser, der skabte grundlag for øget el-eksport, var også her den væsentligste årsag. 33,9 el blev i 26 produceret ved brug af naturgas og 34,7 el ved brug af vedvarende energi (i figuren er hertil lagt 1,6 ikke bionedbrydeligt affald). Vindkraftanlæg gav med 22, det største bidrag til vedvarende energi. 5,8 el blev i 26 produceret ved brug af olie. 9\n10 EL OG FJERNVARME Brændselsforbrug til elproduktion Ændring Direkte energiindhold [TJ] '9 - '6 Brændselsforbrug i alt ,9% Olie ,3% - heraf orimulsion Naturgas % Kul ,2% Affald, ikke bionedbrydeligt % Vedvarende energi % Solenergi Vindkraft % Vandkraft ,4% Biomasse % - Halm % - Træ % - Affald, bionedbrydeligt % Biogas % Andre brændsler end kul til elproduktion 6% 5% 4% 3% 2% 1% % 198 '85 '9 '95 ' '6 Olie Naturgas Vedvarende energi m.m. Frem til begyndelsen af 199 erne har kul været det helt dominerende brændsel ved produktion af el. I 199 udgjorde andre brændsler end kul således kun 8,7% af det samlede brændselsforbrug. Frem til midten af 198 erne udgjorde olie stort set den resterende del af brændselsforbruget, men herefter har andelen af naturgas og vedvarende energi m.m. i elproduktionen været stigende. I 26 udgjorde olie, naturgas og vedvarende energi m.m. tilsammen 41,% af brændselsforbruget til elproduktion mod 52,3% i 25. Der er flere årsager til det store fald. Fx kan nævnes den store stigning i den samlede elproduktion på grund af en stor nettoeksport, mindre produktion fra vindkraftanlæg på grund af ringe vindforhold i 26 og mindre produktion fra biomassefyrede anlæg bl.a. på grund af stigende priser på træpiller. Nettoeksport af el fordelt på lande Danmark har en udenrigshandel med el, som varierer mere end i noget andet europæisk land. Udenrigshandlen påvirkes kraftigt af prisudviklingen på den nordiske elbørs Nordpool, som igen er under væsentlig indflydelse af de varierende nedbørsforhold i Norge og Sverige, hvor elproduktionen er domineret af vandkraft. Danmark havde i 26 en samlet nettoeksport af el på 25,. Nettoeksporten af el fordelte sig med hhv. 4,3 til Norge, 13,9 til Sverige og 6,8 til Tyskland '92 '94 '96 '98 ' '2 '4 '6 I alt Tyskland Norge Sverige 1\n11 EL OG FJERNVARME Elkapacitet Ændring [MW] '94 - '6 Total ,8% Centrale anlæg ,7% - elproducerende ,7% - el og varmeproducerende ,3% Decentrale anlæg % Private producenter ,8% Solenergi Vindkraft % Vandkraft ,% Elkapacitet MW '85 '9 '95 ' '6 Den samlede elproduktionskapacitet er vokset betydeligt over tiden. Vindkraftkapaciteten er ligeledes øget i hele perioden og udgjorde i 26 24,1% af den samlede elkapacitet på MW. I de seneste år har såvel den samlede elkapacitet som vindkraftskapaciteten dog været næsten uændret. Elkapaciteten på de centrale anlæg har varieret gennem perioden bl.a. som følge af udfasning af ældre kulfyrede kraftværksblokke samtidig med, at nye effektive blokke er taget i brug. Vindkraftkapaciteten er for 26 opgjort til MW, heraf var havvindmøllernes kapacitet 424 MW. Centrale anlæg Private producenter Decentrale anlæg Vindkraft Kraftvarmeandel af el- og fjernvarmeproduktion 1% 8% 6% 4% 2% % 198 '85 '9 '95 ' '6 Ved at fremstille el og fjernvarme i forenet produktion er det muligt at udnytte den store mængde varme, der fremkommer ved termisk elproduktion. I 26 blev 46,9% af den termiske elproduktion (dvs. produktionen i alt ekskl. vindkraft og vandkraft) produceret sammen med varme mod 63,3% året før. Faldet er især en følge af den større eleksport i 26, hvilket førte til en kraftig stigning i produktionen af el på separate elproducerende anlæg. I 199 var andelen 36,8%, mens den i 198 kun var 17,6%. I 26 blev 81,9% af fjernvarmen produceret sammen med el. I 199 var andelen 58,8% og i ,1%. Fjernvarme El 11\n12 EL OG FJERNVARME Fjernvarmeproduktion fordelt efter produktionsanlæg Ændring Direkte energiindhold [TJ] '9 - '6 Produktion i alt (brutto) ,% Centrale kraftvarmeanlæg ,5% Decentrale kraftvarmeanlæg % Fjernvarmeanlæg ,1% Private producenter 1) Kraftvarmeanlæg % Varmeproducerende anlæg ,2% Forbrug ved produktion Centrale kraftvarmeanlæg Decentrale kraftvarmeanlæg Fjernvarmeanlæg Produktion i alt (netto) ,4% Nettoimport ,4% Indenlandsk forsyning ,4% Forbrug på raffinaderier ,% Distributionstab ,4% Endeligt forbrug ,7% 1) Brutto- og nettoproduktion er pr. definition identiske Fjernvarmeproduktion fordelt efter produktionsanlæg '85 '9 '95 ' '6 Private producenter,varmeproducerende Private producenter,kraftvarmeanlæg Fjernvarmeanlæg Decentrale kraftvarmeanlæg Centrale kraftvarmeanlæg Produktionen af fjernvarme foregår på store centrale kraftvarmeanlæg, på decentrale kraftvarmeanlæg, fjernvarmeværker og hos private producenter. Hovedparten af fjernvarmeproduktionen kommer fra centrale kraftvarmeanlæg. Fra slutningen af 198 erne og op gennem 199 erne voksede den andel der produceres på decentrale anlæg i takt med, at rene varmeproducerende fjernvarmeværker blev bygget om til decentral kraftvarmeproduktion. I samme periode steg produktionen fra private kraftvarmeanlæg ligeledes. Fjernvarmeproduktionen var i 26 på 129,4, hvilket er på niveau med end året før. I forhold til 199 er fjernvarmeproduktionen vokset 4,%. 12\n13 EL OG FJERNVARME Fjernvarmeproduktion fordelt efter anvendt brændsel Ændring Direkte energiindhold [TJ] '94 - '6 Produktion i alt (brutto) ,4% Olie ,3% - heraf orimulsion Naturgas ,2% Kul ,7% Overskudsvarme ,2% Affald, ikke bionedbrydeligt ,5% Vedvarende energi % Solenergi % Geotermi % Biomasse % - Halm ,% - Træ % - Fiskeolie % - Affald, bionedbrydeligt ,9% Biogas % Varmepumper ,6% Brændselsforbrug til fjernvarmeproduktion Ændring Direkte energiindhold [TJ] '9 - '6 Brændselsforbrug i alt ,1% Olie ,% - heraf orimulsion Naturgas ,5% Kul ,5% Overskudsvarme Affald, ikke bionedbrydeligt ,8% Vedvarende energi ,3% Solenergi % Geotermi % Biomasse ,3% - Halm ,6% - Træ % - Fiskeolie ,4% - Affald, bionedbrydeligt ,2% Biogas % Varmepumper Brændselsforbrug til fjernvarmeproduktion, procentvis fordeling 1% 8% 6% 4% 2% % 198 '85 '9 '95 ' '6 Olie Naturgas Kul Vedvarende energi m.m. I perioden 198 til 26 er der sket en betydelig brændselsomlægning i produktionen af fjernvarme. I 26 var sammensætningen: 44,8% vedvarende energi m.m. (heraf biomasse 38,2), naturgas 28,1%, kul 21,9% og olie 5,2%. Forbruget af naturgas og vedvarende energi m.m. er vokset år for år. I 199 var andelene for naturgas og vedvarende energi m.m. henholdsvis 17,4% og 31,6% (heraf biomasse 25,6%). Oliens andel faldt stærkt fra 198 til 199, hvorefter den har været nogenlunde konstant. Der har fra 199 til 26 været et markant fald i forbruget af kul, som i 199 udgjorde 44,2% af det samlede brændselsforbrug til fjernvarme. 13\n14 FORBRUGSOVERSIGT 26 Energiforsyning og -forbrug 26 Direkte energiindhold [TJ] I alt Råolie LPG LVN JP1 Fuelolie Halvfabrikata Raffinaderigas Flyvebenzin Motorbenzin Petroleum Gas- /dieselolie Spildolie Petroleumskoks Orimulsion Energiforsyning - Primær produktion Genbrug Import Eksport Grænsehandel Udenrigs bunkring Tilgang ved blanding Lagertræk Statistisk difference Udvinding og forgasning Raffinaderier - Råvareforbrug og produktion Forbrug ved produktion Forbrug ved distribution Centrale elproducerende anlæg - Brændselsforbrug og produktion Forbrug ved produktion Centrale el- og varmeprd. anlæg - Brændselsforbrug og produktion Egetforbrug ved produktion Vindmøller Vandkraftanlæg Decentrale kraftvarmeanlæg - Brændselsforbrug og produktion Egetforbrug ved produktion Fjernvarmeværker - Brændselsforbrug og produktion Egetforbrug ved produktion Private producenter - Elproducerende anlæg Kraftvarmeanlæg Varmeproducerende anlæg Bygasværker Distributionstab mv Endeligt forbrug - Ikke energiformål Vejtransport Banetransport Søtransport, indenrigs Udenrigsluftfart Indenrigsluftfart Forsvarets transport Landbrug og skovbrug Gartneri Fiskeri Fremstillingsvirksomhed Byggeri- og anlægsvirksomhed Engroshandel Detailhandel Privat service Offentlig service Eenfamiliehuse Etageboliger\n15 FORBRUGSOVERSIGT 26 Terpentin, smøreolie og bitumen Naturgas Stenkul Koks m.m. Vand kraft Halm Skovflis Affald El Solenergi Vindkraft Geotermi Brænde Træpiller Træaffald Biogas Fiskeolie, biodiesel Varmepumper Fjernvarme Bygas\n16 BRUTTOENERGIFORBRUG OG ENDELIGT ENERGIFORBRUG Bruttoenergiforbrug Ændring '9-'6 Korrigeret bruttoenergiforbrug i alt. Brændselsækvivalent  ,3% Brændsler ,3% Olie ,3% Naturgas % Kul og koks ,3% Affald, ikke bionedbrydeligt ,4% Vedvarende energi % Energivarer ,3% Olie ,1% Naturgas ,9% Kul og koks ,1% Affald, ikke bionedbrydeligt % Vedvarende energi ,9% El ,6% Fjernvarme ,% Bygas ,7% Anvendelser ,3% Energisektoren ,4% Ikke energiformål ,% Transport ,3% Produktionserhverv ,% Handels- og serviceerhverv ,1% Husholdninger ,3% Faktisk energiforbrug i alt  ,8% Olie ,9% Naturgas % Kul og koks ,6% Affald, ikke bionedbrydeligt % Vedvarende energi % Udenrigshandel med el Udenrigshandel med fjernvarme - 25,4% Faktisk energiforbrug og korrigeret bruttoenergiforbrug '85 '9 '95 ' '6 Faktisk forbrug rrigeret forbrug *) Det faktiske energiforbrug angiver det registrerede energiforbrug i et kalenderår. Bruttoenergiforbruget fremkommer ved at korrigere det faktiske energiforbrug for brændselsforbrug knyttet til udenrigshandel med el. Det korrigerede bruttoenergiforbrug er desuden korrigeret for klimaudsving i forhold til et vejrmæssigt normalt år. Formålet hermed er at få et klarere billede af udviklingen i det indenlandske energiforbrug. Det korrigerede bruttoenergiforbrug var i mod 85 i 25, hvilket svarer til en stigning på 1,5%. I 199 var forbruget 819. Det faktiske energiforbrug var i , hvilket er 6,3% højere end i 25. I forhold til 199 er det 17,8% højere, hvilket især skal ses på baggrund af en betydelig nettoimport af el i 199 mod en tilsvarende stor nettoeksport af el i 26. *) Nettoeleksport- og klimakorrigeret forbrug 16\n17 BRUTTOENERGIFORBRUG OG ENDELIGT ENERGIFORBRUG Bruttoenergiforbrug fordelt på brændsler Det korrigerede bruttoenergiforbrug i 26 er 5,3% Korrigeret 198 '85 '9 '95 ' '6 Olie Kul og koks Naturgas Vedvarende energi m.m. højere end i 199, men forbruget af de enkelte brændsler har udviklet sig meget forskelligt. Forbruget af olie faldt stærkt frem til 1993, hvorefter det steg igen frem til 1997 for at stabilisere sig omkring 383. I 21 begyndte olieforbruget atter at udvise fald pga. store fald i forbruget af orimulsion til fremstilling af el. Olieforbruget er i forhold til 199 faldet 2,3%. Kulforbruget er faldet 44,3% siden 199. Forbruget af naturgas og vedvarende energi m.m. (dvs. vedvarende energi samt ikke bionedbrydeligt affald) er vokset markant i perioden. I 26 voksede forbruget af kul med 1,1% i forhold til året før. Forbruget af olie og naturgas faldt,9%, mens forbruget af vedvarende energi m.m. voksede 1,%. Bruttoenergiforbrug fordelt på energivarer efter konvertering Korrigeret Bruttoenergiforbrug fordelt på anvendelser '85 '9 '95 ' '6 Olie Kul og koks El Bygas Korrigeret Naturgas Vedvarende energi m.m. Fjernvarme 198 '85 '9 '95 ' '6 Husholdninger Handels- og serviceerhverv Produktionserhverv Transport Ikke energiformål Energisektoren Bruttoenergiforbrug fordelt på energivarer angiver bruttoenergiforbruget efter at en del af brændslerne er omformet til el, fjernvarme og bygas. Dvs. at forbruget af olie, naturgas, kul og vedvarende energi m.m. her angiver, hvad der er anvendt af disse brændsler uden for konverteringssektoren. Brændselsforbruget til elproduktion var i , hvilket er 2,2% højere end året før. I forhold til 199 er brændselsforbruget faldet 3,6% pga. en mere effektiv elproduktion og en voksende andel vindkraft. Brændselsforbruget til fjernvarme var i 26 83, hvilket er 1,6% højere end året før. I forhold til 199 er brændselsforbruget vokset 7,%. Også her er produktionen blevet mere effektiv, idet fjernvarmeproduktionen siden 199 er vokset 4,%. Ved fordeling af bruttoenergiforbruget på anvendelser skal man være opmærksom på, at el, fjernvarme og bygas indgår med deres tilknyttede brændselsforbrug. Bruttoenergiforbruget til transport var i 26 1,3% højere end i året før. Forbruget i produktionserhverv og handels- og serviceerhverv voksede henholdsvis 2,7% og 3,7%. I husholdninger steg bruttoenergiforbruget 1,4%, mens det i energisektoren (platforme i Nordsøen og olieraffinaderier) faldt 7,%. Sammenlignet med 199 er bruttoenergiforbruget til transport vokset 27,3%. I produktionserhverv er det faldet 3,%, mens det er faldet,1% i handelsog serviceerhverv og 6,3% i husholdninger. Udviklingen fra 199 til 26 er (bortset fra transport) meget påvirket af, at det har været muligt at producere el og fjernvarme med et stadigt mindre brændselsforbrug. 17\n18 BRUTTOENERGIFORBRUG OG ENDELIGT ENERGIFORBRUG Endeligt energiforbrug Ændring Direkte energiindhold [TJ] '9-'6 Klimakorrigeret forbrug Endeligt energiforbrug i alt ,4% Ikke energiformål ,% Transport i alt ,3% Vejtransport ,1% Jernbanetransport ,3% Søtransport, indenrigs ,5% Luftfart ,5% Forsvarets transport ,4% Produktionserhverv i alt ,8% Landbrug og skovbrug ,% Gartneri ,4% Fiskeri ,% Fremstillingsvirksomhed ,7% Bygge- og anlægsvirksomhed ,7% Handels- og serviceerhverv i alt ,7% Engroshandel ,% Detailhandel ,5% Privat service ,8% Offentlig service ,6% Husholdninger i alt ,4% Eenfamiliehuse ,3% Etageboliger ,7% Faktisk forbrug Endeligt energiforbrug i alt ,6% Endeligt energiforbrug fordelt på anvendelser 25 Klimakorrigeret Det endelige energiforbrug består af energiforbrug til transport og ikke energiformål (fx smøreolie og asfalt) samt energiforbrug til produktion og opvarmning i produktionserhverv, handels- og serviceerhverv samt forbrug i husholdninger Ikke energiformål Transport Produktionserhverv Handelsog service-erhverv Husholdninger Det endelige energiforbrug var i , hvilket er 2,2% højere end i 25. Sammenlignet med 199 er det endelige forbrug 12,4% højere. Energiforbruget til transport er vokset støt over det meste af perioden. Fra 199 til 26 er forbruget vokset 27,3%. Energiforbruget i produktionserhverv og handels- og serviceerhverv er fra 199 til 26 vokset henholdsvis 2,8% og 14,7%, mens forbruget i husholdninger er vokset 7,4%\n19 BRUTTOENERGIFORBRUG OG ENDELIGT ENERGIFORBRUG Endeligt energiforbrug fordelt på energivarer Klimakorrigeret 198 '85 '9 '95 ' '6 Olie Kul og koks El Bygas Naturgas Vedvarende energi m.m. Fjernvarme Det endelige energiforbrug steg med 2,2% fra 25 til 26. Forbruget af olie og naturgas voksede henholdsvis 1,3% og 1,7%, mens forbruget af el og fjernvarme voksede 2,% og 2,4%. Kulforbruget (til andet end produktion af el og fjernvarme) voksede 5,% efter et fald på 2,6% året før. Siden 199 er det endelige forbrug af naturgas vokset 46,6%, mens forbruget af el og fjernvarme er vokset med henholdsvis 19,4% og 32,2%. I samme periode er forbruget af olie og kul reduceret henholdsvis 2,4% og 34,1%. Det endelige forbrug af vedvarende energi m.m. (dvs. vedvarende energi samt ikke bionedbrydeligt affald) var i 26 8,6% højere end året før. I forhold til 199 er forbruget af vedvarende energi m.m. vokset 71,8%. Forholdet mellem endeligt forbrug og bruttoenergiforbrug 8% 75% Korrigeret 7% 198 '85 '9 '95 ' '6 Bruttoenergiforbrug og endeligt energiforbrug pr. mio. BNP TJ pr. mio. BNP (2-priser) 1,2,8,4 Korrigeret, 198 '85 '9 '95 ' '6 Bruttoenergiforbrug Endeligt energiforbrug Forskellen mellem endeligt energiforbrug og bruttoenergiforbrug udtrykker forbruget ved indvinding og raffinering, konverteringstab ved produktion af el og fjernvarme samt tab ved distribution af energi. Forholdet mellem endeligt energiforbrug og bruttoenergiforbrug kan derfor opfattes som en indikator for effektiviteten i det samlede energisystem. Fra 198 til 1989 faldt effektiviteten målt som forholdet mellem endeligt forbrug og bruttoenergiforbrug pga. en stor stigning i elforbruget. Herefter er effektiviteten vokset igen som følge af et relativt svagt stigende elforbrug samtidig med, at en stadig større del af el og fjernvarme fremstilles i forenet produktion (kraftvarmeproduktion). Hertil kommer vindkraftens stadig større betydning. Den økonomiske aktivitet i Danmark målt ved bruttonationalproduktet (BNP) i 2-priser, kædede værdier, er siden 198 vokset langt hurtigere end energiforbruget. I 26 var der knyttet et bruttoenergiforbrug på,63 TJ til hver mio. BNP (opgjort i 2-priser, kædede værdier) mod,997 TJ i dvs. at brændselsintensiteten i perioden er reduceret med 39,5%. I forhold til 199 har reduktionen været 26,3%. Intensiteten faldt i 26 med 1,9% i forhold til året før. Sammenholdes udviklingen i BNP i stedet for med udviklingen i det endelige energiforbrug fås et fald i energiintensiteten på 21,4% fra 199 til 26. Reduktionen er her mindre, fordi effektiviseringerne i konverteringssektoren ikke regnes med. Intensiteten faldt i 26 med 1,3% i forhold til året før. 19\n20 BRUTTOENERGIFORBRUG OG ENDELIGT ENERGIFORBRUG Endeligt elforbrug Ændring Direkte energiindhold [TJ] '9-'6 Klimakorrigeret forbrug Endeligt elforbrug i alt ,4% Jernbanetransport ,8% Produktionserhverv ,2% Landbrug ,8% Gartneri ,7% Fremstillingsvirksomhed ,1% Bygge- og anlægsvirksomhed ,9% Handels- og serviceerhverv ,2% Engroshandel ,8% Detailhandel ,2% Privat service ,9% Offentlig service ,5% Husholdninger ,6% Enfamiliehuse ,5% Etageboliger ,3% Faktisk forbrug Endeligt elforbrug i alt ,1% Endeligt elforbrug på anvendelsesområder Elforbruget i fremstillingsvirksomhed steg fra Klimakorrigeret til 26 med 23,1%. Fra 1997 til 23 var elforbruget stagnerende, hvorefter det igen er vokset. I 26 var forbruget,7% højere end året før '85 '9 '95 ' '6 Fremstillingsvirksomhed Husholdninger Handels- og serviceerhverv Handels- og serviceerhverv har været kendetegnet ved et fortsat stigende elforbrug. Fra 199 til 26 er elforbruget således vokset 28,2%. I 26 var elforbruget 3,3% højere end året før. Efter en stærk stigning i husholdningers elforbrug fra 198 til 199 er elforbruget siden vokset svagt. Forbruget er fra 199 til 26 vokset 7,6%. I 26 var elforbruget 1,6% højere end året før. Elforbrugets andel af det samlede energiforbrug % Klimakorrigeret '85 '9 '95 ' '6 I alt Fremstillingsvirksomhed Handels- og serviceerhverv Husholdninger Andet Fra 198 til 199 voksede elforbrugets andel af det samlede energiforbrug ganske betydeligt for alle anvendelsesområder, når der ses bort fra transportområdet. Siden er andelen først vokset mere moderat frem til slutningen af 199 erne for siden hen at stagnere. Andelen var i ,8%, i ,1%, i 2 18,1% og i 26 uændret 18,1%. I handels- og serviceerhverv har elforbrugets andel været stigende frem til 21, hvorefter den har været næsten uændret. I 26 udgjorde elforbruget 43,7% af det samlede energiforbrug. I fremstillingsvirksomhed og husholdninger var andelen af el i 26 henholdsvis 31,1% og 19,4%. I husholdninger er andelen uændret i forhold til\n21 Transport Energiforbrug til transport fordelt på transportform '85 '9 '95 ' '6 Vejtransport Søtransport, indenrigs Lufttransport, udenrigs Jernbanetransport Lufttransport, indenrigs Forsvarets transport Energiforbruget til transport voksede i 26 med 2,8 til 216,7. Det svarer til en stigning på 1,3%. Efter et fald i forbruget i 22 er forbruget igen steget siden 23. Stigningen fremkommer især som følge af et forøget energiforbrug til vejtransport og udenrigsluftfart. Målt i forhold til 199 er energiforbruget til transport vokset 27,3%. Vejtransport og udenrigsluftfart er de store energiforbrugere med henholdsvis 77,4% og 16,9% af forbruget. I 26 steg energiforbruget til vejtransport med 5,4 til 167,7 svarende til en stigning på 3,3%. Forbruget til udenrigsluftfart faldt fra 21 til 22; men siden 23 er forbruget vokset med 2,6%. I 26 var forbruget 36,6. Energiforbrug til transport fordelt på drivmidler Forbruget af motorbenzin faldt 1,8% fra 25 til 26, mens forbruget af dieselolie voksede 6,1%. Det er en fortsættelse af udviklingen fra året før. Betragter man udviklingen i de enkelte drivmidler til transport fra 199 til 26 er dieselforbruget vokset stærkest. Forbruget af dieselolie er steget 52,1%, mens forbruget af flybrændstoffer og motorbenzin er steget henholdsvis 34,4% og 8,5% '85 '9 '95 ' Motorbenzin Dieselolie Flybrændstoffer Andre drivmidler '6 Forbruget af andre drivmidler er i samme periode faldet 36,7%. Således er forbruget af autogas (LPG) til vejtransport næsten forsvundet. Andre drivmidler omfatter også jernbanernes elforbrug, som er steget 83,8%. Elforbruget udgør dog fortsat kun en beskeden andel af det samlede energiforbrug til transport. 26 var første år med bioethanol i Danmark. Det samlede forbrug blev i alt,15. Energiforbrug til vejtransport 8% 7% 6% 5% 4% 3% 2% 1% % 198 '85 '9 '95 ' '6 Vejtransport, andel af energiforbrug til transport Energiforbruget til vejtransport er klart største bidragsyder til det samlede energiforbrug til transport. I næsten hele perioden har andelen været støt stigende. Men fra 23 til 25 faldt andelen pga. et stadig større forbrug til udenrigsluftfart. I 198, 199 og 23 var vejtransportens andel henholdsvis 7,8%, 76,3% og 78,6%, mens den i 26 var til 77,4%. Efter at forbruget af dieselolie siden 22 er vokset stærkt er dieselolie nu det mest anvendte drivmiddel inden for vejtransport. I 26 var dieseloliens andel 51,5%. I årene 198, 199 og 25 var dieseloliens andel henholdsvis 31,7%, 42,1% og 49,1%. Diselolie, andel af vejtransport 21


Miljøkrav må ikke koste på bundlinien | OrganicToday.dk\nMiljøkrav må ikke koste på bundlinien\nRegeringens grønne ministre er i gang med det, de ser som et gennemgribende opgør med tre årtiers miljøpolitik, lyder det i en analyse fra Mandag Morgen.\nSiden midten af 1980’erne har fokus i dansk miljøpolitik været at beskytte naturen med nogle af verdens mest restriktive miljøkrav til følge. Nu skal erhvervslivets konkurrenceevne sidestilles med miljøbeskyttelse, skriver ugebrevet Mandag Morgen.\nRegeringens grønne ministre er i gang med det, de ser som et gennemgribende opgør med de seneste tre årtiers miljøpolitik. Hensynet til naturen står ikke længere hævet over alt andet. Vækst og produktivitet er mindst lige så vigtigt, lyder budskabet fra både miljøministeren og klimaministeren.\nDe vil ifølge ugebrevet omfavne erhvervslivet og på den måde få virksomhederne til at være med til at trække den grønne dagsorden fremad. Men det er kortsigtet at gøre økonomisk vækst til en del af den grønne dagsorden, og de risikerer at drukne miljøet i jagten på bedre konkurrenceevne, advarer kritikere.


Hvad er teknisk analyse? | Strategi | DEGIRO mægler\nHvad er teknisk analyse, og hvordan fungerer den?\nMed en DEGIRO-konto, får du med blot ét tryk på en knap øjeblikkeligt adgang til over halvtreds markeder i tredive lande. Det store spørgsmål er, hvad man så skal gøre. Mange ved allerede, hvad de vil investere i. Andre vil bruge lidt tid på at undersøge, hvor de vil lægge deres penge.\nNår det handler om at vælge aktier, er der to indgangsvinkler til, hvordan man skal gøre tingene: tekniske og fundamentale analyser. I denne artikel vil vi forklare teknisk analyse og vise dig, hvordan du kommer i gang med nogle af de mere avancerede værktøjer, der er tilgængelige på din DEGIRO-konto. Læs vores artikel om fundamental analyse her.\nEn teknisk analyse svarer ikke på spørgsmålet ”hvad skal jeg købe?”, men derimod ”hvornår skal jeg købe?”. Den drejer sig om statistisk analyse for at bruge handelsoplysninger.\nTilhængere af teknisk analyse forsøger ikke at finde ud af, om en aktie er over- eller undervurderet, snarere om aktien kan forventes at stige eller falde i kurs med udgangspunkt i den tidligere handelshistorik i forhold til tidligere mønstre i kursbevægelserne.\nDin DEGIRO-handelsplatform giver dig en bred vifte af muligheder for at tilpasse diagrammerne for dine investeringer. Disse inkluderer muligheden for at ændre datointervallet, det interval, hvor resultaterne rapporteres, og diagramtypen. Som udgangspunkt ser man det enkle linjediagram (øverst på figur X), men man kan også skifte til et candlestick-diagram eller OHLC (open-high-low-close), som giver lidt mere information end blot den sidste kurs på hver handelsdag.\nMed farvekodning kan du desuden se den positive kurs i grønt og en negativ kurs i rødt, hvilket hjælper med at skelne mellem tendenserne. Man kan desuden placere et indeks som eksempelvis EURO STOXX 50 eller S&P 500 i diagrammerne for at sammenligne, om den aktie, man ser på, har slået det relevante benchmark.\nDet første man skal gøre, når man kaster sig ud i teknisk analyse, er at lære nogle af de mønstre, som man ofte vil se, når man betragter aktiediagrammer. Disse generelle retningsbestemte bevægelser kaldes tendenser, og det er afgørende, at man lærer det grundlæggende for at starte med teknisk analyse.\nDen opadgående tendens er enkel nok at identificere. Og det samme er den nedadgående. Hvis man analyserer en aktie i en tilstrækkelig lang tidsramme, er det næsten sikkert, at man vil se begge disse tendenser, i det mindste i en periode. p>\nNår vi går ind i de mere komplicerede mønstre, kan vi diskutere, hvad der sker, når en opadgående tendens bliver en nedadgående tendens. Dette er kendt som en reversalt (købeindikation). Sommetider sker det ret pludseligt og danner en V-form. Andre gange sker det mere gradvist.\nAktietendenser bevæger sig ofte på to niveauer: støtte og modstand. Som navnene antyder, er støtte en kurs, som aktiekursen kæmper for at komme under. Ligeledes er modstandsniveauet den kurs, som aktien har problemer med at komme over.\nEt af de mest kendte mønstre på markedet kaldes for ”hoved-skulder”-formationen. I dette mønster repræsenterer hovedet det modstandsniveau, som aktiekursen kæmper for at komme over, mens udskæringen (stedet mellem det nederste af skuldrene og hovedet mødes) repræsenterer supportniveauet, da dette skal holde aktiekursen over et vist niveau selv efter en nedadgående tendens.\nIndikatorer for teknisk analyse\nEn DEGIRO-handelskonto giver dig også adgang til en række forskellige indikatorer, der kan føjes til produktdiagrammerne. På produktsiden kan man klikke på den interaktive diagramknap, så et nyt vindue åbnes.\nDe første ting, man ser, er aktiekursdiagrammet øverst og mængden i bunden. Mængden er antallet af aktier, der handles på en given dag. Mængden vises typisk som en række lodrette søjlediagrammer, hvor et højere søjlediagram betyder, at flere aktier blev handlet på en given dag. Mens de fleste investorer altid vil være meget bevidste om prisen kursen på deres investeringer, er det vigtigt, at man tager højde for instrumentets mængdemængde, når man udfører enhver form for teknisk analyse.\nVed hjælp af andre muligheder kan man markere de dage, hvor virksomheden udstedte et udbytte eller en aktiesplit, men hvis man ønsker at fokusere på de tekniske faktorer, skal man især se på udvælgelsen af indikatorer.\nDa der er mere end tyve at vælge imellem, ser vi i denne artikel på nogle af de mere almindeligt anvendte indikatorer. Denne liste er på ingen måde en omfattende liste.\nGlidende gennemsnit er måske den mest anvendte tekniske indikator. Glidende gennemsnit er vægtede gennemsnit, der bruges til at estimere den aktuelle retning for en tendens. En gennemsnitlig værdi, der er vægtet over en periode, hjælper med at udjævne de daglige udsving og giver en mere tydelig indikation af den overordnede tendens. På handelsplatformen kan man indstille et glidende gennemsnit med en indstillet periodelængde (n).\nI ovenstående diagram ses et simpelt glidende gennemsnit for et ti-dages glidende gennemsnit (i grønt) samt et halvtreds-dages glidende gennemsnit (i rødt). Sammenlignet med aktiens daglige bevægelser (som man kan betragte som gennemsnittet med en periodelængde på én) kan man se, at jo længere den indstillede tidsramme er, jo mere jævn er tendensen.\nSom navnet siger, forsøger tendensindikatorer at vise, på hvilket tidspunkt en ny tendens starter. En populær trendindikator er den glidende gennemsnitlige konvergens/divergens (MACD). Indikatoren er sammensat af et kortsigtet og et langsigtet glidende gennemsnit. Når det kortsigtede gennemsnit er over det langsigtede gennemsnit, signalerer dette et positivt momentum, mens perioder, hvor det langsigtede gennemsnit overstiger det kortsigtede, signalerer et nedadgående momentum.\nMACD signalerer en ændring i tendensretningen og påbegyndelsen af en ny tendens. MACD måles på en skala fra en-til-en, hvor MACD højere end nul signalerer et køb og MACD lavere end nul signalerer et salg.\nDen sidste type indikator, du finder, er mængdeindikatorer. Ud over pindediagrammet over mængder, der vises i værktøjet, kan disse indikatorer hjælpe med at forstå, hvordan mængden af aktiehandler kan bestemme styrken af en kursudvikling.\nEt sådant eksempel er On Balance Volume (OBV). Dette er den samlede sum af køb- og salgsmængden. En række top- og bundangivelser indikerer en stærkere tendens, mens en flad OBV indikerer en mangel på tendens. Pengestrømsindekset bruger en anslået “typisk kurs” (et gennemsnit af den højeste, laveste og nærmeste kurs) sammen med mængderne til at estimere, om et værdipapair er overbought eller oversold.\nHvor pålidelig er teknisk analyse?\nDe, der starter med teknisk analyse, vil hurtigt indse, at disse indikatorer både er ekstraordinært brugerdefinerbare samt åbne for fortolkning. Derfor er det en god ide at eksperimentere med en række strategier og bruge indikatorerne i kombination med hinanden for at opnå meningsfulde resultater i forbindelse med aktiehandel. Hos DEGIRO er vi åbne og gennemsigtige om de risici, der følger med at investere.\nFør du begynder at investere, er der en række faktorer, du skal overveje. De hjælper dig med at overveje, hvor stor risiko du er villig til at tage, og hvilke produkter der bedst matcher din viden. Det er heller ikke tilrådeligt at investere penge, som du har brug for på kort sigt, eller at stille dig selv i en position, der kan give økonomiske vanskeligheder. Det hele begynder med, at du skal tænke på, hvilken type investor du vil være. Du kan læse mere om risiciene ved investering i vores dokumenter med yderligere information om investeringsservice eller på vores særlige risikoside.


sælg min bil – Skrotpræmie på skrotbil pris skrot din bil\nTag: sælg min bil\n22. december 2019 skrotbilpriser\nFORSIDE YDELSER RING HER (PÅ TLF) OM OS KONTAKT OS +45 29 17 35 75 HURTIG BILSALG KØBER ALLE SLAGS BILER Vi køber biler med værdi op til 500.00 DKK. Rigtig mange danskere vælger vores løsning, da du kan komme af med bilen på under 24 timer og blive markant rigere – Slip for hovedpinen. Sælg din bil hos os. SÆLG DIN BIL NU ; Ring på 29 17 35 75 eller brug kontaktformularen forneden Fleksibel løsning Hurtigbilsalg.net er den hurtigste løsning til dig der vil sælge din bil. Mærke,…\nSælg din bilbilsalg, brugtbil, jeg vil gerne af med min bil, sælg din bil, sælg min bil


Babyolie, babycreme og babyshampoo - creme og shampoo til børn\nDu er her: Forsiden / Pusle & pleje / Olie, creme og shampoo\nEcocert betyder, at alt er som det skal være – det er Chicco, der står bag, og det er hos Babytorvet, du finder de hudvenlige produkter til dit barns daglige pleje. Gå ikke på kompromis, når det gælder dit barns hud, find olie, creme og shampoo i god kvalitet hos Babytorvet.\nMærket er Pure Bio, producenten er det velkendte Chicco, så dit barn er i sikre hænder, når du vælger plejeprodukter hos Babytorvet.\nPure Bio mærket er certificeret med det franske og internationalt anvendte økomærke Ecocert. Certificeringen sætter strenge krav til både indhold og emballage og er dermed din garanti for, at du køber med omtanke, når du vælger produkter fra Pure Bio.\nIndholdet i Pure Bios produkter skal være min. 95% naturlig, min. 10% økologisk og må ikke indeholde syntetisk farve, parfume, parabener, GMO, phtalater og SLES – kort sagt: Ingen sundsheds- eller miljøskadelige stoffer. Emballagen skal være genanvendelig og markedsføringen skal følge bestemte krav. Intet er overladt til tilfældighederne, når det gælder produkter fra Chiccos Pure Bio produkter.\nBodylotion fra Pure Bio er dit barns daglige kilde til en blød og sund hud. Den nærende og blødgørende aloe vera lotion plejer selv den sarteste hud. Fugtighedscremen med sheasmør er mild og effektiv på de steder, der trænger til ekstra pleje i det daglige eller i perioder. Fugt er vigtigt for huden og man kan aldrig starte for tidligt med at passe på den fine nye babyhud.\nMandelolie er den aktive ingrediens i Pure Bios massageolie. Tilfør fugtighed efter badet med den skønne massageolie og nyd den hyggelige tid efter badet, hvor dit barn vil elske en rolig massage og nærhed fra dig. Det handler om omsorg og samvær, det handler om at vælge de rette produkter: Vælg miljø- og sundhedsvenlig olie, creme og shampoo til den mindste hos Babytorvet, når dit barns sundhed og velvære kommer først!\nDet er naturligvis ikke kun barnets hud, der skal passes og plejes. Mors hud går igennem mange forandringer under graviditeten, hvilket kan foråsage uren hud, herunder bumser og generel akne. Den urene hud vil oftest forsvinde hen imod slutningen af graviditeten, men visse kvinder vil opleve, at de fortsat døjer med det efter fødslen også.


Rejser i Italien: Lev sommeren som en italiener\nLev sommeren som en italiener\nThe Guardian har fået en række korrespondenter i Italien til at fortælle, hvordan de lokale nyder livet i sommermånederne. Udover hyggelige stemningsbeskrivelser, giver ’Italy in summer: insiders’ guide’ fra 01. maj 2010 en masse konkrete navne og adresser på in-steder i Milano, Firenze, Rom, Verona, Genova og Trieste.\nIfølge Guardian flytter Milanos modeller og modefolk udendørs i sommermånederne. Så sidder de på cafeerne i deres Gucci kjoler og D&G solbriller og ser på livet over kanten på en kop espresso. Hvis de da ikke bliver hængende til langt ud på natten i det, den engelske avis kalder ’Alfresco partying’.\nIndbyggerne i Firenze vil hellere have ro, så de søger til parkerne som den velplejede Bardini, der ligger i forlængelse af Boboli, hvorfra der er udsigt over Arno og et fint udbud af museer og serveringssteder.\nRomerne finder en plads i solen mellem turisterne på Den spanske Trappe of Trevi Fontænen, og så er der en masse listige steder, hvor de lokale søger hen for at få byens bedste is eller udsigt. Hold desuden øje med Estate Romana Festival, der fra juni til september byder på mere end 150 arrangementer inden for sport, musik og film.\nVerona står i operaens tegn fra midten af juni til slutningen af august. I år kan man i arenaen opleve Aida, Carmen, Il Trovatore, Madame Butterfly og en ny opsætning af Turandot. Imens spiller det romerske teater jazz, ballet og Shakespeare (på italiensk), og gøglere og gademusikanter sørger for underholdningen på byens pladser.\nOgså Genova lokker med overdådige kulturelle tilbud i form af en kunstudstilling af Caravaggios landskaber, poesi, historiske festspil og en regatta. Musikken koncentreres om den gamle havn, hvor der afholdes en kvinde musik festival med navne som Sinead O'Connor, Morcheeba og Diana Krall og en guitarfestival, der hylder Jimi Hendrix.\nOg endelig kan Trieste få romantikken frem i de fleste, når de slentrer aftentur langs havnepromenaden og kigger på vand, gamle borge og Miramare slottet formet som en overdådig bryllupskage. Kravler op i domkirkens tårn for at nyde udsigten over byen. Eller går på kunstmuseum for at se Francesco Hayez' berømte maleri ‘Il Bacio’ fra 1859.\nIndsendt af Italian Notes kl. 09.06\nEtiketter: Firenze, Friuli-Venezia Giulia, Genova, Lazio, Liguria, Lombardiet, Milano, Rom, Toscana, Trieste, Veneto, Verona


KABELSMEDEN Stikpanel Pioneer DDJ-SX / RX - DJ Huset\n> Kabler>Stikpanel>Færdige stikpaneler>Stikpanel Pioneer DDJ-SX / RX\nKABELSMEDEN Stikpanel Pioneer DDJ-SX / RX\nDKK 1.459,00inkl. moms\nLækkert kvalitets stikpanel fra Kabelsmeden, der passer til Pioneers DDJ-SX, SX2 samt RX.\nEt stikpanel i høj kvalitet fra Kabelsmeden, der passer til Pioneers DDJ-SX, SX2 samt RX.\n2 x XLR Han til Jack til Booth/monitor out.\n2 x Phono ind til AUX\n1 x USB til Serato, Rekordbox DJ eller anden DJ software.\n3 x Blindhuller til fremtidige udvidelser.


piratkopi | lex.dk – Den Store Danske\nPiratkopi, ulovlig kopi af materiale, der er beskyttet retligt af fx ophavsret eller mønsterret. Begrebet bruges især om kopiering af digitale produkter som fx computerprogrammer, dvd-film og musik-cd'er, hvor kopien bliver af samme kvalitet som originalen. Piratkopi bruges også om fx fotokopiering af bøger og kopier af mærkevaretøj etc. Indtil 2001, da det blev tilladt at fremstille eksemplarer til personlig brug, var al digital-til-digital-kopiering af musik forbudt i Danmark. Historisk set er fænomenet gammelt, se piratudgave.\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Hansen, Cliff: piratkopi i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra https://denstoredanske.lex.dk/piratkopi\nhør: opdateret af Alma Guldberg Ravn (lex.dk) for 1 minut siden\nGesneriaceae: opdateret af Alma Guldberg Ravn (lex.dk) for 2 minutter siden\nsalturt: opdateret af Alma Guldberg Ravn (lex.dk) for 2 minutter siden\nperoxisomer: opdateret af Alma Guldberg Ravn (lex.dk) for 2 minutter siden


ARTIKLER: april 2005\nArtikler om aikido og kampkunst.\nDojo og Ryu\nJa nu er opfordringen jo fremsat og så kan vi jo kun vente på om der viser sig nogle resulterer og om nogle af veteranerne vil fortælle deres side af historien.\nNu var tema i denne tråd jo noget helt andet, men de hænger nok sammen, nemlig spørgsmålet om hvad er Ryu og hvad er Dojo.\nKikker jeg på de henvisninger som er kommet, forstår jeg det således at den oprindelige undervisning ofte fandt sted i en ret lille og privat gruppe af studerende. At de oprindelige sensies nødvendigvis ikke formede nogen dojo? At der var tale om en slags privat undervisning på et uformelt plan. Denne metode plejes endnu meget i Kina og særlig i Tai Chi kredse.\nEn talemåde fra Kina siger noget om denne uformelle og private undervisningsform: ”Mesteren går sin morgen tur i parken. En elev standser ham og stiller et spørgsmål. Mesteren besvarer dette og demonstrerer noget. Flere studerende kommer til. Efter en times tid i behageligt samvær forsætter Mesteren sin morgen tur”.\nDenne form for uformel Dojo – har jeg kaldt ”et møde på vejen, hvor mennesker mødes og skille i frihed”.\nFra dette punkt kan en sensei forme en formel undervisnings situation og vi har da en Dojo eller ”et permanent punkt for øvelsespraksis”.\nMen grundlæggeren har jo ikke hentet sin praksis ud den tomme luft. Han har sine ”RODMESTRE”. Det er klart at en sensei, ikke kan arbejde i et tomrum, han må have inspiration for selv at komme videre. Vi kan ikke løfte os selv op ved håret. Det er her at gruppen eller netværket kommer ind i billedet. Det er her at begrebet Ryu dukker op.\nJeg har bemærket et begrebet Ryu fortolkes på to måder ”stilart” og skole”. I disse to begreber ser jeg to forskellige tendenser og prioriteringer.\nEt kreativt sind kan blive et eksempel for andre mennesker. En skabende impuls kan være ledsaget af en ændring af STIL, men det betyder ikke at der er tale om at den dybe tallerken bliver opfundet for anden gang. I musikkens verden kan det f.eks. være overgangen fra rock til punk eller i mallekunsten fra kubisme til syrealisme.\nDer kan her være tale om stilskift eller stil brud. Det klassiske blev afløst af modernismen og denne af det postmodernistiske.\nDe der har idekraft nok til at ændre på en stil, former nødvendig vis ikke skoler eller grundlægger en ny Ryu.\nDe bliver måske skole eksempler til efterfølgelse. De er indstiftere af noget der måske ikke er nyt, men bare anderledes.\nAt grundlægge noget vil sige af forme en formel organisation. En skole, et akademi eller en dojo.\nKreative impulser opstår normalt i opposition til noget eksisterende. Enten som protest eller ud fra inspiration. Disse impulser kan opstå inden for rammerne af eksisterende akademier eller skoler, men ofte opstår de som fri initiativer uden for det etablerede systemer.\nGennem historien har man set med forskellige øjne på sådanne initiativer. Primitive, irrelevante, konkurrerende, fjendtlige eller kætterske – alt efter hvilket standpunkt beskueren antog.\nHvad end man vælger en formel eller uformel vej eller begge veje samtidig, så må individet have frihed til at søge sin indre skolingsvej på egne præmisser. I videnskab såvel som kunsten har mennesket aldrig kunnet lade sin kilde til fornyelse og inspiration afgrænse til eet universitet eller eet akademier. Det frie åndsliv forudsætter at mennesket selv finder de kilder og steder hvor fra han kan øse af Visdommens Kilde.\nDen der hævder: ”Her findes alt”! Har bevæget sig ind på sekterismens golde systemtænknings område eller emotionelle fanatisme.\nVore behov ændres med tiden og således også vore behov for vejledning. Da jeg var 17 år var mine forestillinger og behov om kærlighed anderledes end de er i dag hver jeg er 61 år og om 20 år håber jeg de har ændre sig til noget bedre.\nDen levende Ryu eller Skole, stiller individet frit – eleven må være fri af sin lærer – såvel som læreren må være fri af sine elever.\nEn af mine bedste elever, som var hos, spurgte om det var i orden at han samtidig dyrkede en anden aikido stil. Han dyrkede samtidig Kenjuitsu og Aiki-jutsu. Efter tre år kom han og sagde at han ikke kunne få fat i det jeg søgte at vise ham. Eg var ked af at skulle miste ham, og jeg tænkte en del over hvorfor han ikke nå ind til de kropskvaliteter jeg viste ham. Efter nogen tid forstod jeg at det handle om ”stil” – og jeg kunne se at han befandt sig bedst i en stil som var mere klassiks og hvor der blev lagt mere vægt på formaliteterne end jeg gjorde og jeg glæde mig på hans vegne.\nUd fra sådanne tanker er det at jeg betragter Århus Iaido Dojo, mere som en "Studiegruppe for japansk våbenkunst med særlig henblik på øvelse med iaito, jo og boken" - men formelt en dojo- uden at give det ud for at være en ryu.\nJeg har understreget dette ved at min undervisning er graduerings fri. Jeg henviser kun til min Shihan, Nishio, sensei, som en inspirationskilde, som jeg søger at oreinterer mig imod og påkalder mig ingen autorisation eller grad opverhovedet. Dette er min Dojo eller Ryu om man vil.\nAt jeg har valgt at kalde denne gruppe for "Iaido dojo" og ikke "batto dojo" skyldes måske kun at ingen ved hvad batto er.\n// posted by Redaktør @ 12:17 PM\nTakemusu Aiki. Nr. 1\nTakemusu Aiki – Forelæsning Morihei Ueshiba, Grundlægger af Aikido (1)\nAf Morihei Ueshiba\nAikido Journal #116 (1999)\nPå opfordring vil jeg i dag forsøge at beskrive hvad aikido er.\n¤ Aikido er princippet om den evige forsættelse gennem alle tidsaldre af det samme system i Universet.\n¤ Aikido en himmelsk sendt sandhed og det enestående arbejde af Takemusu Aiki.\n¤ Aikido er vejen til enhed og harmoni med himmel, jord og menneskeheden.\n¤ Aikido er desforuden, en vej til at tage vare på hele skabelsen.\n¤ Aikido er den højeste virke af Kotodama og den universelle renselses store vej.\nDe der dybt tror op denne vej, må tjene som administratorer i grundlæggelsen af en universel nation.\nVi må fuldfører vor mission som menneskelige væsner og blive vejvisere for den store enhed og harmoni i den universelle familie. Derfor må vi forstå den universelle sandhed, tingenes sande tilstand og opnå enhed med Guds sind. Gennem Guds arbejde og manifestationer i dette store univers må vi lære og hjælpe i hans administration og tjene som et sværd (tsurugi)\nI aikido er det helt uundgåelig at vi står på himmelens flydende bro (Ame no Ukihashi). Det er essentielt for os at vende tilbage til og forene os med Gud, som er den åndelige kilde, forældrenes ophav.\nVi må stå på den flydende bro, selv om vi ikke kan finde noget andet. Foran Gud må vi opgive vort ego, frigøre vort sind fra alle tanker og foretagender, for at kunne udfører guddommelige handlinger ved at berolige vort sind (kon) og vende tilbage til Gud.\nDet primære guddommelige arbejde er at opnå enhed med Gud, skaberen, vende tilbage til og forene sig med Gud i harmoni. Vi kan virkelig gøre dette arbejde ved at udfører vor Gud givne mission og forene os med den Guddommelige Ånd, det vil sige, at blive eet med det Store Univers.\nDerfor må vi bringe orden i vor krop og sind, men uafhængig af hinanden. Vi forbereder vor krop og sind for at gå ind i en verden af ki, ryu, ju og go.\nNår vi på rette vis etablerer en forbindelse mellem ki, ryu, ju og go og helt bemestre dem, da kaldes det for shikishin, sindets evne til at se tingene som de er.\nAikido er altså det navn vi giver vor øvelses praksis for at opnå enhed mellem universets krop og sind og vejen til enhed med lysets harmoni.\nSom menneskelige væsner må vi rense os selv fra al syn og urenhed og hver for sig fuldfører vor Gudgivne mission. Det er hvad aikido tilbyder og det er derfor at I ofrer ”Bønnen om Verdens Fred”, som Goi sensei taler for. Men hvis I kun beder med ord, virker det ikke. I må leve op til bønnen, ellers vil det nytte.\nLink til Goi, sensis hjemmeside.\nAikido er kampkunsten (bu) om sandhed; det er kærlighedens arbejde.\nDet er vejen til at beskytte alt levende i verden, dvs. . Aikido er et kompas som giver liv til alt.\nDet er , manifestation af takemusu, ud fra hvilke alle kampkunst teknikker, som endnu er skabt, opstår.\nKampkunstens er derfor opstået som en lov der beskytter alt der vokser i denne verden, i henhold til livets og vækstens love i denne verden.\nDet vil tage for lang tid at gå i detaljer, så jeg vil kort sige.\nUbuya (det sted hvor barnet fødes) er en kultivering og fuldstændiggørelse af folkeånden (Yamatodamashii- i dette tilfælde den Japanske Ånd). Den beskytter ganske enkelt alle principielle sandheder vedrørende naturen.\nAikido knytter sig derfor til Masakatsu-Agatsu-Katsuhayabi og er det vidunderlige arbejde af kotodama, som klargør den sande betydning af enheden mellem religion og stat, dvs. den lykkeligste for af det Store Demokrati og Store Frihed.\nAikido afslører vejen til misogi (lutring) og leder mennesker til Bøn for verdens freden og tjener som et harmonisk kompas til fuldstændig enhed med den lutrede ki i naturen.\nVi burde nu ikke svigte virkeliggørelsen af det guddommelige arbejde som er givet os og burde udfører vor del, som guddoms væsner af nåde og lys. Vi må tjene for at oprette et universelt samfund og for at fuldstændiggøre menneskeheden. Omfavne de tre verdner - fremtrædelsernes verden - den underbevidste verden og den guddommelige verden – vi må hengive vort liv til for at forene os i harmoni og gøre fremskridt i at udfører arbejdet. Det er måden hvorpå man fuldstændiggør os selv og er udøvelsen af aikido.\nJeg vil gerne sige det til Jer, som medlemmer af en universel familie.\nSU-U-A – (Ueshiba udstråler kotodama). Fra disse opstod AOUEI. AOUEI er en manifestation af d 8 store kræfter (hachiriki). Univerest blev skabt gennem kotodamas arbejde.\nUniverset er en manifestation af den guddommelige vilje fra de seks ånder: TA-KA-A-MA-HA-RA, A-O-U-E-I, den levende manifestation og de tre elementer og otte kræfter (sangen hachiriki) og de 75 kotodama.\nSangen (i direkte betydning – ”de tre oprindelige”) refererer til ki, ryu og go.De er også 1) iku musubi & taru musubi – og 2) tamatsume musubi. Det er takemusu i aikido. Takemusu betyder at øve sig i at kultiverer avnen til at bruge tyngde kræften.\nDa Ueshieba bevæger sig dybt ind i begreber som der et religionsstudie i sig selv vil jeg herfra blot give mine egne udpluk af artiklerne - hvorved jege heller ikke kommer i konflikt med ophavstettighederne.\nI Ueshibas foreslæsninger om Takemusu Aikido holdt i Aikido Hombu Dojo Januar 15, 1959\nSiger han følgende:\n”Aikido blev født for at lutre. Det er bevægelser med det Guddommelige Sværd – Kusannagi no Shiken”.\nSværdet stammer fra en japansk legende: Susanoo no Mikoto blev bortvist fra himmelen på grund af dårlig opførsel til et sted som hed Izumo, hvor han af et gammelt ægtpar fik at vide at der levede en slange med otte hoveder og som havde æt deres otte døtre. Han gjorde slangen beruset med sake og da alle otte hoveder var faldet i søvn, skar han slangen med sit sværd. Men da han skar den midterste del af slangens hale, knækkede hans sværd. Han syntes det var mærkeligt, så derfor åbnede han halen med spidsen af sit sværd. Da fandt han et vidunderligt stort sværd. Han forstod at sværdet vat noger særligt og han tilbød det til hans ældste søster Amaterasu Oomikami. Dette er Kusanagi no ken.\nI den Japanske buddhisme er Monju den bodhisatva som i sin højre hånd holdet det tveæggede sværd Ku-Ki, som leder Ai-Ki mellem Himmel og jord. Det tjener til at skærer gennem alle vildfarelser og selvbedrag. Kilden til denne egenskab stammer fra lotusblomstens visdomsbog som han holder i sin venstre hånd.\nHan sidder på Shishi, protektor of Dojo-templet.\nMonu er ofte vist som en ung mand, for at vise at visdom nødvendigvis ikke har noget med alderdommens erfaringer at gøre. Monju betragtes som en af de første boddhisatvaer.\n+) Boatsu (japansk) eller boddhisatva (sanskrit) er et menneske som hvis sind er lutret så meget at han har giver afkald på egen videre udvikling for at tjene alle levende væsner. Som åndelig vejleder er hans rolle en mester tjener.\nJeg bruger naturligvis disse begrebet i en transkulturel betydning uafafhængig af enhver konfession.\nAikido virker gennem Ame no Murakumo Kuki Samuhara Ryuou.\nDette navn henviser til en guddom som er istand til lutre enhver karma.\nBOATSU - Boddhisatva\nDet morgenlandets begrebet karma er identisk med aftenlandets synds begreb, hvad en der er tale om den kollektive arvesynd eller den individuelle skyld. I den kristne lære er korset symbol på karma:\nMenneskehedens kollektive karma blev fjernet gennem Golgatamysteriet, men den individuelle karma, må forløses af det enkelte menneske selv.\nBuddha viste mennesket forløsningen fra karmas hjul gennem bevidstheden om lidelsens oprindelse og den ottefoldige vej til frigørelse og oplysning. Kristus viste menneskeheden vejen til forløsning af den kollektive karma.\n”Aikido er en religion, uden at være nogen religion” – siger Ueshieba.\nSom sådan kan vi sige at Guatama Buddha var det første menneske som gav et rationelt og psykologisk svar på årsagen til menneskets lidelser.\nPå denne baggrund kan vi sige at Jesus Kristus var det første menneske, som gave en åndsvidenskabelige forklaring på en metode til forløse og forvandle menneskeheden og jordens selvdestruktive elementer.\nDerfor er aikido en Vej til lutring af krop og sind.\nDet tveæggede sværd (Ku-Ki) sætter Ai-Ki i virksomhed mellem himmel og jord og vejen er Samuhara Ryuou eller ”Drage kongernes undervisning”.\n// posted by Redaktør @ 12:52 PM\nDo & Jutsu\nBegreberne budo og jutsu har givet anledning dannelsen af forskellige skoler, som f.eks. overgangen fra Aiki-jutsu til Aiki-do.\nKombinationen af gamle ord, til at skabe nye begreber med er en nødvendighed, når ord er blevet slidt op af tidens tand.\nOrd er et middel hvormed vi former nye begreber, nye metoder og redskaber til at besvarer vore spørgsmål og løse vore problemer.\nGennem tiderne har vi set hvorledes selv de dybeste tanker, idealer og begreber udvandes, stivner og mister deres oprindelige betydning.\nVor sprog – og begrebssans må hele tiden være aktiv, for at det døde bogstav ikke skal fastlåse os i vane forestillinger.\nDet vi har brug for er nye begreber, uden fornyelse af vore begreber, låses vi fast i forældede traditioner.\nKvaliteten og værdien af nye begreber eller genopdagelsen af gamle, ligger i begrebernes evne til at skabe nye begreber. Der hvor begreberne ikke har denne kvalitet, bliver de blot til stivnede dogmatik.\nAt oversætte kinesisk eller japanske ord er er noget andet end oversættelse af indoeuropæiske ord.\nDette skyldes at de orientalske ord er baseret på en ”billede tænkning” – i lighed med de gamle Ægypteres hieroglyffer og de nordiske helleristninger.\nFørst med udviklingen af alfabetet, som vi kender det fra de assyriske kileskrifter, nordiske runer og senere græske, begyndte udviklingen af den ”abstrakte tænkning”.\nOrdet budo fortolkes normalt som en vej eller en proces, medens jutsu udlægges som en teknik eller metode.\nOrdene mål og middel giver i en forståelse af disse to orientalske begreber god mening. En forveksling af disse to begrebes betydning har givet anledning til megen ulykke. Sloganet: Målet helliger middelet, første til inkvisitionen og mordet af tusinder af mennesker, som havde en anden opfattelse en de eksisterende magthavere.\nNår det drejer sig om en modstand, kan man søge at knuse eller understrykke modstanden. Man gør da her en dyd ud af en nødvendighed.\nI bekæmpelse af terrorisme er alle enige om at det er nødvendigt at standse denne fejludvikling.\nKrig og konflikt har altid været en del af vor historie, men man har altid skelnet mellem de implicerede kommetanter og så de sagesløse.\nI det feudale Japan, var det tilladt kvinder og børn at flygte ud af en omringer by, via en rute som fjenden holdt åben.\nEfter den førsteverdenskrig 1914-18, forsvandt de sidste rester af krigens etiske regler og man måtte i Geneve til at lave nye regler for brugen af nye kampmidler – ABC teknikkerne.\nAnden verdenskrig 1940-45, gik endnu videre med terror bombninger af civilbefolkningerne og som kronen på værket Atom bomberne over Japan.\nEtnisk udrensning er siden Holercost, nærmest blevet hverdag på TV skærmen. Brug af giftgas mod Kurderne og Twin Tower, er de seneste mål i rækken angreb mod civile.\nVåben teknologien har bevirket at mennesker uden militær træning og selv børn, kan udfører meget destruktive aktioner. Terrorismen er over os.\nMan må naturligvis forsvarer sig mod disse angreb – men hvilken ”jutsu” egner sig til denne form for kamp? Hvilken strategi og taktik er den rigtige og mest effektive – Vi har her brug for en ”do”.\nHvad er vort mål? Hvilke midler skal der bruges.\nMange af reaktionerne mod terrorisme er forståelige – men de giver også anledning til bekymring – i form af en stigende kontrol og overvågning af egne borgere og mod-terro og anvendelse af tortur.\nIgen dukker det gamle spørgsmål op: Helliger målet midlet?\nOvergangen fra Aiki-jutsu til Aiki-do kan kun forstås hvis vi ser, indser at mål og middel – do og jutsu må afpasses hinanden.\nDet var det der gjorde at grundlæggeren af Aiki-do kom til at virke som en revolutionær i forhold til megen traditionel kampkunst og jutsu.\nAt hans impuls nu i lighed med andre skoler for kampkunst, er fragmenteret i ”hårde” og ”bløde” linier – er måske blot et spørgsmål om at finde den indre balance mellem Yin & Yang eller krop og ånd. Kineserne sagde at mellem Yin og Yang, udsprang den Universelle Ki. – eller Verdens Sjælen.\nJapanerne tilføjede begrebet AI – harmoni eller kærlighed til begrebet Ki – for at ledes den Universelle Ki – ind i den Individuelle Ki – eller sjæls personligheden.\nI sit forsøg på at beskrive forholdet mellem Do og Jutsu – mellem AI og KI – udviklede M. Ushieba et nyt begreb, som ti, at begynde med hed Aiki-budo, men som senere blev til Aiki-do.\nDer er skrevet utrolig meget om dette emne, men vender vi os til kilden og søger essensen, vil jeg anbefale Rodemesterens ledsætninger eller Doka: Fredens Kunst.\nLæs om Fredsns kunst ......\n// posted by Redaktør @ 3:00 PM\nBegrebet irimi er en meget central del af aikido. Gennem mange år har jeg i mangel af bedre brugt ordene, at gå ind i konflikten for at beskrive hvad irimi handler om.\nIrimi er altså for mig ikke nogen teknik men en attitude som ledsages af en bevægelse.\nNogle har beskrevet irmi som træd ud af linien og gå ind, men begge beskrivelser mangler noget. Bevægelsen udføres ved at man træder til side og derefter sætter ind med et contra angreb.\nPå japansk har jeg forstået at go no sen kan forstået som være i modsætning til andres initiativer.\nI go no sen tager man initiativet fra andre og kontrollerer dem.\nI hverdagen opfører vi os ofte sådan rent verbalt: Du skal ikke tale sådan til mig! eller Du er helt forkert på den! – Der er her lagt op til konfrontation og diskussion og ikke samtale eller dialog – det er også blevet kaldt for ulvesprog.\nGo no sen er her at kontrollerer og dominerer andre – at skærer Ki.\nI den gamle Daito-ryu ser vi denne praksis. Når fjenden skærer, så skærer jeg også. Ikke langs den samme vej – men PÅ DEN SAMME VEJ. De to objekter kan ikke være på samme sted samtidig, så én må vige pladsen. Fjenden slås ikke ud. Han tillades blot ikke at optage dette rum lige nu. I denne situation kan der opstå fysisk kontakt med modstanderen, men nødvendigvis ikke.\nDet er i dette øjeblik af kontrol, at jeg giver afkald på kontrollen, for at genfinde en ny form for kontrol. Det er dette øjeblik at jeg blander min individuelle ki, med modstanderes ki. At jeg bliver eet med min modstander at han bliver til min partner.\nIrimi i aikido virker på samme måde. Som sådan er irimi at sammenligne med den ægte atemi. Mange tror at atemi betyder at slå – men som i irimi betyder det blot at bruge lemmerne til at udfylde det rum hvor modstanderen gerne ville være. Ved hjælp at atemi skaber jeg en bevægelse som i et nu sænker modstanderes hastighed og lyst til at angribe, erobrer mit sted. Derved gør jeg modstanderen svagere i et lille tidsrum.\nGennem bevægelsen irimi eller atemi, forsøger jeg at gøre min modstander til min partner. Jeg søger at give ham et pusterum til i et nu at genoverveje sin situation.\nDen fysiske bevægelse med kroppen eller lemmerne er handler altså ikke om at skab en en fysisk teknik men at lede modsanderes sind, –det er hvad vi kalder at lede din partners Ki.\nJeg kan træde et lille skidt ud af linien, som Nishio, sensei foreslog eller jeg kan med hånden lede modstanderes intentioner ud af linien, over ham eller bort fra ham.\nDet er her at aikido adskiller sig fra megen kampsport, hvor kampen forsættes i linien – så bevæger aikido sig ud og ind og på tværs af linien.\nAikido kan ikke forstået hvis man kun søger VIRKNINGEN, vi må forstå ESSENSEN.\nDet er vigtig for mig at understrege at irimi ikke er nogen teknik og det samme glæder tenkan.\nMan kan kun rigtig forstå dette når man mediterer over Tohei, senseis ord: Sindet leder kroppen. Ånden bevæger sig aldrig. Sindet standser der hvor kroppen er.\n// posted by Redaktør @ 2:49 PM\nTakemusu Aiki. Nr. 2\nTakemusu Aiki – forelæsning af Morihei Ueshiba, grundlæggeren af Aikido.\nForelæsning nr. 2\nEn transkription af Hideo Takahashi fra Byakko Shinkokai 1976. (Publiseret: iTakemusu Aiki)\nAfsnit nr. 1.\nAikido er vejen om det principielle i univerests evige, uforanderlighed.\nAikido er vejen om det principielle i univerests evige, uforanderlighed. Den store tomhed blev skabt før stemmen i den universelle ”SU” blev født, den ene oprindelige kilde (Ichingen), vor fædrene Gud. Siden da er livet historien Guds handling, siden vort lands ældgamle skæbne, og udøvelsen af aikido tager sin begyndelse i denne historie. Min aikido er en asketisk øvelses praksis ledet af det guddommelige forsyn, som udtrykker betydningen af det guddommelige sværd (matsurugi) og er en manifestation af selve sværdet. Jeg betragter den som den ægte kampkunst (bujutsu). Univerests virke kaldes ”kakemusu aiki” og er født ud af én oprindelig kilde, og forener vand og ild, det vil sige himmelens ånde og jordens ånde, for at skabe eet forenet åndedrag.\nJeg ønsker at forklare hvad det betyder. Når sjælen og kroppen som er givet mig, indvirker på hinanden, som en uadskillelig enhed, gennem arbejdet fra ”SU” og ”U”, da frembringer jeg tonerne ”A O U E I” fra dybet i mit mellemgulv og lader dem strømme gennem min fysiske mund. Denne form er nøjagtig den samme som vandet og ildens bevægelser, dvs. – samvirket mellem to guddomme, Takami Musubi og Kami Musubi, som når de danser nedstiger spiral til højre og opstiger spinal til venstre.\nHvis vi polerer og fuldstændiggør kotodama, den ånd som er enhver af os har fået og som er vor sande natur, da vil alle forklaringer vedrørende enhver sammensætning af tingene og visdommen til at forstå denne verdens sande store skabelse, blive givet os. Desforuden vil vi også blive givet ære at bruge ”Michihirus Kugler” (Michihirus no Tama) ifølge de gamle japanske krøniker (kojiki). Og vor nation rådfører sig med Gud, der har den guddommelige stav (Ame Tsukuri no Kannagi) som består af ild, vand og jord som i overflod ofrer Oki in Chikura, som akseapterer vore synder og hengivenhed til Gud.\nMichihirus Kugler er givet enhver af os, for at fuldbyrde vor livs mission og arbejde. Vi menneskelige væsner, forsætter også med at bevarer vort liv takket være Michihirus Kugler.\nAikido er en sand kampkunst og er manifesteret i enhver kampkunst, som verden hidtil har set og i universets virke, det er tråden i den oprindelige kilde til aikido. Den er omhyggelig rodfæstet og særlig udtrykt gennem disse to guddomme, Izanagi no Mikoto og Izanami no Mikoto, da de skabte øerne og guddommene, som et samvirke mellem ild og vand. Med andre ord, samvirket mellem ild og vand er resultatet af Ame no Minaka Nushi og er manifestationen af den guddommelige vilje. Derfor fødtes de to oprindelige kilder i den ene oprindelige kilde. Hver kildes virke er et udtryk for den guddommelige vilje og en manifestation af det komplicerede og ophøjede samvirke mellem himmel og jord, det vil sige, Universets Liv, Himmelen og Jorden Åndedrag. Uanset hvilket lege det har eller hvor lille det er , der findes intet som ikke er en manifestation af den guddommelige vilje. Alt er Universets Liv.\nDerfor lovsang jeg aikido i dens moderne og fuldstændiggjorte form:\nDenne skønne fremtrædelses form\nAf himmelen og jorden\nAlt er én familie\nSkabt af Herren.\nUden undtagelse er velsignelserne fra dette store univers manifesteret i alle guddomme og buddaer, hele naturen, dyr, fugle, fisk og selv insekter. Aikido vil sige at modtage alle velsignelser i os selv og udfører vore pligter som menneskelige væsner. Jeg tror at alle religioner skulle lægge vægt på at være en ubuya (et sted hvor børn fødes). Du må optage alle disse velsignelser gennem himmelen og jordens åndedrag, selv når du kun udfører en bevægelse med sværdet. Når du således udfører din pligt som et menneskeligt væsen, former du en cirkel som du udånder gennem bøn og en firkant når du ånder ind.. Så lader du universets enestående ånd bevæge sig rundt inde i hele din krop og renser de seks sanser og tillader dem at komme til syne.\nDen cirkulære form for udånding har vandets form og firkanten er ildens form. Cirkelen er himmelen himmelens åndedrag og firkanten jordens. Således frembringer vi teknikker som forbinder himmelens åndedrag med jordens gennem himmelens Ki. Det er hvad der må gøres og desforuden vil alle guddomme beskytte dig på vejen. Vi må blive klar over denne ene vej, som er vist os af Goi sensei. Dette er min pligt. Jeg må fuldfører min mission uden at glemme de fordele som er mig givet af de guddommelige.\nNår vi beder, må vi forbinde dyderne i vor tro med himmelen og jordens åndedrag, således at vi kan forene og harmoniserer denne verden under alle guddomme og buddaers beskyttelse. Bøn er som lys og også varme. Din bøn må følge himmelen og jordens virke medens den forbinder sig med alle guddomme og buddher. Vi kan afklare dette hvis vi henviser til virksomheden i Aikis stemmer ”SU” og ”U”. Jorden kan ikke fungerer uden samvirke med himmelens åndedrag og gennem samvirket mellem himmelens åndedrag og jordens opstår alt. Vi fylder os med den guddommelige ånd og giver rent videnskabelig liv til kampkunsten gennem kotodamas åndedrag (ånd).\nHimmelens åndedrag er solen og månens åndedrag og kampkunstens teknikker opstår når himmelens åndedrag og jordens forenes. Jordens åndedrag er tidevandet. Tidevandet er samvirket mellem hjemmelens og jordens åndedrag. Jorden ånder i henhold til himmelens åndedrag.\nMenneskets fødsel følger også det samme princip. Mennesket fødes også på det rette tidspunkt mellem høj og lavvande. Det er imidlertid bedre at jeg ikke taler om menneskets legeme, fordi jeg i et nu kan absorberer at med mit sværd.\nVed en tidligere lejlighed er det sagt, ”Gennem enhed med Gud frembringer vi treknikker som til stadighed ændre fremtrædelses form”. Det betyder at vi videnskabeligt kan manifesterer tomrummets Ki og tomhedens Ki i teknikkerne, medens vi forbinder og indfører disse energier i den menneskelige natur og teknikker. Derfor må vi frembringe teknikker som respekterer Futomani i Kojiki dvs. teknikkerne givet af de gamle guddomme Amaterasu Oomikami og Jimmu Tenno. Beretningen om Futomanis Kokiki drejer sig om gudernes linie og opbygningen af den universelle nation. Det er vort lands grundlov.\nSom menneske må man gå ind i den asketiske øvelsespraksis som vi uophørlig pålægger os selv for at nå vor mission. Med andre ord, hvis vi virkelig studerer vor ledende guddom og også vor egen krop og sind, vil vi begynde at forstå det arbejde vi må udfører i hverdagen. Hvad angår bønnen, så respekterer jeg selv, den vej som Goi sensei viser os. Selv om jeg ikke til stadighed forbliver i denne tilstand, når jeg hver morgen og aften beder og takker de guddommelige ånder i himmelen og på jorden for deres store autoritet. Jeg bliver så klar og rolig i hele min krop som var jeg et spejl og jeg kan ikke udtrykke en sådan renhed i ord. Alt genspejles i mig og jeg begynder at forstå alt bare ved at være. Alle tilknytninger forsvinder og jeg forbliver i vore forfædres oprindelige åndedrag og udstråler lys til alt i universet.\nJeg oplever det som den højeste glæde af forblive i en sådan tilstand og ved bliver at lovprise alle universets dyder.\nDe mange indforståede japanske begreber er et studie i sig selv. En dybere forståelse af disse begreber er ikke en forudsætning for at kunne forstå meddelelserne som her fremsættes.\nDet er interessant at bemærke at ordet ”AOUEI” optræder i en japansk sammen hæng. Dette ord mantra eller Kiai finder vi også i occidentens esoteriske traditioner. Den antroposofisk orienterede bevægelseskunst ”Eurytmi”, som betyder harmoniske bevægelser er bogstaverne arrangeres på en anden måde ”AEIOU” og følger hermed det latinske alfabets række følge. I eurytmien relaterer disse bogstaver til forskellige fysiske former eller bevægelser, som alle udtrykker en åndelig moralsk kraft. A=undren, E=selv beskyttelse, I=jeg er, O=omsorg for alt levende, U=det uendelige.\nUd fra dette Mantra kan der alle Kiai eller kraft ord kombineres.\nDen opmærksomme læser vil ikke være i tvivl om at begrebet Ki er en essentiel del af grundlæggerens filosofi og begrebets slægtskab med occidentens Verdens Æteren og Livs og lys æteren, samt den kemiske klang æter og varme æteren er ligeledes indlysende i hans brug af begreberne ild, jord, vand og luft.\nDer henvises to flere teknikker i brugen af Ki – nemlig de to kugler . eller imagenationer for de universelle strømninger i Ki.\nSværdet og staven er i occidenten også udtryk for tankens evne til at skelne løgn fra sandhed og staven er viljens redskab til at lede Ki.\nBoken og jo er derfor to essentielle værktøjer i arbejdet med at udvikle Ki i vort individuelle liv.\nDet burde næsten være overflødig at nævne at bønnen og meditation er en af de højeste metoder som grundlæggeren henviser til for at skabe harmoni og blive eet med de kosmiske tidevand, flod og ebbe – enheden mellem himmelen og jordens åndedrag.\nDette åndedrag er i occidentens esoteriske lære rettet mod erkendelse gennem en meditativ medtænkning af hele sanseverdenen. Af iagttagelse og begrebsdannelse. Af en kombination af total perception og konception.\n// posted by Redaktør @ 2:06 PM


Den perfekte gave til vores mor på hendes dag | LIFESTYLE | MamaMaruska Den perfekte gave til vores mor på hendes dag – MamaMaruska\nOm præcis to måneder er jeg lige vågnet op i en skøn dobbeltseng i Paris med min bedste veninde Anet\nSøndag d. 10. maj er det mors dag. Dagen hvor ens mor skal forkæles og dagen hvor landets blomsterforretninger kommer på overarbejde…\nJeg har egentlig de sidste mange år tænkt at argh burde man droppe den dag – jeg synes selv at jeg er sød ved min mor på andre dage end netop Mors dag, men det er nu også en hyggelig tradition som vi har holdt trit så længe jeg husker. Min søster og jeg slår os oftest sammen og køber en ting som vi ved vores mor bliver glad for. Lille eller stor – det er tanken der tæller. Hvis jeg køber blomster til min mor, ynder jeg at købe noget til haven, som hun kan kigge på hele året (eller i hvertfald når det er sæson) men i år har vi fundet på en super gave – synes vi selv 😉\nMin mor lider af en hudsygdom. En sygdom som vi første gang så noget til samme år som vi fik Harald og som stadig ikke er under kontrol. Første gang min mor havde Harald i armene havde hun gummihandsker på – vi vidste ikke hvad det var hun fejlede og hun satte blodspor alle steder 🙁 Dengang var min mor en glad og frisk madamme, som elskede sit arbejde, kollegaer og at være igang hele tiden. Nu går min mor hjemme, ingen kollegaer, ingen at ping ponge med og er nødsaget til at være gevaldigt nede i gear i det daglige grundet hendes sygdom.\nEn sygdom lægerne stadig har svært ved at finde ud af. Hendes hud på hænder og fødder falder simpelthen af. De sprækker, laver kæmpe sår, bløder og har svært ved at hele. Hun skaller konstant og har svært ved at gå. Det har været en kæmpe omvæltning for både hende og min far. Ja også for os børn – men vi ser hende jo ikke i det daglige som min far. Eller jo efter at min søster er flyttet tilbage på landet, ses de ofte, og det gør mig glad at vide at der sker noget for min mor. Ellers er det sgu lidt kedeligt at sidde i en bette by på Lolland, hvor det ikke engang er muligt at købe en liter mælk længere!\nNå, men tilbage til den perfekte gave til vores mor! Et par über lækre Angulus sandaler! Angulus laver bare det bedste fodtøj og i år er de på banen med nogle super lækre sandaler/slippers lige til at stikke i til os voksne. Jeg har selv fået de hvide lak og ELSKER dem! Min søster og jeg har spenderet i disse smukke sorte af slagsen – min mor er fan af sort – og vi håber at hendes hævede og sårede fødder kan gå sommeren lidt bedre i møde med disse <3\nVi har købt dem her hos skønne Minmorsbutik.dk – og de er røget hurtigt!\nFejrer i også mors dag?\nBookBeat – tusindvis af historier til dine øregange + GRATIS gave!...\nOm præcis to måneder er jeg lige vågnet op i en skøn dobbeltseng i Paris med min bedste veninde Anette. Vi flyver fredag aften d. …


\tDen Elektroniske Studievejleder\nMed dette program kan du se, hvilke fag du kan få på de forskellige studieretninger. Prøv dig frem og sammensæt præcis det studieforløb, der passer til dig.\n1. Vælg hovedstudieretning\n2. Vælg konkret studieretning\n3. Vælg sprog og valgfag\n4. Følg konsekvenserne af dine valg i boksen til venstre\nDu skal vælge mellem følgende hovedstudieretning – økonomi, marketing eller international. Herefter skal du vælge en konkret studieretning\nVi har tre studieretninger med økonomiske fag. Klik for at se retningerne.\nFor dig, som har interesse og talent for økonomi, matematik og finansiering, og som vil arbejde inden for revision, bank eller læse videre på handelshøjskole eller universitet, er dette den helt rigtige studieretning. Vi vil arbejde tæt sammen med forskellige virksomheder - især inden for finansverdenen.\nI virksomhedsøkonomi A beskæftiger du dig med erhvervsvirksomheders økonomiske beslutninger og adfærd i samspil med omverdenen. Du lærer bl.a. om økonomiske modeller og om planer, budgetter og regnskaber i en virksomhed. Faget udbydes både som fag i en samlet gymnasial uddannelse og som enkeltfag.\nI finansiering B lærer du at analysere aktuelle og konkrete finansielle problemstillinger. Du får kendskab til finansielle teorier og forskellige finansielle produkter, ligesom du lærer om finansielle institutioner, markeder og investeringer. Faget udbydes som fag i en samlet gymnasial uddannelse og kan udbydes som enkeltfag.\nInnovation og iværksætteri – og det at starte egen virksomhed er din store drøm. Du deltager i nationale og internationale konkurrencer under ”Young Enterprise” eller ”European Business Games”. Du lærer, hvordan en virksomhed er opbygget og fungerer. Studieretningen er et godt springbræt til merkantil videreuddannelse f.eks. handelshøjskole.\nI afsætning A lærer du at arbejde med strategi, markedsanalyse, markedskommunikation og afsætningsledelse for alle typer af virksomheder på nationalt og internationalt plan. Du lærer at vurdere, om et marked er attraktivt og at tage højde for faktorer som købsadfærd, prisfastsættelse og produktudvikling. Faget udbydes både som fag i en samlet gymnasial uddannelse og som enkeltfag.\nI innovation B får du en indføring i praktisk og teoretisk innovation og lærer at arbejde kreativt med ideudvikling i forhold til virksomheder og organisationer. Du lærer bl.a. om konkurrenceevne, organisations- og samfundsudvikling samt at arbejde med egne forretningsplaner eller projektforløb i forskellige brancher, på både nationalt og internationalt niveau. Valgfaget udbydes både som fag i en samlet gymnasial uddannelse og som enkeltfag.\nVi har tre studieretninger i marketing. Klik for at se retningerne.\nEvent og Sport management:\nEr du sportsinteresseret på mere end et praktisk plan, så ved du, at Event & Sport i dag er en stor virksomhed. Du kommer især til at arbejde med virksomhedsopbygning, økonomistyring, merchandise, sponsorkontrakter og branding. Vi tager afsæt i lokale og internationale idrætsklubber og virksomheder. Du behøver ikke selv dyrke idræt for at være med her.\nI markedskommunikation C lærer du at arbejde med markedskommunikation under hensyn til en virksomheds strategi og de markedsmæssige muligheder. Markedskommunikation beskæftiger sig med virksomhedens planlægning af kommunikationen til omverdenen, og du prøver at overføre en overordnet virksomhedsstrategi til en konkret kommunikationsplan.\nMarketing og Innovation:\nMed din interesse for psykologi og marketing får du mulighed for at arbejde kreativt og innovativt med markedsforhold og menneskers betydning i virksomheden. Studieretningen giver oplagte muligheder for at læse videre på handelshøjskole eller humanistiske uddannelser på universitet.\nInternational med Engelsk A\nInternational med Engelsk A:\nVi har to internationale studieretninger. Klik for at se studieretningerne.\nGlobal Studies med kulturforståelse:\nInteresserer du dig for det internationale, så er Global Studies noget for dig. Du vil få indsigt i levevilkår, kommunikation, kultur og kulturmøder i en globaliseret verden. I 3.g kommer du 3-4 uger på sprogskole med privat indkvartering i udlandet. Studieretningen giver godt afsæt til videreuddannelse på handelshøjskole eller universitet.\nI kulturforståelse C får du en grundlæggende undervisning i kulturteoretiske ideer, lige som du lærer at bruge dem til praktisk analyse af kulturelle udtryk. Du arbejder med emner, der fortæller om, hvad der er med til at skabe kulturel identitet, og om betydningen af forskellige kulturers møde med hinanden.\nFor dig med sproginteresse og sprogøre! Her får du hele 3 sprogfag på A-niveau. Du kommer også til at arbejde med kommunikation, kultur og kulturmøder i en globaliseret verden i konstant forandring. I 3. g vil 3-4 uger på sprogskole med privat indkvartering i udlandet være en vigtig del af undervisningen. Studieretningen giver gode muligheder for at læse videre på handelshøjskole eller universitet. Sprog- og kulturkundskaber vil f.eks. være guf for eksportvirksomheder.\nOprettelsen af de enkelte studieretninger og valgfag forudsætter at der kommer et tilstrækkeligt antal tilmeldinger.\nHvis du der opstår problemer kan du prøve følgende.\n1. Prøv at opdatere siden, dette gøres ved at trykke på F5 på dit tastatur.\n2. Gendanne standard indstillinger på browseren. I Internet Explorer gøres dette ved at trykke på tandhjulet i øverste højre hjørne, under menupunktet internet indstillinger.\nTryk da på fanen advanceret og tryk på gendan nederst på siden, bekræft ved at trykke gendan. Det burde ikke være nødvendigt at sætte flueben ved fjernelse af personlige indstillinger.\n3. Prøv at gå ind på siden i en anden browser, f.eks Firefox eller Chrome.


NEW IN: MIN FØRSTE VELOUR TOP | Camilla Overby NEW IN: MIN FØRSTE VELOUR TOP – Camilla Overby\nNu sidder jeg så her – 6 måneder efter jeg skrev dette indlæg som var så skide svært for mig at udgi\nSå blev det søndag som også betyder at weekenden snart er slut – for mit vedkommende er min ferie kun lige startet, og det har virkelig været tiltrængt! Jeg skal idag op til min farmor i Nordjylland, og det betyder altid hygge og god mad – præcis som en søndag skal være. I næste uge bliver jeg hjemme ved mine forældre indtil onsdag, hvor jeg bla skal ses med nogle venner, ordne noget pratisk som tandlægen, til Tyskland og bare slappe af. Jeg har ikke trænet i 3 dage nu, og de næste dage bliver også rolige dage med korte træninger. Det er ikke fordi jeg ikke har lyst, men min krop trænger til en lille pause kan jeg mærke. Så jeg tager den med ro, og kører rolige træninger de næste dage. Mit venstre knæ bøvler jeg bla med, da jeg har forstrukket min hasemuskel – og den går ned til knæet, så hver gang jeg laver bestemte øvelser gør det pænt nas. Jeg laver udstrækning for den, og så skal det jo bare gå over af sig selv. Det går bare for langsomt.\nMen derudover ville jeg også bare lige vise jer min nye top fra Projekt Unknown – jeg kan desværre ikke finde den på nettet, men I kan bla købe den i Message. Jeg synes velour er super fedt, og vi har også en del af det nede i butikken, men der er ikke meget af det, som har sagt mig noget. Da jeg den anden dag var ude at shoppe lidt med min søster og min mor fandt jeg denne sag, og den skulle bare med hjem. Som nogen af jer måske har set på min Snapchat (@camillaov), så havde jeg den på med en t-shirt indenunder. Jeg har kigget efter trøjer som ville gå med den trend i virkelig mange måneder, men kunne bare ikke finde nogen som sagde mig noget. Jeg er stadig ikke helt overbevist og alligevel helt vild med den. Jeg har hvertfald prøvet mig frem, og det er vel nok en tilvænningssag. hehe. Den koster 250kr hvilket jeg synes er en mega god pris for en top som er så pæn og virkelig trendy.\nPICK OF TODAY: ASOS Bodycon Dr...\nEN DAG I MIT LIV GENNEM SNAPCH\nDen er virkelig flot, den må også give et flot spil når man har den på 🙂\nJa det gør den virkelig også  både pga stoffet og farven \nNu sidder jeg så her – 6 måneder efter jeg skrev dette indlæg som var så skide svært for mig at udgive, og jeg synes …


Nu kan køerne få en butler | LandbrugsAvisen\n14. feb 10:44 Skrevet af Landbrugsavisen.dk\nWasserbauer Butler Gold styrer efter små magneter i foderbordet.\nCN Maskinfabrik, der importerer RMH fuldfoderblandere, lancerer til mælkeproducenter nu en ny foderskubber, Wasserbauer Butler Gold.\nFoderskubberen er selvkørende og eldrevet. Via en frontmonteret tværsnegl samler den foderrester op fra foderbordet og flytter dem tilbage mod forværket, så dyrene får ”friskt” foder hele dagen.\nDet fremmer ædelysten og minimerer foderspildet, fremhæver CN Maskinfabrik i en pressemeddelelse.\nMed robotten samles foderrester på foderbordet op og præsenteres som nyopblandet foder, og det fører ifølge producenten til større foderoptagelse og mindre spild, samtidigt med forbedret sundhed på grund af jævn foderoptagelse.\nCN Maskinfabrik påpeger desuden, at mere aktivitet for robotbesætninger kan føre til bedre kotrafik og jævn udnyttelse af malkerobotter.\nArbejdsrutinen med Wasserbauer Butler Gold er fuldautomatiseret.\nDen grønne robot styrer efter små magneter, der bores ned i foderbordet med to meters mellemrum, og den får sin energi fra to 105 Ah vedligeholdelsesfrie batterier. De lades via en ladestation af samme type, som kendes fra nogle robotplæneklippere, så der er ikke meget installationsarbejde forbundet med at få en Butler i stalden.\nOpsætning og justering af styringen foregår via pc, tablet eller smartphone.