Forskningsdatabasen - en tids maskine. Forsøg i relationelle databaserJette Rostock\nAt foretage tidsrejser er som de fleste ved, ikke muligt – i 1998 var arkæologi-studerende Anne Sophie Hansen dog alligevel på en sådan i forbindelse med et kursus i relationelle databaser på Institut for Humanistisk Informatik! På et eksemplar af arkæologen Nina Nikolaevna Gurinas publikation foretog hun en rejse i tid og rum – tilbage til 1950´ernes Leningrad, USSR, hvor hun dumpede ned på Gurinas kontor. Nutidens teknologiske muligheder fulgte med på rejsen, og de besluttede sig derfor for at lave en relationel database, Microsoft Access 1997, til den videnskabelige bearbejdning af det mesolitiske gravfeltet Olenii Ostrov. Men Anne Sophie og Gurina blev noget uenige om databasens udformning.\nEt forskningshistorisk forsøg på en tidsrejse i relationelle databaser\nHer vil jeg fortælle historien om Anne Sophies besværligheder med at lave en relationel database, og hendes diskussioner med Gurina – et forskningshistorisk forsøg på en tidsrejse i relationelle databaser. Anne Sophies og Gurinas uenigheder hvad angår forskellige centrale elementer i databasens design anskueliggør nemlig på glimrende vis de problemer vi arkæologer i dag støder på når vi skal skabe og benytte fælles databaser – Gurina ville designe databasen på sin måde og Anne Sophie på sin. Så med udgangspunkt i denne historie vil jeg belyse hvorledes et databasedesign afspejler sin skabers syn på materialet og dernæst drage nogle konklusioner om relationelle databasedesigns anvendelighed og overlevelsesevne i tid og rum. Er det med andre ord muligt at designe universaldatabaser?\n… læs videre herunder eller download Forskningsdatabasen – en tids maskine.\nFør afrejse (København år 1998)\n“Den hersens eksamensopgave skal bare fyres af ” tænkte Anne Sophie højt. Opgaven lød på at designe en database. “En hvilken som helst … Vælg selv” havde læreren sagt. Nemmest ville det nok have været at lave en over sin CD samling, men det var trods alt for kedeligt. Så i stedet havde hun valgt at lave en til et arkæologisk materiale – til Olenii Ostrov. En lokalitet opkaldt efter øen (Hjorte øen) hvor den blev fundet. Øen ligger i den nordlige del af Onega søen i Karelien.\nOlenii Ostrov er et af Europas største mesolitiske gravfelter og er at regne for en Locus Classicus. Den blev udgravet i 1930´erne af en af arkæologiens kvinder, Nina Nikolaevna Gurina. Anne Sophie var en stor beundre af hende. Så at sidde med Gurinas publikation fra 1956 foran sig, førte Anne Sophies tanker tilbage til dengang hun først var støt på publikationen i Institut for Arkæologis allermest støvede afdeling – den østeuropæiske. Tegningerne i bogen havde været tiltrækkende. Hver eneste af de over hundrede jordfæstegrave af forskellig form og konstruktion var omhyggeligt gengivet med et, to eller tre skeletter. Og hver enkelt af de over syv tusinde genstande var indtegnet. Her var spyd og knive. Her var udskårne figurer og perler af dyretænder. Her var også en eller flere ubearbejdede dyreknogler. Dette havde været så spændende at hun med sit gymnasierussiske og en ordbog havde stavet sig igennem først overskrifter, siden billedtekster og de omfattende tabeller. Anne Sophie havde på denne måde til sidst fået læst det meste af publikationen.\n“Det bliver ikke så svært at lave en database til det materiale”, tænkte Anne Sophie mens hun vandrede frem og tilbage over gulvet. “Jeg kender det ud og ind … alle facts … det er bare at hente facts .. data .. i Gurinas publikation”. I Gurinas publikation foreligger Olenii Ostrov materialet naturligvis i en allerede bearbejdet, klassificeret og tolket form, men det bekymrede ikke Anne Sophie. Og hun satsede på at databasen når den var færdig, ikke kun skulle rumme data fra lokaliteten Olenii Ostrov, men også fra andre mesolitiske lokaliteter og de nedgravede hunde på disse — en ting der havde Anne Sophies særlige interesse.\nAnne Sophie satte sig foran computeren og begyndte glad at skrive en liste over hvilke former for oplysninger, data, hun ville putte ind i databasen — data der til sidst skulle udgøre databasens input, som det kaldes i databaseterminologi. I modsætning til output som er de oplysninger databasen kan spytte ud igen. Det svirrede i Anne Sophies hoved: “Input…output …input…output…”. Listen over input blev stadig længere. Og det gik efterhånden op for hende, at det også hang sammen med hendes forestillinger om hvilket output hun ønskede at få — hvilke forespørgelser, som det hedder i databaseterminologi, hun senere ville fortage i databasen.\nAnne Sophie kiggede på sin liste over de forskellige former for data hun ville putte ind i databasen – den var lang. Var det overhovedet muligt at få orden på den liste? En stor tabel med rækker og kolonner sat op som tabellerne i Gurinas publikation, med de enkelte grave og skeletter i hver sin række, var en løsning hun ville have valgt hvis tingene skulle foregå manuelt. Men her var der tale om en database, et edb program, og for en relationel database er der regler der skal følges hvis den skal fungere. En relationel database er ikke opbygget som én stor tabel – den er ikke som en enkelt kasse proppet hulter til bulter med al verdens facts, hvorfra data kan proppes ned og hives op som man nu har lyst. Nej, relationelle databaser hedder netop sådan fordi de er opbygget ved hjælp af relationer — relationer mellem forskellige grupper af data, entitetstyper som det hedder i databaseterminologi. En database er således opbygget af en masse entitetstyper som er sat sammen med, relateret til, andre entitetstyper i et stort sammenhængende system.\nAnne Sophie printede listen ud — de forskellige former for data stod lidt tilfældig imellem hinanden. Hun kiggede på papiret og pludselig bevægede ordene sig ud-og-ind-og-op-og-ned for til sidst at have samlet sig i nogle større grupper. “Ja, sådan .. selvfølgelig!” Der var en gruppering med alle oplysningerne om selve graven, hvor den lå på lokaliteten og hvordan den så ud. Der var alt om skelettet, dets bevaringsgrad og alders- og køns- bestemmelse. Der var en gruppe med alle oplysninger om oldsagen, beskrivelse af den og dens typebestemmelse. Og der var en gruppe med alle oplysninger om den enkelte lokalitet, hvor og hvornår den var fundet og hvem der har gravet den. ” Fedt nok! .. Det er jo entitetstyper! .. Det ser rimeligt ud!” Sagde hun til sig selv. Men havde hun nu taget højde for alle de oplysninger hun ville have med? Og hvordan hang det hele sammen? — entitetstyperne skulle jo relateres til hinanden. Desuden var der også lige lidt mere Anne Sophie skulle huske — databasen ville kun kunne fungere korrekt hvis den blev konstrueret efter visse regler. Regler der skal overholdes — nøglekrav, entitetsintegritet og normalformer kaldes nogle af disse regler i databaseterminologi. Reglernes overholdelse får ofte betydning for entitetstypernes indhold og relationernes karakter — kort sagt, reglerne får også betydning for databasens design. Men Anne Sophie tænkte endnu ikke på reglerne. I stedet åbnede hun Gurinas publikation for at finde ud af hvilke relationer hun skulle knytte mellem entiteterne: Grav, skelet og oldsager. “Gurina må vide det!” Og ganske rigtigt i publikationen havde Gurina foregrebet begivenhedernes gang — i sin måde at stille tabellerne op på havde hun angivet en sammenhæng. Anne Sophie rev sig i håret: “Det kan da ikke passe? .. hvorfor sådan? .. Underligt! .. det ville da være bedre hvis …”\nDet svimlede for Anne Sophie og Gurinas publikation gled ud af hænderne på hende og ned på gulvet hvor den landende med et bump!\nPå Gurinas Kontor (Leningrad før år 1956)\n“Isvinitje!”. Det gav et sæt i Anne Sophie. Hun befandt sig i en bulet lænestol med tvivlsom fjedereffekt. Foran hende stod et stort skrivebord hvorpå der lå en del papirer — udgravningsplaner var det vist. Kvinden på den anden side rakte hånden frem og sagde: “De må meget undskylde, men jeg håber ikke De kom til at vente for længe .. Dejligt at møde Dem igen! .. De har taget Deres avancerede skrivemaskine med, ser jeg”. Det gik op for Anne Sophie at kvinden var den russiske arkæolog Gurina og forsøgte sig med et gebrokkent: “Dobrie djen! .. God dag! Ja, jeg har taget computeren med”. Samtidigt undrede hun sig over hvad både computeren og hun selv gjorde her, for over døren hang et gulnet portræt af Stalin. Og den Gurina som sad på den anden side af skrivebordet var bestemt ikke tæt på de 90 år. Gurina blev født allerede i 1909 — så det her kunne ikke være år 1998! En tanke der blev bekræftet da Gurina sagde: “De må endelig medens De er her benytte dem af vores nye metro” Leningrads metro blev åbnet i 1955. “Jeg er meget taknemmelig for at De vil hjælpe mig med at få bearbejdet min neolitiske gravplads Olenii Ostrov … Deres forslag om en database, det var hvad De kaldte det, ikke?, lyder spændende .. jeg har tænkt på sammenhænge … relationerne …”.\nHavde Anne Sophie hørt rigtigt? Havde Gurina sagt at Olenii Ostrov var en neolitiske gravplads? Og mumlede en smule tøvende Gurinas tale: “Olenii Ostrov er da en mesolitisk gravplads”, men kom i det samme i tanke om at i 1956 regnede man stadig denne lokalitet for neolitisk …\nDa Anne Sophie igen tav fortsatte Gurina med at tale om hvilke relationer der skulle være mellem de forskellige entitettyper: “Genstandene er jo fulgt med de gravlagte .. så der er en relation mellem skeletterne og oldsager .. og de andre genstande”. Anne Sophie rynkede panden og sagde: “Mener du at genstandene i graven er gravlagtes personligt udstyr?”. Og Gurina svarede: “Ja, i hvert fald er det en markering af individernes status og rolle i samfundet … og med hele 177 individer på gravpladsen får vi derfor en fantastisk mulighed for at studere samfundsstrukturen .. jeg vil mene at samfundet har været ret egalitært, men individernes udstyr og den måde de er gravlagt på, må alligevel vise hvilken status de har haft i levende live — måske bestemt af individets køn eller den arbejdsdeling der har været i samfundet … Nogle af de gravlagte har flere hundrede hængesmykker af elg og bæver tænder, mens andre slet ingen har … se bare her!”. Gurina hev en større kasse ud der havde stået under bordet.\nI kassen lå knoglerne fra gravlagte nummer 100 og adskillige æsker med forskellige former for genstande. I en af æskerne lå der mange hundrede hængesmykker lavet af elgtænder, i en anden mere end hundrede hængesmykker af bævertænder og i en lille æske lå der to hjørnetænder fra bjørn. Til gravlagte nummer 100 hørte også flere spydspidser af ben, pilespidser af flint, to harpuner af ben, en flintkniv og tre store flade skifferknive m.m.. Den mest iøjefaldende genstand var dog en specielt flot ornamenteret bendolk med flintæg. Og bemærkelsesværdig var ligeledes seks bæverkæber. “Vi har fået individ nummer 100 kønsbestemt til mand … Med sit rige udstyr skilte han sig ud allerede under udgravningen … han var i øvrigt også en af de kun fire individer der var gravlagt i nærmest stående position .. han var måske shaman” Gurina lukkede æskerne og skubbede kassen ind under bordet igen. Rettede sig op og sagde: “Jeg ser frem til at vi med databasen kan få klarhed over om der blandt de gravlagte er andre specielle personer … måske viser det sig at de gravlagte falder i nogle grupperinger med samme type af udstyr”.\nFor Gurina var målet med at lave databasen — altså hendes ønsker til output — at kunne gøre forespørgelser der viste noget om forskelle og lighed mellem de forskellige individer. Hun var interesseret i samfundsstruktur. Derfor var hendes omdrejningspunkt individet. Allerede i udgravningssituationen havde man fokuseret på individerne og det øvrige materiale fra Olenii Ostrov var blevet knyttet, relateret, hertil. Gurina mente derfor at relationerne i databasen skulle struktureres i en kædefølge: På lokaliteten er der grav(e), i graven er der skelet(ter), og til skelettet knytter sig enten oldsager eller dyreknogler.\nAnne Sophie var ikke enig. For en så direkte relation mellem individet — i form af et skelet — og genstandene harmonerede ikke helt med Anne Sophies syn på gravlæggelser og ønsker til output. På udgravningsplanerne kunne Anne Sophie se at både skeletter og genstande på ordentlig vis var indmålt og indtegnet. Og på plantegningerne havde man ligeledes med en streg markeret at de lå i nogle grave — anlæg. Anne Sophie ville hellere have at omdrejningspunktet for databasen var graven — eller anlægget. Så hun syntes at relationen skulle være sådan: På lokaliteten er der anlæg, i anlægget er der skelet(ter), oldsager, dyreknogler m.v..\nAnne Sophies forslag til databasedesign afspejler et syn på den indre sammenhæng i materialet som adskiller sig en helt del fra Gurinas. En meget væsentlig forskel er at genstande i Anne Sophies forslag til design ikke relateres til skelettet, men til anlægget. Anne Sophie opfatter anlægget (som kan være andet end en grav) som det centrale knudepunkt. I anlægget er der simpelthen forskellige muligheder for indhold. Indholdet kan være oldsager, det kan være andre genstande, det kan være okker eller det kan være et skelet — fra et menneske eller måske fra en hund?\nAnne Sophie forsøgte derfor at overbevise Gurina om at et databasedesign med anlægget som det centrale knudepunkt ville være bedst: “Naturligvis vil det være vældigt interessant hvis vi kan finde frem til om der er sociale forskelle i den gravlagte befolkning … Men er du sikker på at genstandene i en grav ”tilhører” den gravlagte og afspejler den gravlagtes personlige status? … hvad hvis genstandene eller nogle af genstandene rent faktisk (i dengangs virkelighed) ikke viser noget som helst om personen? … Man kunne jo f.eks. godt tænke sig at nogle af genstandene i graven markerer individets sociale status/rang, mens andre er offeringer gjort i forbindelse med gravlæggelsen. Ofringer eller nedlæggelser som ikke er bestemt af den gravlagtes sociale status, men af en helt anden grund… Hvis vi ved hjælp af databasen ønsker at undersøge hvordan det forholder sig, må designet være åbent overfor andre muligheder”. Gurina virkede ikke synderligt interesseret i Anne Sophies ideer, så Anne Sophie prøvede et nyt argument: “Nu er der naturligvis på Olenii Ostrov fundet velbevarede og hele menneskeletter i alle gravene, men på andre mesolitiske lokaliteter er der tilfælde hvor skeletterne ikke er bevaret eller fundet — og det føles altså lidt dumt at knytte genstande til et imaginært skelet. Det er af samme grund at jeg mener at entitetstypen ikke skal hedde grav men anlæg. For hvem kan i øvrigt være sikker på at sådanne anlæg uden skeletter er grave! … I Databasedesignet skal der være mulighed for at undersøge alle anlæg for deres indhold og heraf slutte, hvilke der skal tolkes som grave … hvilke der skal tolkes som offergruber og hvilke der skal tolkes som affaldsgruber fra en bosættelse … Og… og .. hvad hvis skelettet (den gravlagte) ikke er et menneske men en hund? Hvordan ser jeg forskel på en hund i en grube og et menneske i en grube – hvem er gravlagt og hvem er ofret?”.\nGurina var sunket helt ned bag bunkerne af papir på skrivebordet. Hendes briller sad yderst på næsen mens hun skiftevis kiggede ned på et håndskrevent ark og på tangenterne på sin skrivemaskine hvori der sad flere stykker papir med gennemslagsark imellem. Gurina var travlt beskæftiget og hørte ikke Anne Sophies udredninger.\nAnne Sophie måtte erkende at den database hun egentlig helst ville designe ikke alene skulle være til lokaliteten Olenii Ostrov, men en database der kunne håndtere også andre mesolitiske lokaliteter. For hvor Anne Sophie kom fra var det eneste nye ikke kun at Olenii Ostrov var blevet C‑14 dateret og placeret i en sen mesolitisk kultur. Nyt var også fund af mange nye lokaliteter med mesolitiske gravlæggelser og andre former for anlæg. Og hvor Anne Sophie kom fra var det heller ikke længere socialstruktur der var hovedspørgsmålet for de mesolitiske forskere, men ideologi og religion.\nAnne Sophie bøjede sig ned, samlede Gurinas publikation op fra gulvet og stillede den tibage imellem de andre østeuropæiske bøger. Det var ikke i Gurinas publikation hun skulle finde svaret på hvordan databasen skulle designes.\nAt lave en database der rummer oplysningerne fra og kan anvendes på flere lokaliteter er ikke helt lige til. Da oplysninger fra forskellige lokaliteter kan være meget forskellige. Dels fordi der rent faktisk er forskelle i de levn der findes på forskellige lokaliteter. Dels fordi — heri ligger nok det største problem — den enkelte udgraver og hans valg har betydning for hvad og hvordan levn på pladsen bliver registreret og kategoriseret.\nDårligt udgravede, dårligt dokumenterede og dårligt publicerede lokaliteter vil kun give få og måske endda tvivlsomme oplysninger. Mens godt udgravede, godt dokumenterede og godt publicerede lokaliteter vil give mange og detaljerede oplysninger, hvis troværdighed kan vurderes. Således vil to lokaliteter der ligger forskelligt indenfor denne karakterskala kun kunne sammenlignes på et niveau svarende til den på karakterskalaen dårligst beliggende.\nEn database beregnet på indput fra flere lokaliteter vil bedst kunne laves ved at forskeren gennemgår materialet fra alle lokaliteter. Denne gennemgang skal sigte mod at skabe en fælles kategorisering som basis for et fælles databasedesign, der opfylder forskerens behov — hans ønsker til output som er afhængig af den problemstilling han har valgt.\nI denne fortælling var Anne Sophies problemer med at skabe en database og hendes diskussioner med Gurina måske nok så banale og simple, men alligevel illustrere de hvor vanskeligt det er i et databasedesign at tage højde for andres krav til en databasen. Gurina var ikke i publikationen fra 1956 i stand til at se hverken hvilke nye syn man i fremtiden ville få på et mesolitisk gravmateriale eller hvilke nye spørgsmål der ville blive stillet til det. Og hun kunne derfor ikke forudse hverken hvilke former for sammenhænge, relationer, senere forskere ville se i materialet eller hvilke oplysninger de ville ønske. Hendes omhyggelige og grundige udgravning og dokumentation af Olenii Ostrov giver dog gode muligheder for at bruge materialet på nye måder — der ligger så mange og temmeligt detaljerede oplysninger i materialet at der kan uddrages nye oplysninger af det. Men havde hun for 45 år siden skabt en database, ville den ikke kunne bruges i dag. Vi ville for det første mangle oplysninger. Disse ville dog ofte kunne tilføjes som nye felter eller nye entitetstyper. Men vi ville for det andet se helt andre relationer mellem entitetstyperne, og det er især på dette punkt at det ville blive svært at bruge hendes databasedesign. Andre relationer mellem entitetstyperne vil sandsynligvis samtidigt medføre et andet indhold i entitetstyperne — og så er vi allerede i fuld gang med at skabe en ny database med et helt andet design.\nDenne historie viser at dét at designe en database — i hvert fald hvis det er med forskning for øje — i sig selv er en del af den videnskabelige bearbejdning af materialet. For bearbejdning og tolkning er nødvendig for at lave databasen. Og databasen er faktisk en tolkning af materialet, den repræsenterer forskerens opfattelse af hvad “sandheden” er. Desuden er målet med bearbejdning og tolkning af materialet at skabe et databasedesign, der tilfredsstiller forskerens ønsker til output. For at sige det kort er der tre ting der betinger udseendet af databasedesignet:\nMaterialets indre “sande” sammenhæng (input) — og hvad der er “sandt” er jo et spørgsmål om tolkning\nForskerens spørgsmål til materialet (output)\nEn forskningdatabase er et redskab udviklet til et bestemt formål. Og da forskeren til alle tider vil ændre sit udgangspunkt og sit formål, må også redskabet ændres. Forskningsdatabasen er en maskine der er rette ind til én bestemt tid — ikke en tidsmaskine, men en ganske bestemt tids maskine. Måske endda en ganske bestemt forskers.\nMen hvad så med databaser der ikke specielt er beregnet til forskning, men til andre formål — fx til den nationale administration og registrering af arkæologiske levn? Selv om man til sådanne formål ikke benytter programmet Microsoft Access 97, mener jeg at det er problemer i stil med Anne Sophies og Gurinas som DKC m.fl. har når de designer store altomfattende databaser. Sådanne skal rumme langt flere forskellige oplysninger og skal desuden kunne anvendes af mange hundrede arkæologer — for ikke at tale om forvaltninger i amter og kommuner. Derfor må det være nærmest helt umuligt at designe sådanne databaser så de tilfredsstille alle de forskellige behov de kommende brugere kan have. Og det må være endnu mere vanskeligt samtidigt at skulle designe en database som set i et længere tidsperspektiv kan opfylde også fremtidens behov. Mon ikke sådanne problemer er grunden til at man endnu venter på DKC´s * løsning ude omkring på museerne? Dette ikke sagt for at bremse nogle der vil forsøge, for databaser er nødvendige både i nutiden og fremtiden.\nGurina, N.N. 1956\nOleneostrovski Mogilnik (Olenii Ostrov gravpladsen),\nMaterialij i issledovanija po arkeologii SSSR 47,\nMoskva — 1956\nRostock, J. K. 1992 Mesolitiske gravpladser i Nordøsteuropa:\nPopovo, Olenii Ostrov og Zvejnieki\nOpgave v. Institut for forhistorisk og klassisk arkæologi,\nKøbenhavns Universitet, eget tryk 1992\nRostock, J. K. 1998 Forskningsdatabasen — en tids maskine. To databasedesign til et mesolitisk gravfelt: Olenii Ostrov\nRapport v. Institut for Humanistisk Informatik,\nKøbenhavns Universitet, eget tryk 1998\nDalby, J. 1994 Database-Håndbogen. Fra design til brug. Den relationelle database 2.udgave, Samfundslitteratur 1994\nKent, W. 1983 A simple Guide to five normal forms in relational database theory,\nCommunications og the ACM Volume 26 Number 2 1983\nViescas, J.L. 1997 Running Microsoft Access 97\nHasle, P og Braüner, T 1998 Systemudvikling – logos eller mythos ?\nRhetorica Scandinavica, nr.6, 1998,\nMadsen, Torsten 1989 Databaser og forskning\nKARK Nyhedsbrev, nr.4, 1. årgang, 1989.\nMoesgård 1990, ISSN 0904–5570. Side 17–20.\n* DKC = Dansk Kulturhistorisk Centralregister\nArtiklen/Fortællingen Forskningsdatabasen — en tids maskine er en upubliceret del af et formidlingsprojekt v. Forhistorisk Arkæologi, Københavns Universitet.


DEBAT: SF anklager Venstre for løftebrud om SFO-besparelser\nNæstformand og Folketingskandidat SF-Kolding\nDer skal spares på SFO'en fra næste år – stik imod hvad borgmester Jørn Petersen (V) gik til valg på i 2013. Det får hård kritik fra SF´s Hans Holmer, som kalder det løftebrud\nEt enigt Børne – og Uddannelsesudvalg har godkendt, at der i 2016 kan spares i skolefritidsordningerne (SFO), som passer eleverne i 0-3. klasse før og efter skoletid. Besparelsen bliver på ca. 2 mio. kr., svarende til 4% eller fem færre pædagoger.\nBesparelsen får SF til at råbe vagt i gevær. De kalder det for et regulært løftebrud, fordi Venstre ved byrådsvalget i 2013 lovede det modsatte, nemlig at bevare kvaliteten i SFO´erne.\n”I SF undrer vi os over at Venstre ønsker at spare. Det er klart, at hvis der er færre voksne om vores børn, så bliver der mindre voksenkontakt og mulighederne for at lave noget med børnene ringere. Jeg synes, det er et løftebrud og harmonerer meget dårligt med, at Venstre gik til valg på at sænke priserne på SFO og samtidig bevare den kvalitet vi kender i SFOerne i dag,” siger Hans Holmer, næstformand for SF-Kolding og fortsætter\n”Vi tror på, at pædagoger betyder noget for børns trivsel. I SF vil vi ikke slække på kvaliteten i SFOerne og vi beder Venstre om at holde deres løfte. Og vi lægger gerne stemmer til det flertal, som bevarer vores SFO´er.\nSF opfordrer Venstre til, sammen med SF, at finde pengene i budgetforhandlingerne for at undgå besparelse på SFO-området. ?\n”Vi har i Kolding kommune nogle rigtig gode SFO´er, der tilbyder vores yngste skolebørn en spændende hverdag, hvor de med pædagogisk støtte stifter fællesskaber, udvikler sig socialt og skaber relationer på kryds og tværs, uden for skolens rammer. ?Det vil vi i SF gerne sikre, at Kolding kommunes børn fortsat har - også efter budgetforhandlingerne for 2016” slutter Hans Holmer\nTrafik terminalen, Ja men hvorfor byggede, man den ikke ordentligt ..., flyt Posthuset væk, de kan være andre steder, i Industri kvartererne, og byg en BUSPORT til af og påstigning, i hjørnet ved Banegården og Posthuset, med Elevator, så der er adgang til DSB's spor to, og omstigning mellem busserne på Postens Parkeringsplads, og ny ventesal i postbygningen til bus, rutebil og tog. Og flyt dog Cykelparkeringen til et andet sted, ved Posthus området, eller mod syd for Banegården, med adgang ad en port ved tunnelen til Havnen. Og byg så adgang fra Buen - Jernbanegade og Behrensvej - Ejlers vej - Ringvejen, og byg så området om Biblioteket og Slotsøen til parkering og park, og det gamle posthus og banegårds bygningerne til kommunal administration.\nTrille Nikolajsen, byrådsmedlem, Venstre\nTanya Buchreitz Jensen, byrådsmedlem og formand for fritids- og idrætsudvalget, Venstre\nVester Nebel er en landsby, som efterhånden i en længere årrække, har været i en rivende udvikling. De behov det fører med, anerkender vi i Venstre. Derfor har vi bl.a. også i sidste byrådsperiode prioriteret en nødvendig om- og tilbygning af Vester Nebel skole.\nVester Nebel mangler dog fortsat muligheden for sport og fritid i indendørs faciliteter.\nEn gruppe lokale frivillige har igennem de seneste år samarbejdet med skole, børnehave, dagpleje, foreningslivet og oasen (samlingspunkt for de ældre), for at finde en passende løsning, der kan tilgodese det store behov der er for indendørs idrætsfaciliteter.\nDet har medført en ansøgning gennem Fritids- og idrætsudvalget til at komme i betragtning når byrådet i næste måned skal forhandle budget for de kommende år.\nI Venstre støtter vi op om den udvikling der er i Vester Nebel, hvor de mange frivillige står sammen og gentagende gange har vist at de arbejder sammen om at være en stærk aktiv by.\nVi vil derfor gå til budgetforhandlingerne med et forslag om at opkøbe den nødvendige jord, som er første skridt til at en hal i Vester Nebel kan blive en realitet i fremtiden.\nI Lunderskov, Christiansfeld og Vamdrup har Børnehusene Engsøen og Troldblomst samt daginstitutionen Kongeåen siden september 2014 kørt et forsøg med udvidet åbningstid indtil 17:30. Det sene lukketidspunkt kan gøres permanent fra 2016, såfremt det møder opbakning fra byrådet i budgetforhandlingerne. Desværre fravælger nogle forældre, der har et behov for sen pasning, dette tilbud. De fastholder i stedet aftaler med barnepiger og bedsteforældre, så de også efter 2015 er sikret privat pasning indtil 17:30. Dette truer dog den politiske opbakning til at gøre forslaget permanent.\nDe sene pasningsmuligheder er en attraktiv mulighed for familier til at få hverdagens tidskabale til at gå op. Men det kræver lokal opbakning og at flere benytter sig af tilbuddet allerede i dag, hvis den udvidede åbningstid skal bestå. Lad dette være en velment opfordring til de berørte forældre.


Abonnement | Natgeo.dk\nDownload National Geographics quizhæfte med 12 quizzer om videnskab, historie, dyr og geografi - det er ganske gratis.\nNational Geographic Danmark tilbyder vores abonnenter en personlig og GRATIS hjemmeside. Opret nemt flotte fotoalbums, fortæl om rejser, tilføj videoklip m.m..\nRejs til Jordens indre, find Finlands bjørne og udforsk en vulkan.\nHvorfor kan man tæmme en hest men ikke en zebra? Kom med på opdagelse i tamme dyrs gener for at finde svaret i denne måneds udgave af National Geographic. Læs også om Andrew Skurkas 176 dage lange vandretur i Alaska, og se flotte billeder af den\nTag på opdagelse i Paris' undergrund, sæt dig ind i Afghanistans opiumkrig og oplev blå aber.\nNy viden om det sorte hul i vores solsystem. Livet vender tilbage til koralrevene ved Phoenixøerne. Oplev konsekvenserne, hvis klodens befolkningsboom fortsætter.\nBlad 12 på er gaden\nOplev modige kvinder fra Afghanistan, Gaudís evighedsbyggeri og enorme dyrevandringer.\nBlad 11 på er gaden\nOplev aztekernes hellige pyramide, Indiens tigerpark og Afrikas næste demokrati.


Spedra er nyttig i Italien uden opskrift eksempel ånde. Denne funktion gjorde Cialis få tilnavnet weekend pille, da efter at have taget en dosis, hair loss pills propecia side effects cialis pills online stoffet forbliver aktiv i halvanden dag.\nPalæstina, men generelt kan også bruges på apoteker. Fjern ikke den orodispersable tablet fra blisteren, før det er taget. Den gennemsnitlige daglige dosis er 1 mg tablet hver 12 hair loss pills propecia side effects timer. Original cialis boks På en måde ændret de reelle margener, lecce - na - præsident DR. rezeptfrei viagra kaufen\nKlik her og gå til forberedelsen. kan man købe viagra på apoteket uden recept Diretora hair loss pills propecia side effects da Gastronomia Nutritiva Caiaffa Esquivel consultoria nutricional, markedsføring og gastronomi.\nDette kan du købe Bayer 10 mg levitra hair loss pills propecia side effects online prisceller ikke ordinere et lille stort medlem af main.\nVigtigt: Test af virkningen af Cialis 5 mg Cialis Daily på hair loss pills propecia side effects kroppen af kvinder og børn blev ikke udført.\nFortæl det til lægen, hvis du tager, for nylig har taget eller hair loss pills propecia side effects kan tage anden medicin.\nJul; kommentarer [ 0 ] Ikke kategoriseret; Hvor kan man købe viagra i Rom uden opskrift Køb generisk cialis på italiensk på leveringHvordan man kan tage levitra. De bør kilde, at pakken ikke er leveret, du re-skib den gratis ordre fra og citraste hair loss pills propecia side effects dig personligt.\nOvervej levitra 10 mg orodispersible tabletter vardenafil pde1 og vaskulære lidelser, hvis det er nødvendigt hair loss pills propecia side effects få problemet. Årsagen er indlysende.


Grænseregionen kommer til at mangle arbejdskraft\n03.12.2014 // Grænseoverskridende dansk-tysk konference kom i dybden med problematik omkring til-trækning og fastholdelse af kvalificeret arbejdskraft d. 3. december i Padborg\nSpørgsmålet om, hvordan man tiltrækker og fastholder kvalificeret arbejdskraft beskæftiger virksomheder både nord og syd for grænsen. Svaret på spørgsmålet søges indtrængende, for at kunne sikre arbejdskraften og fremtiden for arbejdsmarkedet i grænseregionen. Derfor er det også vigtigt for virksomhedsejere og direktører i små- og mellemstore virksomheder at kunne opsøge informationer om gennemprøvede værktøjer omkring rekruttering og fastholdelse.\nKonferencen i Lyren med temaet ’Rekruttering og fastholdelse’ tog netop sit afsæt i denne problematik og 50 deltagere fra både den danske og tyske side af grænsen fik et indblik i de eksisterende værktøjer omkring arbejdet med at tiltrække og fastholde arbejdskraft.\nDystre udsigter med arbejdskraftmangel\nPå baggrund af beregninger fra en arbejdskraftskommission i Slesvig-Holsten, regner man i delstaten med et arbejdskrafts-vacuum på 100.000 i 2030. Region Syddanmark forventes ligeledes at blive berørt af en mangel på kvalificeret arbejdskraft. Billedet omkring manglen på faglig arbejdskraft underbygges yderligere af en spørgeskemaundersøgelse foretaget af erhvervsserviceaktøren, WiREG, i Flensborg fra 2013, hvor over halvdelen af 236 adspurgte virksomheder allerede har problemer med at tiltrække den nødvendige arbejdskraft.\nDr. Olaf Krüger, Direktør for WiREG mbH, kom i sin velkomsttale til konferencen ind på, at temaet om kvalificeret arbejdskraft vil få stadig større betydning:\nVores virksomheder vil både nu og i fremtiden have udfordringer der kræver støtte fra erhvervsservice-aktørerne i deres lokalområde, og vi står selvfølgelig til rådighed. Projektet ’Knowledge2Employment’ tager netop det tema op, som beskæftiger mange i øjeblikket. Vi er 6 partnere i projektet, 3 fra hver side af grænsen, der arbejder med at få hul på bylden om at tiltrække arbejdskraft til regionen. Vi udarbejder værktøjer, prøver dem af og videndeler med alle der ønsker det. Netværkstankegangen i projektet er meget vigtig for vores succes, og jeg glæder mig over at se så mange diskussionslystne deltagere i dag.\nOle Junker Strandlyst, direktør for Erhvervenes Hus Aabenraa præsenterede på dagen de rekrutterings- og bosætningsværktøjer som Erhvervenes Hus Aabenraa har udviklet i samarbejde med lokale aktører og kommunen:\n”De små- og mellemstore virksomheder i kommunen kan tilbyde en mangfoldig palette af spændende stillinger, men vi er samtidig meget bevidste om, at vi i vores region skal have fokus på rekruttering og fastholdelse. Vi er her i dag for at udbrede kendskabet til de af vores værktøjer på området, som langt de fleste kan få fordel af”\nFamilievenlig personalepolitik i mindre virksomheder\nBarbara Schüssler, videnskablig assistent hos projektet WAL Nord, kastede på dagen lys over personale-arbejdet i mindre virksomheder. Mindre virksomheder er ofte præget af stærk ledelse og målrettethed, men der mangler ofte ressourcer og økonomi til at føre en familievenlig personalepolitik. Her er branche-specifikke værktøjer og inspiration, som er nemme at anvende nødvendige, for at kunne få det optimale ud af de forhåndenværende ressourcer og muliggøre en systematisering af virksomhedens personalepolitik. Barbara Schüssler indviede konferencens deltagere i hendes erfaringer fra et mønstereksempel på personalepolitik fra hotelbranchen.\nDe tosprogede har gode chancer\nPeter Hansen, leder af Regionskontoret viste deltagerne 10 eksempler på situationer, hvor Regionskontoret med tilhørende Infocenter kan understøtte både virksomheder og arbejdstagerne indenfor emnet personalepolitik.\n”Manglen på arbejdskraft er i vores region en særlig udfordring, da konsekvenserne ved at miste ar-bejdskraften til de store byer kan være alvorlige. På begge sider af grænsen er der mulighed for at udligne behovet for kvalificeret arbejdskraft i nabolandet både for arbejdsgivere og arbejdstagere. De ofte tosprogede borgere i grænselandet har gode chancer for at få arbejde. Hos Regionskontoret har vi ikke kun fokus på højt kvalificeret arbejdskraft, men alle typer arbejdstagere, og det bygger vi vores aktiviteter op omkring. Grænseoverskridende arbejde er muligt og i de fleste tilfælde problemfri.” udtalte Peter Hansen.


Her er du: Shepherdshop » Hjemmesko » Hjemmesko til baby\nHjemmesko til babyer fra ShepherdShop.dk er lavet i lammeskind, der gør dem meget bløde og behagelige at have på. Samtidig sikrer det varme og åndbare naturmateriale, at babyen kan holde fødderne varme på alle tidspunkter af året. Også de kolde vinteraftener. Babyfutterne er meget komfortable, og velcro eller elastik i hjemmeskoens åbning sikrer, at babyfutterne sidder godt på babyens fødder og ikke falder af hele tiden. ShepherdShop.dk's babyfutter har forskellige praktiske lukninger, der giver mulighed for at regulere, hvor stramt de skal sidde. Snørelukning, elastik eller velcro gør hjemmeskoen let at tage af og på.\nShepherd GÄVLE hjemmesko baby - Rosa


Vinter ved Nilen | Øjvind Kyrø\nBerlingske | 14.01.2006\nEgypten: Aga Khan, Agatha Christie, Winston Churchill og Francois Mitterand hører til dem, der har overvintret i Aswan med udsigt til Nilen\nAf Øjvind Kyrø.\nHvor flyver fuglene hen, når Danmark burde være lukket? Flyver de til Madeira, Lanzarote, De Kanariske Øer?\nNej, sanglærken og sangdrosselen flyver til Afrika, til Nubien, og storken mellemlander her.\nNår frosten bider, og mørket synes evigt, så følg fuglene.\nHer er der varmt og solrigt, for Nubien ligger midt i verdens største sandkasse, Sahara, og om natten kan man sove med åben dør ud til balkonen, så man vågner til fuglenes sang og en underskøn udsigt over Nilen.\nNubien eksisterer egentlig ikke mere, for det mytiske folk blev flyttet og deres land oversvømmet, da Aswan-dæmningen i tresserne blev bygget. I dag bor mange nubiere i Aswan, som markerer den nordre del af det tabte rige, og til ære for dem blev der i 1997 indviet et glimrende museum, for, som den egyptiske kulturminister skriver i forordet til udstillingskataloget, “at bevare en stor civilisation, som har meget at fortælle os”.\nSpadserer man rundt i Det Nubiske Museum, ser man, at de var fremragende håndværkere og gode ved kvinderne, for der er utallige halskæder og øreringe med det fineste filigran af guld, smukt designede parfumeflakoner og praktiske beholdere til kohl. Og smukt vævede klæder med poetiske indskrifter som “For den, der kan se det, er jeg månen”.\nEt kvarters kørsel fra museet kan man gå ombord i en motorbåd, der sprinter ud over Nasser-søen, der blev resultatet af oversvømmelsen, og ud til Isis-templet Philae, som er blevet flyttet og genrejst på en højtliggende ø.\nHer, som ved alle andre attraktioner, er der i overflod af svært armerede politibetjente til at beskytte turisterne, og selv på søen tøffer såmænd også en båd med “vandpoliti” rundt. Siden attentatet sidste år i Sharm-el-Sheik på Sinai-halvøen har frygten for nye terroraktioner holdt mange fra at rejse til Egypten, og det kan landets største industri, turisme, smerteligt mærke.\nVi er mange, der elsker at komme til Aswan om vinteren. Den stenrige Aga Khan kaldte Aswan for det smukkeste sted på Jorden, men det er noget overdrevent. Desværre kan man ikke diskutere sagen med ham mere, for han ligger begravet i sit smukke mausolæum i “de dødes rige”, som vestbredden af Nilen kaldes, og fra ens balkon på østsiden af den hastigt strømmende flod kan man se solen sænke sig ned over det mindesmærke, han satte over sig selv.\nAgatha Christie er også gået bort, og det var her på Cataract Hotel, hun forfattede bestselleren “Døden på Nilen“. Winston Churchill kan man heller ikke drøfte sagen med, han, der som ungt menneske nød livet her. Det samme gælder arkæologen Howard Carter, som slappede af her efter sine sensationelle fund af Tut Ankh-Amon nordpå i Kongernes Dal. Endelig valgte også præsident Francois Mitterand for ti år siden at rejse til Aswan og tilbringe en kort stund af sin livsaften her på Cataract Hotel og nyde varmen og skønheden med sin elskerinde og deres voksne barn, få uger før han døde af kræft.\nDer er to afdelinger af Cataract Hotel, den gamle og dyre, og den ny og billige. Hvis man bor i den skyskraber, som den ny afdeling består af, har man adgang til de samme faciliteter som dem, der bor i den lave og ældste bygning, nemlig swimmingpool og ikke mindst “terrassen”, hvor man har det mest fantastiske vue over Nilen, især når solen går ned, og en af de nubiske tjenere serverer en tiltrængt “sundowner” i form af en gin-tonic. For vel er Egypten et muslimsk land, men ikke så meget, at man ikke kan få alkohol.\nLandet er oven i købet begyndt selv at producere vin, og i verdens smukkeste restaurant – den ligner en moske indvendigt – som tilhører hotellet og hedder 1902 (opkaldt efter det år, da den første, lille dæmning blev indviet), får man stukket et vinkort i hånden, hvor der udelukkende står egyptiske vine på listen. Beder man om et udvidet vinkort, begynder priserne ved 500 kr. for en flaske fransk rødvin, der ville koste en tiendedel hjemme i SuperBrugsen.\nMan skal være meget positiv og umådelig nysgerrig for at bestille en ny flaske egyptisk vin, når man har prøvet den første. Det samme gælder maden. Man skal ikke tage til Aswan for at frådse i gastronomiske lækkerier.\nLet at falde i staver\nDet er let at falde i staver, når man sidder og ser ud over Nilen.\nDe smukke sejlskibe – felukkaer – med trekantet sejldug og høj mast har krydset op og ned adfloden i umindelige tider her fra Aswan og op til de store trekanter ved Cairo – pyramiderne.\nDa Herodot kom til Egypten som turist i år 430 før Kristi fødsel, var pyramiderne lige så gamle, som Colosseum i Rom er det for os i dag, og hjemme i det høje Nord var vore forfædre i færd med det teknologiske mammutspring, det var at gå fra bronze- til jernalder.\nSelv om muslimske erobrere og især de kristne før dem har været hidsige med at udradere egypternes sindrige verden af guder med dyrekroppe fra templerne, er så meget bevaret, at man nemt kan forestille sig, hvordan det hele har set ud, hvis man klemmer øjnene halvt i. Fra Cataract Hotel har man også udsigt til Elefantine-øen, hvor nye fund er i færd med at blive restaureret og genopført af arkæologer fra hele verden. Øens navn kommer af, at den var handelsstation for nubiske sælgere, der opmagasinerede elfenben her.\nBag Elefantine ligger en lille fredfyldt ø, der blev givet til den britiske krigshelt Lord Kitchener som tak for hans indsats i Sudan, og som han indrettede til botanisk have. For et par år siden kunne man også bese et par bure med aber, der havde purpurfarvede testikler, men de er blevet forflyttet til den zoologiske have i Cairo, oplyser den stedlige opsynsmand. Den 750 meter lange Lord Kitchener-ø er smykket med træer og andre vækster, som Kitchener importerede fra hele verden, og eksotiske fugle har slået sig ned langs de smukke havegange og synger mod den blå himmel.\nSolnedgang med felukka\n“Vi sejled op ad Nilen, vi sejled nedad igen… ” synger Shaban på fejlfrit dansk, mens han krydser Nilen i sin felukka. Takket være mange danske turister, der har taget turen nordpå til Luxor med ham som kaptajn, kender han det sære, svære sprogs muntre sange. Og ikke mærkeligt, for det er mange gange sjovere at sejle med felukka end med et af de luksuøse “shit-ships”, som Shaban kalder de 270 krydstogtskibe, der årligt fragter to millioner turister frem og tilbage mellem seværdighederne, og som efterlader regnbuefarvede oliepletter og plasticaffald i deres høje kølvand.\nEn eftermiddag i december, hvor det er 31 grader tør varme, og hvor temperaturen i Cataracts pool måler 27 grader, sejler Shaban ned til dæmningen, der forsyner hele landet med elektricitet, og som har skabt den sø, der har begravet hans forfædres land.\nPå den sidste ø før dæmningen bor hans storebror, og med den lokale, udstrakte gæstfrihed serverer han hibiskus-the for sine danske besøgende og viser sin køkkenhave frem, hvor der står en buket af forskellige frugttræer.\nSelv om hans hus er bygget i den årtusindgamle, traditionelle stil, er det udstyret med moderne bekvemmeligheder som rindende vand, badeværelse, et køkken med el-komfur, og fra hans lille udsigtshytte kan man nyde den glødende solkugle, der tyst går ned over ørkenen og nu spreder sit lys for folk i den vestlige del af verden.


Centrering af ekstruderen\nForside Ekstrudering Blæsestøbning Slangehovedet Centrering af ekstruderen\nNoget helt specielt ved næsten alle blæsestøbeanlæg er, at ekstruderen kan flyttes og justeres i højden, til siden og frem og tilbage. Behovet for dette opstår, ved at formplan og vognen, som formen er placeret på, sidder på nogle meget kraftige styre- og glidestænger, der er fast placeret på maskinens fundament.\nDa slangehovedet er monteret direkte på ekstruderen, vil dysens placering følge ekstruderens, når man flytter denne. Derved er det muligt at få justeret ekstruderen således, at slangen afleveres præcis ned i midten af formen. I visse tilfælde ved specielle emner kan det også være nødvendigt at ekstrudere slangen ned i den ene side af formen.


Skovskade | DOF Fyn\nNår sommeren har været tør, bliver det oldenår året efter, siges det. Har man middelgod hukommelse kan man måske huske, at der ikke faldt meget regn forgangne sommer.\nPå Hunderupvej i Odense er der på stykket mellem Ringvejen og Hunderup Skov mange egetræer, og en spadseretur der er ledsaget af en konstant knaselyd, som er resultatet af kontakten mellem sko og agern - der ligger tusindvis på fortovet. Også Hasselnøddetræerne har produceret godt. I skovene - har jeg hørt - er der også masser af bog i skovbunden til stor glæde for også Ringduer, Kvækerfinker og Bogfinker.\nI min have ser jeg dagligt en del Skovskader, der flyver ned på Hunderupvej, hvor de samler agern til deres vinterforråd. De står frit på fortovet og flyver ikke op i træerne, før man er ret tæt på dem. Når de har fyldt strubeposen med agern, flyver de væk og gemmer dem under blade forskellige steder, så de senere på vinteren og det tidlige forår kan hente dem. Det siges, at en Skovskade kan holde styr på op mod tusind gemmesteder - men de har måske ikke så meget andet at tænke på.\nSkovskade, Assistens Kirkegård - ingen Krognæb.\nAntallet af Skovskader varierer - i oldenår er der mange, i magre år falder antallet. Hvis frøsætningen svigter i Skandinavien, søger mange af dem sydpå, og så ses der mange på trækstederne om efteråret og igen om foråret, når de søger tilbage igen. En del af de skandinaviske trækgæster overvintrer formodentligt også herhjemme. Uden at have undersøgt sagen grundigt, så er det mit indtryk, at der er mange Skovskader nu - jeg ser og hører dem mange steder i Odense.\nSkovskade på forårstræk, Horseklint.\nKig efter den flotte fugl, som man ofte bliver opmærksom på via dens stemme.\nHasselnødder og agern tiltrækker andet end Skovskader - denne lille fyr kommer tit i min have for tiden.\nEgern - Hunderup Skov.\nSkovskade på forårstræk, Enebærodde.


AnettesFlora: Nyt indlæg, på min nye blog\nHer i starten med den nye blog, vælger jeg at lægge link ind når der kommer nyt indlæg\nFor at se det, klik HER\nHilsner og rigtig god dag\nIndsendt af Anette Nielsen kl. 08.01.00\nEsther - Ildkattens Scriptorium onsdag, marts 08, 2017\nÆv jeg kan ikke kommentere på din nye blog... Jeg vil ikke logge ind via Facebook (Holder FB og min blog adskilt pga. jobbet) og har ikke nogle af de andre muligheder :(\nEr det ikke muligt at lave en valgtmulighed som "anonym" eller en hvor man kan skrive sin www-adresse?\nAnette Nielsen onsdag, marts 08, 2017\nJa det er altså øv, og det er jeg træt af. Har lige snakket med sønnen omkring det, og det med en www adresse duer ikke, og det med det anonyme, det undersøger han... Men troede faktisk alle der brugte blogger havde en google konto, for der er der mulighed. Men det kan jeg så høre at de ikke har.\nHilsner og god aften\nLisbeth onsdag, marts 08, 2017\nHej Anette, godt at du lægger link her, for jeg kunne ikke lægge et link til din nye blog i min linkliste og det er den måde jeg tjekker for nye indlæg og derfor har jeg heller ikke fjernet linket hertil endnu.\nAnette Nielsen torsdag, marts 09, 2017\nTak for du stadig linker her til, og for svar. Der er opstået lidt udfordringer med de link, pt virker de kun på ugebasis, og det er absolut ikke holdbart/godt. Sønnen har måttet høre en ekspert, og afventer svar...\nTANTE GRØN torsdag, marts 09, 2017\nTeknik sucks:o) Tillykke med din nye blog. Håber de tekniske problemer med at kunne kommentere, løser sig. Jeg ved ikke, om du har set på IG, at jeg holder en lille bogudgivelses-reception på Heides Planteskole. Du skal vide, at hvis du har tid og lyst, så er du mere end velkommen. Du kan læse nærmere om det på IG.\nKnus og hav en skøn marts.\nAnette Nielsen fredag, marts 10, 2017\nha ha, man kan blive helt blind af det:O godt der er nogen der kan det der. Tror at alle tekniske problemer er løst nu, i alle tilfælde indtil videre.\nEj hvor dejligt, jeg vil gøre meget for at komme, måske bogen kan blive signeret;-)\nJeg var lige den anden dag, inde for at læse appetitvækkeren til bogen, og den gik lige i hjertet, og nu glæder jeg mig endnu mere til at stå/gå/sidde med den mellem mine hænder. Denne gang kommer du ikke med på ferie, men nok nærmere i drivhuset, eller haven <3\n10000 tak fordi du fortæller mig det her på bloggen, jeg blev så GLAD, jeg er ikke så meget på insta i tiden, men det har du nok bemærket.\nJeg vil tjekke helt op på insta senere i dag, eller først i morgen, smugkiggede i går. Står og skal til en begravelse om lidt, det har fyldt en del de sidste par dage...\nMå du også have en helt igennem vidunderlig marts, masser af hilsner og knus Anette\nTANTE GRØN fredag, marts 10, 2017\nJa, du kan tro, at jeg har lagt mærke til, at du ikke er så meget på IG pt. Du er savnet. Men du kan ikke være allesteder på én gang,vel?\nDet ville glæde mig rigtig meget, om du kom. Men der er jo et stykke vej og tid er en mangelvare hos de fleste af os. Kommer du, skal du selvfølgelig have en personlig hilsen i bogen.\nKnus og held og lykke med alle dine skønne og spændende projekter\nAnette Nielsen mandag, marts 13, 2017\nDet har du ret i-så du er i mine gode tanker <3\nOgså rigtig meget lykke til med alt i dit smukke og frodige univers/paradis- som du ved jeg tidligere i dag har stor savlet over på IG :-))))\nDet bliver et fantastisk have år <3\nLaila torsdag, marts 09, 2017\nHej søde Anette. Jeg tager tilløb til at få en google konto. Jeg har en veninde der forsker i medier, og hun fortæller, at jeg må sætte mig ordentlig ind i de fora, jeg benytter, læse alt med småt, osv. Og det er nok dér, skoen trykker for mig. Det er jeg ikke så god til.\nEr vild med din fine indretning. Kan sagtens forstå, du løsner mht. feng shui. Så det åbner op for din vilde leg og kreativitet. Det er sjovest. Og så er det jo så fint, at du har en gammel viden indeni, som du kan bruge, når du føler for det.\nElsker dine hatte. Og det er så sjovt, for jeg har tænkt: En dag skriver jeg til Anette og spørger, om hun ikke skal ha´en hat! Har tænkt, det lige kunne passe dig. Og det har du jo så fint allerede.\nHar du nogensinde læst: Heksens Håndbog af Dannie Druehyld?\nKnus her fra Laila\nHej søde Laila\nJeg kan godt huske hvordan det var da jeg skulle have en gmail, og dermed fik jeg udforsket de andre muligheder i google. Jeg må tiltå at jeg ikke læste det med småt-det kræver et vist overskud, at skulle læse og forstå så meget. Men kan sige at der kommer en hel del mindre spam på gmail, end på hotmail. Og det der kommer i gmail ligger altid i spammappen.\nMen hvis man logger af hver gang, så tror jeg nu ikke der kan se så meget ved det.....tror jeg, måske, har ikke undersøgt detaljerne;-)\nJa det er en befrielse at løsne feng shui begrebet, men også godt at kende principperne, og have afprøvet hvordan de virker for mig.\nEj hvor sjovt med hatten. Mit næste profilbillede bliver et med stråhat, men skal lige have datteren til at komme hjem og tage et. Min mand er ikke så god med et kamera.\n1000 tak for rosen\nNej jeg har ikke læst heksens håndbog, men kender lidt til Dannie Druehyld fra tv og internettet....I en god årrække nu har bøgerne næsten været lagt på hylden, det var først i efteråret jeg atter fik trangen til at læse en bog igen, altså en bog der ikke lige omhandlede blomster og have, for dem har jeg kigget en del i\nHa en vidunderlig og god dag kære\nEliane Petersen mandag, marts 13, 2017\nTusind tak for dine sidste tre indlæg som jeg slet ikke har fået svaret på. Jeg har slet ikke haft problemer med at svare, altså tekniske problemer. Der kommer en mail som det plejer, når der er et indlæg fra dig.\nNej, jeg har simpelthen været overvældet af din energi og foretagsomhed.\nDet er virkelig gode indlæg, du har skrevet og jeg er vild med din måde at formidle på. Det er SÅ flot det du har malet og især dit soveværelse er smukt.....især når sengetøjet du har stjålet fra de polske børn kommer på.\nJeg er også vild med dine kobberplader. Så morsomt at forestille mig dig med en "flammekaster".\nJeg er rigtig ked af at høre, at du har fået slidgigt i dine fingre. Det kan være ret invaliderende. Måske kunne du have glæde af nogle sølvringe, de hedder silversplints ringe og fås efter mål hos en bandagist. De støtter rigtig godt og er samtidig smarte. Prøv at google.\nJeg glæder mig til dit næste indlæg.......hvad har du nu fundet på?? Hvor kan vi være glade for disse vidunderlige mænd, der støtter deres kone i hendes vilde planer;)\nEllers har jeg travlt med at nyde foråret. Jeg har lige set til mine dahliaknolde og den ene har meget store spirer, så den bliver plantet i morgen. Den er den første og den sidste der blomstrer. Den hedder Arabien Night og er meget mørkerød.\nVi har i går taget vinterdækket af vores krukker og det myldrer med forårsblomster. Hvor er det en vidunderlig tid.\nJeg ønsker dig en fantastisk ny uge og\nHerligt at vide du følger/læser med:-))) Ved ikke hvor mange der er tilmeldt en mail, andet end dem der har fortalt det.\nDen funktion skal jeg også have på min nye blog-det er også der diverse problemer med kommentarer, opdateringer og link har været. De er løst nu, håber jeg. Det næste vil være at få lavet sådan en funktion der kan sende en mail, til dem der gerne vil opdateres direkte i indbakken med nye indlæg.\nElsker at stå med den "flammekaster" det er så sjovt, at se hvordan farverne udvikler sig, og hvordan man kan få dem til at bevæge sig, hen over pladen.\nHar googlet ringene, og kan se at det slet ikke er der jeg er nu, mit sidder mest i tommelledene, og er absolut værst når jeg skal binde kranse eller buketter, så vil bruge mere tid på andre kreative evner.\nJeg "spiser" kæmpenatlysolie for gigten, og sammen med fiskeolie. Jeg har brugt det siden 1 februar, det tager ikke det ømme, men syntes alligevel det virker, placebo eller psykisk andel-pyt....\nArabien night, den har jeg et godt øje til, det bliver nok den jeg skal have i mine kummer i år, og som en afløser af de knaldrøde tulipaner, som jeg glæder mig for vildt til at se:-)))\nJa det er sådan en vidunderlig tid, masser af skønne forventninger, og forår der bare pibler frem i ren livsglæde. Ja det er skønt<3\nOg godt at få dynen af krukkerne:-)))\nTusinde tak for dine søde ord, de bringer med sig glæde.\nMit næste indlæg kommer til at handle om have;-)\nTak, må din uge også blive fantastisk.\nVarme og blide tanker fra Anette


11 sjove fakta om julen - michaelhenriksen.dk\n11 sjove fakta om julen\nJuletiden er den mest vidunderlige tid på året. Den bringer folk sammen, hvad enten det er for at hjælpe andre mindre heldige eller for at holde en familiesammenkomst omkring middagsbordet. Overraskende nok er der nogle sjove fakta om denne højtid, som du måske ikke vidste! Læs videre for at få 11 fascinerende ting om denne særlige dag i december.\n1. Den nøjagtige dato for julen er ukendt. Kirken besluttede sig for den 25. december, fordi den blev fejret af andre religioner i Romerriget på det tidspunkt.\n2. I mange kulturer har julemanden ikke en rød frakke eller hvid pels! I Finland har han blå tøj på, og i Japan er hans tøj helt grønt med en gulbælte.\n3. Tidligere fik børnene at vide, at julemanden var en skræmmende mand, der straffede slemme børn ved at tage deres gaver og lægge dem i sin sæk! I dag fortæller vi vores børn, at han er glad og elsker alle – også selv om de er uartige nogle gange.\n4. Julemanden er ikke Sankt Nikolaus! Faktisk findes der ikke beviser for, at Sankt Nikolaus nogensinde har klædt sig ud som julemanden.\n5. I USA siges det, at over 50 % af børnene tror på julemanden og vælger at sætte sig på hans skød hvert år! I nogle lande, f.eks. Argentina og Japan , tror over 90 % af børnene stadig på ham.\n6. Over en milliard juletræer sælges hvert år. På et tidspunkt blev der fældet træer nok til at dække over 50 fodboldbaner!\n7. Den bedst sælgende julesang blev udgivet af Elvis Presley i 1957 og hedder “White Christmas”. Den er blevet solgt i ca. 100 millioner eksemplarer på verdensplan.\n8. I Storbritannien sender folk mere end tre milliarder julekort hvert år. Det er nok til at rejse rundt om jorden over seks gange!\n9. Mere end 70 % af alle børn i USA får gaver af julemanden, men det er ikke kun legetøj – de fleste forældre giver også deres børn tøj, bøger og undervisningsmaterialer. Tøj kan man købe på Jule-tøj.dk.\n10. Aftenen før jul kaldes ofte Nikolausaften eller Klausnacht i Tyskland, hvor børnene sætter deres støvler i vindueskarmen og hænger en strømpe udenfor til julemanden. Til gengæld får de slik fra Sankt Nikolaus!\n11. Den mest kendte julesang i Danmark er Søren banjomus.\nJuletiden er vidunderlig, fordi den giver mulighed for at tilbringe tid med venner og familie over ferien. Børnene glæder sig til at se julemanden komme og modtage gaver, mens de voksne nyder at hygge sig foran en varm ild med varm kakao og gløgg!\nPrevious Previous post: 4 gode julegaveideer til manden\nNext Next post: Sådan kan måltidskasser gøre din hverdag nemmere


meiniche | Pragmatik\nKommunikationsplaner, informationspolitikker, pressestrategier…\nDet fyger rundt med indforståede begreber i kommunikationsverdenen, og man forstår godt, at nogle virksomheder og organisationer ikke tør bevæge sig ind i området af skræk for, at det vil koste dem den halve årsomsætning at få fortalt det, de egentlig gerne vil fortælle.\nMen det behøver ikke altid at være så indviklet. Ind imellem kan det gøres ganske enkelt. Med det rette budskab på rette sted. Hvis man går lige til sagen.\nJeg hjælper enkeltpersoner, virksomheder og organisationer med at finde de rigtige budskaber, arbejde med dem og få dem ud, hvor de gør nytte. Jeg rådgiver om håndtering og brug af de forskellige medier, så du hverken spilder deres eller din egen tid.\nVelkommen til meiniche.com. Her kan du henvende dig og få hjælp til at få dit budskab ud. Ganske enkelt.\nJeg har beskæftiget mig med journalistik og kommunikation i 25 år. Jeg har et indgående kendskab til mediernes arbejdsform og arbejdsvilkår, fordi jeg har arbejdet under dem selv, siden jeg blev uddannet fra Danmarks Journalisthøjskole i 1993. Derfor kan jeg hjælpe dig med at målrette og servere dit budskab, så det når frem til de relevante medier og den rette målgruppe.\nJeg begyndte min karriere i hjertet af dansk nyhedsformidling som nyhedsreporter på Ritzaus Bureau – med erhvevsstof og politik som speciale. I 1996 skiftede jeg til Berlingskes Christiansborg-redaktion, og jeg har et indgående kendskab til samspillet mellem medier, politikere og embedsværk. Derfor kan jeg hjælpe dig med at analysere beslutningsprocessen og sætte ind med den rigtige presseindsats, så du opnår synlighed og indflydelse, hvor du har brug for det.\nSom journalist har jeg i særlig grad beskæftiget mig med social- og sundhedsstof. Gennem et par år var jeg ansat i Berlingskes “grave-gruppe”, hvor jeg undersøgte og beskrev virkeligheden blandt mennesker, som måske ikke umiddelbart var “godt forsidestof”. Den færdighed bruger jeg stadig. Eksempelvis i portrætter og interviews med patienter, mennesker med handicap og andre, som fortjener, at vi ved noget mere om dem – uden at de selv er verdensmestre i at sætte dagsordener.\nI 2003 etablerede jeg meiniche.com med henblik på at knytte min journalistiske baggrund sammen med mit personlige, ufrivillige møde med det danske sundheds- og socialvæsen (se “To kaffe…”). En del af min ambition er i dag at bygge bro mellem personale og patienter/klienter i den hvide verden gennem foredrag, workshops og temadage.\nJeg har en overbygningsuddannelse i strategisk kommunikation (Den Journalistiske Efteruddannelse), og jeg opdaterer løbende min viden gennem relevante kurser.\nMit speciale er at finde den gode historie og skrive den, så den er værd at læse.\nJeg kan skære et budskab til og give liv og nærvær til indviklede problemstillinger, så modtageren følger med hele vejen.\nDen gode historie er det bedste værktøj til at nå igennem med sit budskab. Den taler både til hjerne og til hjerte, og derfor tager modtageren den til sig, og forstår langt bedre, hvad vi vil ham. Det er derfor, politikere samler på anekdoter og små historier, som de kan bruge til at gøre deres politik nærværende for vælgerne. Og derfor vi elsker at høre talere, som inddrager levende mennesker og små eksempler fra hverdagen, som vi måske endda kan identificere os med.\nMen den gode historie ligger ikke kun hos mennesker. Den kan også ligge gemt i din organisation eller i din virksomhed – en vare, en teknik, en ny teknologi eller et projekt, der fortjener omtale.\nJeg kan hjælpe dig med at finde den gode historie og udforme den, så den kan bruges aktivt i din kommunikation.\nKontakt med medierne er en sag, der kan fremkalde våde håndflader hos rigtig mange mennesker. Kan man komme igennem med sit budskab? Hvordan vil det blive opfattet af journalisterne? Vil de vende og dreje historien så meget, at man til sidst slet ikke kan kende den igen? Og hvad gør man, hvis der opstår en sag eller en krise, som helt af sig selv bringer medierne tæt på?\nDet er vigtigt at være godt forberedt, når man henvender sig til medierne. I en krisesituation kan det blive fatalt for omdømmet, hvis man ikke er.\nJeg kan hjælpe dig med at etablere den gode kontakt til pressen, fordi jeg ved, hvordan journalister tænker og arbejder, og fordi jeg har et solidt netværk blandt dem.\nJeg kan også hjælpe dig med at finde ud af hvilken form, dit budskab skal have, hvordan det skal serveres – og hvornår.\nKommer du eller din organisation ufrivilligt i mediernes søgelys, kan jeg hjælpe dig med at håndtere krisen. Alle organisationer eller virksomheder, som har den mindste interesse fra offentligheden,\nbør have en plan for krisehåndtering – hvem siger hvad, hvornår, hvor og til hvem? Ind imellem brænder det så på alligevel. Så ringer du til mig. Uanset tidspunkt.\nMen tør man nu overhovedet give sig i kast med alt det her kommunikation, hvis man ikke har en hel kommunikationsafdeling i ryggen? Er det så ikke bedre helt at lade være?\nNej. Det er ikke bedre at lade være. For man kommunikerer altid – selv når man egentlig ikke ønsker det. Og så kan man lige så godt sørge for, at udtrykket bliver så godt som muligt. Med hjælp udefra på de områder, hvor man ikke selv er ekspert. Her kommer jeg dig til undsætning. Enten på en fast aftale, hvor jeg kan tilbyde at være den kommunikationsafdeling, din virksomhed måske ikke er helt stor nok til at drive i hverdagen – eller jeg kan assistere på timebasis her og nu. Jeg kan hjælpe med udarbejdelse af hele kommunikationspolitikker og -strategier – eller med den lille journalistiske opgave, som du lige skal have løst, for at det hele spiller.\nOg kan jeg så alt det, du har brug for?\nNej. Jeg kan ikke alt. Men jeg kan hjælpe dig et langt stykke ad vejen. Og hvis mine kernekompetencer ikke rækker til det, du har brug for, så hjælper jeg dig med at få opgaven løst i samarbejde med andre specialister på de områder, du kan have brug for.\nI 2000 kom min familie og jeg ud for ulykken, som man aldrig tror, skal ramme én selv. På en landevej i nordsjælland kolliderede vi med en tonstung, løsreven anhænger fra en modkørende mindre lastbil, og i samme moment væltede vores liv. Jeg blev livsfarligt kvæstet, og den ene af mine fire døtre brækkede ryggen og fik alvorlige knubs, men kunne udskrives efter en kortere periode. Jeg tilbragte derimod 28 timer på operationsbordet, fem uger i respirator på Rigshospitalet og adskillige måneder i hospitalssenge.\nI 2003 udgav jeg bogen “To kaffe og en staveplade” – som handler om mine oplevelser i det danske sundheds- og socialvæsen i de første år efter ulykken. Jeg betragter i dag forløbet som en ufrivillig men meget lærerig reportagerejse gennem vores systemer, og den gav mig indsigt i, hvor forskelligt opgaver kan løses – af fremragende læger og fantastiske sygeplejersker. Og af dem, der kunne gøre det meget bedre.\nJeg har på egen krop oplevet systemernes samspil – og mangel på samme. Jeg har set, hvad det gør ved folk, når det lykkes at komme igennem – og når de bliver tabt på vejen. Begge dele kan man læse om i bogen.\n“To kaffe og en staveplade” er blevet en bestseller og har solgt omkring 45.000 eksemplarer. Den benyttes ofte i undervisningen på landets sygeplejeskoler.\nBogen findes som hardback, paperback og lydbog. Er senest udkommet som e-bog i december 2012 og kan blandt andet købes hos www.saxo.com og hos www.bog-ide.dk\nSiden udgivelsen af “To kaffe og en staveplade” har jeg holdt rigtig mange foredrag for læger, sygeplejersker og andet sundhedspersonale over hele landet. Herunder på Rigshospitalet, universitetshospitalerne i Aarhus, Odense og Aalborg – og på mange sygeplejeskoler.\nJeg har desuden deltaget som oplægsholder på konferencer og temadage med særlig forkus på patienters møde med sundhedsvæsenet, og jeg inddrager min professionelle baggrund som journalist i bestræbelserne på at give mine bud på, hvor problemerne ligger – og hvordan de kan løses. I det store og i det små.\nI mødet med sundhedspersonale inddrager jeg egne erfaringer som patient og som pårørende. Og jeg supplerer med sager, som jeg har fået kendskab til på første hånd. Jeg indretter mine foredrag nøje efter tilhørerne, og ofte er debat og diskussion en del af arrangementet.\nGennem de senere år har jeg foruden sundhedspersonale holdt foredrag for andre patienter og pårørende om at holde gejsten oppe i et tungt sygdomsforløb. Og om at tage ansvar for sin egen situation og komme videre. Det nytter ikke at tro, at andre kan klare det bedre!\nFor yderligere information om foredragsvirksomhed eller ønske om min deltagelse i debatskabende arrangementer\nKontakt mig – eller Marianne Pedersen hos ArtPeople på telefon 33 11 33 11.\nJeg arbejder for – og samarbejder med – meget forskellige kunder, som jeg er stolt af at have haft længe. Jeg tror på tætte relationer og den tillidsfulde og direkte dialog – uden omsvøb. Du kan derfor trygt henvende dig til mig, hvis du har en kommunikationsopgave, du er i tvivl om, eller måske én, som du bare vil have løst her og nu. Jeg giver en klar tilbagemelding. Hurtigt.\nJeg løser/har løst større opgaver for blandt andre:\nJournalist Anne Meiniche (DJ)\nDK-1814 Frederiksberg C\nCVR/SE nr. 29275777\nBank: Danske Bank reg. 3409 konto 11557317


Nyuddannet jurist til Arbejdsmarkedets Erhvervssikring og ATP’s graduateforløb Nuevo\nGraduates til agil forretningsudvikling Nuevo\nVil du gøre det lidt nemmere for 5 millioner borgere og 150.000 virksomheder?\nGraduate til digitalisering af Danmark Nuevo\nEr du klar til en stejl læringskurve? Alle danskere er i berøring med ATP på et eller andet tidspunkt i løbet af livet. Det kan fx være via barselsdagpenge, familieydelser, boligstøtte eller folkepension.\nGraduate til transitionsteam i AES Kundecenter Nuevo\nVil du være med til at sikre gode transitionsprocesser i forbindelse med implementering af nyt IT-system? I AES træffer vi en uafhængig og kvalificeret afgørelse, når mennesker rammes af en arbejdsskade.\nGraduates med IT-uddannelse til kvalitetssikring af nogle af landets vigtigste digitale... Nuevo\nVil du kvalitetssikre systemer til gavn for samfundet? I ATP er vi årligt i kontakt med knap halvdelen af alle danskere, fordi de fx modtager boligstøtte, skal have udbetalt feriepenge eller har en arbejdsskade.\nGraduates til helt nyt udviklingsforløb i økonomi Nuevo\nVil du prøve kræfter med flere forskellige funktioner i en stor økonomiafdeling? I ATP’s økonomiafdeling er vi ca. 70 medarbejdere med en bred faglighed inden for økonomi. I øjeblikket er vi på udkig efter to nye graduates.\nGraduate til forretningsudvikling i ATP | Boligstøtte Nuevo\nGraduate til Global Direct Investments Nuevo\nI Global Direct Investments er vi på udkig efter en graduate til vores team bestående af 12 kolleger med ansvar for ATP’s investeringer i kredit, infrastruktur, direkte private equity og naturressourcer.\nNyuddannet jurist til koncernindkøb og ATP’s graduateforløb Nuevo\nSamfundsvidenskabelig graduate til Seniorpension Nuevo\nVil du være med der, hvor beslutningerne træffes? Seniorpension er en selvstændig myndighed under ATP’s Udbetaling Danmark. Her behandler vi sager for nedslidte borgere, som nærmer sig folkepensionsalderen.\nNyuddannet jurist til Arbejdsmarkedets... Nuevo\nGraduate til transitionsteam i AES... Nuevo\nGraduates med IT-uddannelse til... Nuevo\nGraduates til helt nyt udviklingsforløb... Nuevo\nGraduate til forretningsudvikling i ATP... Nuevo\nNyuddannet jurist til koncernindkøb og... Nuevo\nSamfundsvidenskabelig graduate til... Nuevo


Lokalløn er gået i stå | Gymnasieskolen\nMan kan håbe på, at lederne i de sidste fem år har givet lærerne ros og skulderklap for deres arbejde. For noget tyder på, at de ikke har brugt lokalløn i samme periode til at anerkende medarbejderne.\nPå erhvervsgymnasierne fik lærerne i gennemsnit cirka 200 kroner mere om måneden i lokalløn i 2011, end de gør i år. Og på stx er lokallønnen i perioden faldet med 400 kroner om måneden i gennemsnit per medarbejder.\nErhvervsgymnasier er bagud\nTallene skal ses i lyset af, at Moderniseringsstyrelsen ønsker, at lederne på offentlige arbejdspladser i endnu højere grad bruger lokalløn til at anerkende gode præstationer og motivere medarbejderne. Lokalløn kan gives individuelt oven i de centralt fastsatte lønaftaler.\nSamlet set udgør lokalløn cirka 10 procent af den samlede løn på stx, mens den på erhvervsgymnasierne kun udgør lidt over fem procent.\nKnud Larsen, som er formand for GL’s områdebestyrelse for erhvervsgymnasier, hæfter sig ved, at udviklingen af lokalløn samlet set reelt er gået i stå.\nFormanden for gymnasieudvalget i Danske Erhvervsskoler og -gymnasier – Lederne, René van Laer, mener ikke, det er godt, at lokallønnen står stille.\nGennemsnitlig lokalløn om måneden i kroner fra 2011 til 2016\nErhvervsgymnasier: 2.575 - 2.340 = - 235\nStx: 5.043 - 4.645 = - 398\nLærerne er på lønskalaens sluttrin. Det vil sige, at lærerne på erhvervsgymnasierne har mindst fire års anciennitet og på stx fem års anciennitet.\nDerudover er der trinløn, som er anciennitetsbestemt, og de centralt aftalte tillæg.\nDen lokale løn udgør cirka 10 procent af den samlede løn på stx og seks procent på erhvervsgymnasierne.\nTal fra Finansministeriet\nTallene kommer fra Finansministeriets forhandlingsdatabase. I dette tilfælde er lærerne på erhvervsgymnasierne magistre. Djøf’ere og ingeniører er således ikke indregnet i disse tal.\nLærerne er på det såkaldte sluttrin på lønskalaen både på erhvervsgymnasier og stx. Dette er gjort for at mindske usikkerheden i forhold til udsving i årgange.


Tumletid hos Arnold Busck Svendborg | bObles.dk\nArnold Busck Svendborg\nGerritsgade 28, 5700 Svendborg\n17janFlere tidspunkterEvent afsluttetevent aflystTumletid hos Arnold Busck Svendborginkl. goodiebag. Billetpris: 200kr.(Flere tidspunkter: tirsdag) Arnold Busck Svendborg, Gerritsgade 28, 5700 Svendborg\nEvent detaljerKom med til Tumletid for dig og dit barn. Bliv guidet igennem en sjov tumlesession på bObles’ børnevenlige tumlemøbler og lær om designet og de mange funktioner. Sammen leger vi\nVi ruller, kravler, står, går, hopper, samt balancerer os til en glad krop. Du får også mulighed for at stille lige de spørgsmål om bObles, som du har lyst til, til vores dygtige elefantfører. Det koster i alt 200 kr. for dig og dit barn at deltage, inklusiv goodiebag.\n1 hæfte om barnets motoriske udvikling Tilmelding er først til mølle.\n12.15 -13.15 (0-12 mdr.)\nNB: Vi forbeholder os ret til at aflyse arrangementet ved sygdom eller for få tilmeldte\nLokationArnold Busck SvendborgGerritsgade 28, 5700 Svendborg


Miljøorganisationen GREENPEACE. - PDF\nDownload "Miljøorganisationen GREENPEACE. www.visdomsnettet.dk"\n2 Miljøorganisationen GREENPEACE 2\n3 Miljøorganisationen Greenpeace Grundlæggende værdier Parat til handling: Handling siger mere end ord. Politikere og forretningsledere taler alt for ofte om miljøet, men de handler alt for sjældent. Greenpeace derimod går fra ord til handling. Ikke-vold: Greenpeace bekender sig til de fire principper, der indgår i civil ulydighed, som de formuleredes af Mahatma Gandhi og Martin Luther King: Ingen vold, intet hærværk, åbenhed og at tage ansvar for sine handlinger. Uafhængig: Greenpeace er politisk og økonomisk uafhængig. Greenpeace tager ikke imod bidrag fra hverken erhvervsliv, stater eller mellemstatslige organer som f.eks. EU eller FN. 3\n4 Kendetegn International organisation: Greenpeace arbejder internationalt, da de store miljøproblemer rammer internationalt. Konfrontation: Greenpeace tager afstand fra miljødestruktion og de kræfter i samfundet, der ikke tager ansvar for miljøet. Kompromisløse: Greenpeace går ikke på kompromis med, hvad der er rigtigt og forkert. Greenpeace eksisterer ikke for at forvalte jordens miljøproblemer, men for at eliminere dem. Resultatorienteret: Greenpeaces kampagnearbejde arbejder frem mod klare og konkrete mål. Gennem en målrettet indsats og fokusering på konkrete mål opnås de bedste resultater. Udholdende: Greenpeace giver ikke op. Og der er mange kampagner, der kan tage meget lang tid at vinde. Dristige: Greenpeaces ansatte og frivillige holdes oppe af en stærk indre overbevisning. Denne overbevisning motiverer til dristige tiltag i kampagnearbejdet. Fremtidstro: Greenpeace har en stærk fremtidstro. Med fremsynethed og en klog anvendelse af ny teknologi kan miljøet reddes for kommende generationer. 4\n5 Om Greenpeace Greenpeace International, med hovedkontor i Amsterdam, koordinerer kampagnearbejde globalt, og holder et vågent øje med udviklingen i de 30 nationale og regionale kontorer rundt om i verdenen. De nationale/regionale kontorer (Greenpeace Norden er et af dem) sender en repræsentant til Greenpeace Internationals årsmøde. På årsmødet vælges den internationale bestyrelse, der tages stilling til organiseringen af det globale miljøarbejde, og det forløbne års resultat evalueres. Globalt støttes Greenpeace af cirka tre millioner privatpersoner, der bidrager med cirka en milliard kroner hvert år til organisationens arbejde. Greenpeace i Norden Greenpeace Norden blev oprettet i 1999 gennem en sammenslutning af de nationale Greenpeace kontorer i Danmark, Sverige, Finland og Norge. Sammenslutningen skete for at øge slagkraft og effektivitet gennem et bedre nordisk samarbejde. Greenpeace Norden støttes af godt personer, som bidrager med cirka 100 millioner kroner om året. På hovedkontoret i Stockholm og de nationale kontorer i København, Oslo og Helsingfors arbejder der i alt godt 80 ansatte. Foruden de ansatte, arbejder mange frivilligt for Greenpeace med alt fra kontorarbejde til aktioner. Greenpeace Norden ledes af en bestyrelse, som ansætter en administrerende direktør til at lede det daglige arbejde. Bestyrelsen vælges på et årligt møde, hvor beslutninger træffes af 20 stemmeberettigede medlemmer. Greenpeace er altså ikke en græsrodsbevægelse i traditionel nordisk forstand. 5\n6 Organisationsformen, som stort set er den samme i alle kontorer, udspringer af foreningstraditionen i den engelsksprogede kulturkreds, hvor Greenpeace opstod. For at blive stemmeberettiget kræver det, at man bliver nomineret til årsmødet, hvor de eksisterende stemmeberettigede medlemmer vælger de nye ind. Organisationsformen gør det let hurtigt og ubureaukratisk at træffe vigtige beslutninger. Ligesom andre indsamlingsorganisationer i Norden fremlægger Greenpeace helt åbent sit regnskab, der kontrolleres af en autoriseret revisor hvert år. Kendte aktioner Greenpeace er kendt for sine dristige og dramatiske aktioner. Bl.a. via disse aktioner har Greenpeace spillet en betydelig rolle i international natur- og miljøpolitik, siden organisationen blev stiftet 1971 i Vancouver, Canada først og fremmest i protest mod USA s atombombeprøvesprængninger i Amchitka, Alaska. Senere aktioner har været rettet mod bl.a. dumpning af kemisk og radioaktivt affald og afbrænding af kemikalier og olie på havet, mod kommerciel hvalfangst og drab på sælunger. Under aktionerne bringer Greenpeace-medlemmer sig ofte i farlige situationer, f.eks. ved i gummibåde at sejle tæt på skibe, der kaster tønder med miljøfarligt affald over bord. Aktionerne mod Frankrigs atombombeprøvesprængninger i Stillehavet nåede i 1985 et dramatisk højdepunkt, da franske agenter sænkede Greenpeace-skibet Rainbow Warrior i havnen i Auckland, New Zealand, og et Greenpeace-medlem omkom. Greenpeaces aktioner har været udsat for kritik, bl.a. i forbindelse med kampagnen mod sælfangst, der havde uheldige følger for de grønlandske fangersamfund en kritik, som Greenpeace senere har fundet berettiget. Desuden har aktionerne mod Shells dumpning af olielagertanken Brent Spar (1995) og det danske tobisfiskeri 6\n7 i Nordsøen (1996) været kritiseret, fordi aktionerne blev iværksat på grundlag af mangelfulde oplysninger om de miljømæssige virkninger af disse aktiviteter. Greenpeaces aktiviteter finansieres ved bidrag fra støttemedlemmer, donationer samt salg af bl.a. bøger, pjecer, papirvarer og tøj. Kontakt: Greenpeace Bredgade 20, baghuset 4. sal 1260 København K Tel: Website: Website: 7


Verdenspolitik er ikke til pynt | Information\nVerdenspolitik er ikke til pynt\nEuropæiske miljøpolitikere presser på for at få deres regeringer til at forpligte sig til en global aftale\nVerdens regeringer må forpligte sig i en bindende aftale med konkrete mål og tidsfrister. Ellers bliver det kommende topmøde om bæredygtig udvikling i Sydafrika et flop.\nDet understreger foreningen Globe fra sit møde i Stockholm. Globe Europe er en sammenslutning af miljøpolitikere i de europæiske parlamenter. Den har medlemmer fra både kristeligt demokratiske partier, liberale, centrumspartier, socialdemokrater, grønne og socialister.\n»Vi har lovet hinanden at følge forberedelserne og overvåge, at vores regeringer faktisk arbejder for en aftale, hvor alle giver noget, men de rige lande giver mest  ud fra FNs princip om at alle lande har et fælles, men ikke lige stort ansvar for den bæredygtige udvikling,« siger Jørn Jespersen (SF), der på mødet blev valgt ind i Globe Europes bestyrelse.\nDe europæiske regeringer må love, at de senest i år 2003 fremlægger planer om, hvornår og hvordan de vil nå op på en bistand til bekæmpelse af fattigdom på mindst 0,7 procent af deres bruttonationalindkomst, siger Globe.\nDe skal ratificere Kyotoaftalen i år og sikre, at de fattigste to milliarder af verdens befolkning har adgang til bæredygtige, vedvarende energikilder senest om ti år.\nEUs miljøskadelige støtte til landbrug og fiskeri skal fjernes helt i år 2003, og resten af de miljøskadelige støtteordninger skal væk inden ti år, siger parlamentarikerne.\nAntallet af mennesker, der ikke har adgang til rent drikkevand, skal halveres inden år 2015; det har FN sat som mål. Derfor må regeringerne forpligte sig til at have sammenhængende planer for bæredygtig forvaltning af vandressourcerne klar senest i år 2005, siger parlamentarikerne.\nMange deltagere på de forberedende møder tvivler på, om der overhovedet kommer en global aftale.\nFlere uafhængige organisationer (NGOer) end nogensinde før har anmeldt deres deltagelse i topmødet. Et voksende antal verdensfirmaer, som bekender sig til bæredygtig udvikling, vil også præge mødet.\nMange regeringer, og især den amerikanske, sætter derfor deres lid til nye partnerskaber. Problemerne skal løses gennem samarbejde mellem virksomheder, regeringer, lokalsamfund og uafhængige foreninger. Det vigtigste krav til regeringerne er god regeringsførelse og ordnede forhold, som kan trække de private investeringer til.\nDet er udmærket og vigtigt, men de nye partnerskaber skal virke inden for en juridisk forpligtende ramme, siger parlamentarikerne. Det er regeringernes opgave at skabe denne fælles ramme og sikre åbenhed og ansvarskrav og adgang til information.\n»For eksempel er det regeringernes og EUs ansvar at få lavet WTO-aftalerne om, så de respekterer de internationale miljøaftaler og forsigtighedsprincippet  og ændre patentreglerne, sådan at medicinalindustrien kan beskytte deres rettigheder på de rige landes markeder, men de fattige kan få adgang til billig medicin,« siger Jørn Jespersen.\n»Vi skal fjerne vores kvoter og told på varer fra udviklingslandene. Og vi skal ikke bruge vores krav til miljø og arbejdstageres rettigheder til at forhindre import. På de områder, hvor vi stiller krav, må vi samtidig give så store indrømmelser, at udviklingslandene også synes, det er en fordelagtig aftale for dem,« siger han.\n»Vi kan for eksempel godt kræve, at arbejdernes grundlæggende ret til at organisere sig i fagforeninger og indgå overenskomster bliver respekteret. Det krav er ikke til skade for samfundet i et udviklingsland, kun for visse virksomheder og eliter. Vi kan også kræve forsigtighedsprincippet overholdt, når det gælder gensplejsede organismer og farlige kemikalier, for de fremstilles hovedsagelig af virksomheder, der hører hjemme i de rige lande. På andre områder kan vi indgå aftaler, der forpligter os til at betale og yde teknisk bistand. Hvis vi for eksempel vil have bomuld og stoffer, der er fremstillet uden brug af de værste sprøjtemidler og miljøgifte, bør det være importlandene, der er forpligtede til at bistå ved den konkrete løsning af problemerne, når der opstår en tvist i verdenshandelsorganisationen,« siger han.


Usikkerhed om letbane-projekt efter samråd | TV 2 Lorry\nHovedstadens Letbane Lorryland Trafik\nUsikkerhed om letbane-projekt efter samråd\nDen politiske tumult om den planlagte letbane fra Lyngby Tårbæk til Ishøj fortsætter.\n12. apr 2016, kl. 20:15\nTirsdag var den omdiskuterede letbane på dagsorden på et lukket møde i Trafikudvalget på Christiansborg.\nDer er enighed om, at den planlagte letbane i givet fald skal løbe gennem otte kommuner fra Lyngby Tårbæk i nord til Ishøj i syd, men der er til gengæld ikke enighed om prisen - og det er problemet.\nEn udmelding fra en COWI-ingeniør om, at projektet kan blive mere end dobbelt så dyrt som først antaget, har nemlig fået flere politiske partier til at overveje deres støtte.\n- Jeg er ikke tryg ved økonomien i projektet, og jeg er ikke tryg ved at gennemføre et projekt, som faktisk ikke gør trafikken bedre, siger konservativt medlem af Folketinget Rasmus Jarlov til TV 2 Lorry.\nHan er langt fra den eneste, som ikke er helt overbevidst om letbane-projektet.\n- Min mailboks er ved at flyde over med henvendelser fra folk, der vil fortælle, at der er nogle ting i den her sag som kræver, at vi bliver mere betryggede i, at omkostningerne nu også er de rigtige, siger folketingsmedlem Villum Christensen fra Liberal Alliance til TV 2 Lorry.\nGladsaxes socialdemokratiske borgmester, Karin Søjberg Holst, har kæmpet for letbanen i snart 10 år, og hun stoler på, at de politiske partier står ved den eksisterende aftale om at bygge letbanen.\n- Det har været lidt ligesom absurd teater for mig i de seneste dage. Letbanen er et rigtig godt projekt for hele hovedstadsområdet, og det gælder både med hensyn til trængsel og byudvikling. Det er et fint projekt, som alle bør gå ind for, siger hun til TV 2 Lorry.\nDansk Folkeparti og Liberal Alliance kaldte i dag, tirsdag, transportminister Hans Chr. Schmidt fra Venstre i samråd om letbanen.\nSe med i afspilleren ovenfor.


Alternativet-medlem græder ud i Nordjyske over Identitær-brochure: ‘Det er ren og skær nazisme’\nHvis man hader højrefløjen, så kan man altid komme i medierne. Nordjyske bringer historien om audiologiassistent Annika Christensen, der har modtaget en brochure fra Generation Identitær, og mener det er ‘ren og skær nazisme’. Den fulde tekst er gemt bag betalingsmur, men ingen grund til at betale for kulturelt selvhad. Altså, mere end den man som dansker tvinges til at betale over skattebilletten.\n(Collage: Annika Christensen, Alternativet)\n“Hvorfor skal man egentlig være stolt af at være dansker? Jeg er stolt af at være en ordentlig forælder, jeg er stolt af at være en god arbejdskraft. Men at jeg er dansker, ja det er noget jeg er glad for og heldig med at være. Men ikke ligefrem stolt af. Det er jo tilfældigt. Jeg siger klart og højt som tyskerne siger med fuld musik 🤘 i denne video: Jeg er stolt af ikke at være stolt!” (Annika Christensen, 31. januar 2017)\nOploadet Kl. 10:27 af Kim Møller — Direkte link — 19 kommentarer