Det uønskede barn | Information\nDrengen blev kørt på spædbørnehjem otte dage gammel. Her blev han i journalen beskrevet som ‘et mørkblond pænt lille barn – velegnet til adoption’. Privatfoto\nI slutningen af marts sidste år fandt Britta Hørdam et brev i postkassen foran parcelhuset ved Solrød Strand. Hendes mor på 90 år var død få uger forinden, og brevet fra et københavnsk advokatkontor var ventet. Men i tredje afsnit stod en sætning, som ændrede den 65-årige kvindes opfattelse af sin egen historie for altid:\n»Det bemærkes for ordens skyld, at jeg er ved at indhente yderligere oplysninger om din bortadopterede bror«.\n»Vi har fået familieforøgelse,« sagde hun til sin mand.\n»Nå,« svarede han muntert. »Hvem har nu fået hund?«\n»Jeg har fået en bror.«\nTusindvis af børn er gennem historien vokset op hos andre forældre end deres biolo- giske.\nMen aldrig er der blevet bortadopteret så mange danske børn som i perioden før og efter Anden Verdenskrig, hvor adoption for alvor blev systematiseret i Danmark. Fra 1938 og tyve år frem fik knap 40.000 børn en ny familie. På grund af dødsfald, fattigdom eller fordi de var født uden for ægteskabet.\n»Der har altid været urent trav i de danske familier. Og det har ofte været socialt betinget – familiemønstrene var klart mest brogede i arbejderklassen,« siger Mai Heide Ottosen, seniorforsker ved SFI, Det Nationale Forskningscenter for Velfærd.\nFørhen var ægteskabet en definerende ramme, som overtrumfede det biologiske ophav, forklarer hun. Og en af de måder man opretholdt den sociale orden på, var gennem adoption:\n»Det var moralsk utænkeligt, at man fik børn uden at leve sammen. Samtidig med, at der var en vis dobbeltmoral, fordi der blev undfanget massevis af børn uden for ægteskabet.«\nDet var dog ikke kun udenomsægteskabelige børn, der blev bortadopteret. Cirka en fjerdedel af de børn, som blev bortadopteret til nye familier havde forældre, der var gift, men som ikke magtede at beholde børnene på grund af dårlige sociale kår.\nDa Danmark i 1923 fik sin første adoptionslov var hovedproblemet at finde en plads til de mange uønskede børn. Men forbedringer i sociale og økonomiske muligheder for befolkningen som helhed og de enlige mødre i særdeleshed gjorde, at antallet af børn til bortadoption faldt op gennem 1950’erne. Fra 2.739 børn i 1948 til omkring halvdelen 1.467 ti år efter. Og snart var der langt flere, der ønskede at adoptere, end der var danske børn til rådighed. Hos Mødrehjælpen, der var den dominerende formidler af adoption i denne periode, blev ventelisten længere og længere.\n’Det snakker vi ikke mere om’\nDet var i dette årti, Britta Hørdam blev født. Hendes far Frede Emil Pedersen var klejnsmed, fra en børnerig socialdemokratisk familie. Moren Gerda Pedersen var fra landet og arbejdede i København som buffist på et hotel. De mødte hinanden i Folkets Hus på Vesterbro omkring krigens afslutning, blev gift og fik en pige i 1946. Lillesøster Britta Hørdam kom til i 1950. Familien boede i en stuelejlighed i et baggårdshus i Blågårdsgade på Nørrebro. Lejligheden var på to et halvt værelse med koldt vand. Pigerne sov i køjesenge på forældrenes soveværelse.\nAdskillelse. Tre år gammel i 1953 kom Britta Hørdam for første gang i sit liv til fotografen. Billedet blev vedlagt sagsmappen hos Mødrehjælpen i forbindelse med bortadoptionen af hendes lillebror. Privatfoto\n»Lejligheden var umulig at varme op på grund af kulden fra kælderen. Min storesøster led af bronkitis, og jeg havde lungebetændelse flere gange i min opvækst,« husker Britta Hørdam.\nHun står foran nummer 31C i sin barndoms gade. Hvor der i Britta Hørdams barneår var bagerforretning og renseri, ligger der nu et yogastudie og en børnetøjsbutik. Inde i gården er der forårssolbeskinnede bænke, og græsplænen gennembrydes af små klynger krokus. Baghusene er for længst revet ned.\nBritta Hørdams forældre var meget sparsommelige, og hendes far var en stolt arbejder. Han havde fast ansættelse ved statsbanerne, var flittig og drak sig aldrig fuld. Men sådan var det langtfra i alle familier:\n»Mange af mine kammerater kom på svagbørnskoloni, fordi forældrene ikke havde råd til at give dem ordentlig mad. Fædrene drak hyren op, og der var masser af husspektakler. Det var et hårdt kvarter,« fortæller Britta Hørdam.\nDa Britta Hørdam var tre år gammel, fik hun og storesøsteren at vide, at deres mor havde fået et barn, men at de havde mistet den nyfødte\n»Jeg kan huske, at min far fortalte os, at vi havde mistet vores lillesøster. Han sagde, at når man havde mistet et barn, skulle man finde på et navn. Vi blev enige om, at Inge lød pænt. Og så sagde han, at vi ikke skulle snakke mere om det.«\n’Pæne og ordentlige mennesker’\nDer findes ingen billeder af Britta Hørdam, fra hun er helt lille. Men da hun var tre år, blev der taget en fotoserie af de to søstre. Pigerne er iklædt ens ternede kjolesæt, hvide ankelsokker og store sløjfer i håret. Hvad børnene ikke vidste var, at billederne skulle bruges til Mødrehjælpens sagsmappe, hvor forældrenes familieforhold indgående blev beskrevet i forbindelse med den adoptionssag, ægteparret indleder i oktober måned 1952. Her er med nydelig skråskrift nedfældet, at familien bor i en fugtig og kold lejlighed, og at ægtemanden kun tjener 200 kroner om ugen. De mener ikke, familiens økonomi kan holde til flere børn. Forældrene er ellers pæne og ordentlige mennesker. Uden arvelige sygdomme, kriminalitet og drikfældighed. Den to år gamle Britta Hørdam, som er med til samtalen, bliver beskrevet som »opvakt og pæn at se på«. Det konstateres, at »barnemoderen ikke virker helt sikker på beslutningen«. Men at hendes ægtemand derimod »ikke vakler«.\nNogle måneder efter den 20. januar 1953 fødte Britta Hørdams mor en velskabt dreng på syv pund på en kommunal fødeklinik på Frederiksberg – ikke på Nørrebro.\n»På fødeklinikken på Sankt Joseph lå alle mødrene fra kvarteret. Derfor har vores sygekasselæge sandsynligvis foreslået en mere diskret løsning ovre i et andet sogn,« gætter Britta Hørdam.\nModeren var indlagt med den nyfødte i otte dage. Så blev han kørt til Mødrehjælpens spædbørnshjem. I journalen er der samme dag noteret:\n»Barnemoderen synes ret trist i dag«.\nDe følgende måneder var drengen indskrevet på børnehjemmet i Skodsborg – en stor rødstensvilla lige ned til Øresund på Strandvejen. Her blev han tilset af en kvindelig børnelæge, der beskrev ham som »et mørkblond pænt lille barn – velegnet til adoption«.\n18 april 1953 tog forældrene med toget til spædbørnshjemmet, hvor de fik præsenteret deres lille søn, men fastholdt adoptionen. De så ham aldrig igen.\nCecilia Lindgren er lektor ved Linköping Universitet og har skrevet afhandlingen En rigtig familj – adoption, föräldraskab och barnats bästa om adoption i Sverige fra 1917 og frem til 1975. De skandinaviske landes lovgivning på adoptionsområdet følges i denne periode ad – blandt andet laver både Danmark & Sverige i slutningen af 1950’erne en lovændring, så adopterede børn ikke længere arver deres biologiske forældre, men kun deres adoptivforældre.\n»Der sker et skifte, fordi man mener, det er til barnet bedste ikke at tilhøre to familier. Derfor kapper man båndene,« siger Cecilia Lindgren.\nI denne tid blæser vindene i nye pædagogiske retninger. Blandt andet inspireret af amerikanske tilknytningteorier bliver der mere fokus på relationerne mellem forældre og børn, og kernefamilien bliver symbolet på den nære, trygge opvækst.\nAf journaler, retningslinjerne omkring adoption og i lovgivning kan man læse, at hvor man førhen har set fordømmende på de biologiske forældre, som nogle, der ikke magter at give deres børn ordentlige forhold, skifter også det i 1950’erne. Her begynder man i højere grad at se forældrene som kærlige og ansvarlige:\n»Man opfatter det som modent og selvopofrende, at de indser, at de ikke har mulighed for at tilbyde barnet en så god opvækst, og at det er bedre for barnet at få adoptivforældre i en lykkelig kernefamilie.« siger Cecilia Lindgren.\n’Social ingeniørkunst’ er et begreb, brugt af en række forskere til at beskrive, når et samfund gennem sociale reformer forsøger at få befolkningen til at leve på en bestemt måde, for eksempel at få dem til at føde flere børn. Adoption er et af de mest ekstreme udtryk for netop social ingeniørkunst:\n»Man tager par, som er perfekte på alle måder, lykkelige, harmoniske og ved godt helbred. Det eneste, de mangler, er et barn. Og så har man på den anden side et barn, som ikke har mulighed for at vokse op i en tryg og lun kernefamilie, fordi kvinden ikke er gift, eller fordi forældrene mangler sociale muligheder. Gennem adoption kunne man skabe den ideelle familie.«\nI november 1952 henvendte Elisabeth og Georg Arnold Jensen sig til Mødrehjælpen med henblik på at adoptere et barn. Hun havde fået fjernet begge æggeledere på grund af en graviditet uden for livmoren og kunne derfor ikke få børn.\nDet fremgår af journalen, at faderen er væver i Georg Jensen-familien, parret har en god økonomi og et godt ægteskab. Der bliver aflagt besøg i parrets gulstensrækkehus i Bagsværd med fem værelser. Hjemmet er beskrevet i detaljen som lyst, ordentligt og moderne. Og ægteparret som nydelige og tiltalende.\nAdoptionen gik hurtigt igennem, og den 25. april hentede parret den tre måneder gamle dreng på børnehjemmet i Skodsborg. I familiens album kan man se et sort hvidt-billede af Elisabeth og Arnold Georg Jensen der kommer gående op ad havegangen mod rækkehuset med drengen svøbt i et tæppe. Drengen fik navnet Ole Georg Jensen.\nI 1960’erne skete der en hastig udvikling i velstanden som også smittede af på den lille familien Pedersen i Blågårdsgade. De flyttede til en lejlighed i forhuset på anden sal med fire værelser og varmt vand. Velfærden kom til arbejderklassen. Lønningerne steg og familien fik køleskab og komfur. Gennem farens arbejde ved DSB fik de mulighed for at bygge sommerhus på en grund ved banen i Vedbæk. Turen derop gik langs Strandvejen med toget.\n»Og hver gang kører vi lige forbi børnehjemmet i Skodsborg. Det går jo op for mig i dag, at de må have tænkt på det hver gang. Men de har aldrig sagt et ord. Jeg synes, de har snydt os lidt.«\nDet eneste sted, den bortadopterede søn er nævnt, er i hendes mors testamente – nedskrevet blot et halvt år inden hendes død.\nI de officielle anbefalinger i efterkrigsårene fra blandt andet Mødrehjælpen hed det, at børn skulle vide, at de var adopterede. Ikke desto mindre er langt de fleste danske adoptionshistorier omgærdet af løgne og fortielser. Både blandt de kvinder, der afleverede børn til adoption og forældrene, der tog imod børnene. Det er ikke så underligt, mener Cecilia Lindgren:\n»Der er en modsætning imellem, at man fra eksperternes side siger, at det ikke skal være hemmeligt, men samtidig har et ideal om, at man gennem adoption kan skabe en perfekt familie. Den holdning gav jo næring til, at adoption blev hemmeligholdt.«\nI det hele taget var det en tid, hvor man i familielivet så anderledes på fortielser. Den generelle holdning var, at den bedste terapi var at tie tingene ihjel, og børn blev ikke set som selvstændige individer, der havde ret til at vide, hvad der foregik i familien.\nSpørgsmålet er, hvad tavsheden og fortielserne har betydet for de mange forældre og børn. May Britt Skjold er psykolog med speciale i adoption. Hun er selv danskfødt adopteret og har i sin praksis mødt mange adopterede.\n»Ofte har adoptionen været tabu. Og selv hvis det blev fortalt, sagde forældrene ofte, at man ikke skulle snakke om det,« siger May Britt Skjold.\nInd imellem flyttede familien til en ny by kort efter adoptionen for at opretholde en illusionen.\n»Det, der går igen, er skam. Både hos den biologiske mor og adoptivmoderen. Skam over ikke at kunne få børn og skam over at være en dårlig mor, der giver sit barn fra sig,« siger May Britt Skjold.\nVar også selv uønsket\nFødeklinikken, hvor Britta Hørdams lillebror blev født, lå på Martinsvej på Frederiksberg. Klinikken er lukket, men selve bygningen ligger der endnu: En hvid toetagers villa på en sidevej ned mod Søerne med store vinduespartier og en bred trappe op mod hoveddøren. Britta Hørdam går rundt om bygningen. Her lå hendes mor med den lille dreng, indtil hun gav ham fra sig.\n»Tænk at bære et barn og ikke kunne føle forventning og glæde. Og så have ham hos sig i otte dage. Enhver, der har født et barn, ved jo, hvad det sætter i gang, Både fysisk og psykisk. Og så blive konfronteret med barnet igen efter tre måneder og holde fast ved beslutningen. Det må have været frygteligt.«\nBritta Hørdam forsker i sundhedsvidenskab ved blandt andet Københavns Universitet. Men oprindeligt er hun uddannet sygeplejerske, og som elev i 1970’erne arbejdede hun på Rigshospitalet fødeafdeling, hvor hun tog imod børn, der skulle bortadopteres.\n»Jeg har flere gange ledsaget den slags børn ud til forskellige børnehjem. Så det løb mig koldt ned af ryggen, da jeg fandt ud af, at jeg havde en bror med samme skæbne.«\nI Mødrehjælpens journal kan Britta Hørdam læse, at også barn nummer to, altså hende selv, var uønsket.\n»Da det går op for mig, falder noget på plads. En forståelse. Et barn kan jo mærke, når det er uønsket. Og sådan har jeg altid følt mig i min familie.«\nHun bliver ikke ked af det.\n»Nej, måske mere vemodig. Men der var mange uønskede børn i min generation. Det var svære tider dengang, og man kunne ikke selv bestemme, hvis man blev gravid. Man var nødt til at beholde barnet – ja, eller adoptere det væk.«\nAdvokaten, der administrerer boet efter Britta Hørdams mor, finder ud af, at lillebroderens adoptivforældre har frabedt sig, at han arver efter sine biologiske forældre – sandsynligvis for at undgå kontakt. Derfor skal han ikke kontaktes i forbindelse med arven. Advokaten har tavshedspligt og må derfor ikke engang fortælle, om broderen stadig lever.\nHendes storesøster er ikke interesseret i at få sagen belyst, men Britta Hørdam kan ikke slippe tanken. Også selv om advokaten advarer hende imod at tage kontakt. Alt peger på, at lillebroderen ikke ved, han er adopteret, siger advokaten: »Så du kan ødelægge hans liv.«\n»Jeg tænkte: ’Det skal hun ikke bestemme’. Jeg kunne mærke, at jeg ikke fik ro, før jeg vidste, hvordan det var gået ham.«\nDer går nogle måneder med at gennemtrawle kirkebøgerne i sit eget og de nærliggende sogne på Nørrebro uden held. Op mod jul i 2014 tager hun derfor kontakt til Ankestyrelsen, som fortæller, at den kan rette henvendelse til hendes lillebror, og fortælle ham, at hans søster leder efter ham. Så må det være op til ham at tage kontakt.\nDer går ikke mere end to dage efter, at anmodningen er sendt, før telefonen ringer hjemme hos Britta Hørdam en søndag eftermiddag i februar 2015. I den anden ende siger en mand på syngende vestjysk:\n»Jeg hedder Ole Georg Jensen. Du har søgt kontakt med mig.«\nVil kende forhistorien\nDe seneste ti år er slægtsforskning vokset gevaldigt i omfang. Hjulpet på vej af digitalisering af kirkebøger og hjemmesider, hvor man kan udveksle stamtræer, søger et stigende antal danskere efter deres rødder.\n»Slægtsforskning er stort,« siger Mai Heide Ottosen.\n»Jeg tror, det handler om, at vi her i individualismens tid har ansvar for at skabe vores egen identitet, og så skaber vi orden og forankring i vores tilværelse ved at finde ud af, hvem vi er i en historisk sammenhæng,« siger hun.\nI 1997 skrev hun sociologiske afhandling om familierelationer.\n»Dengang var jeg overbevist om, at de bånd vi knytter mellem hverandre er de vigtigste. Men jeg må sige, at jeg gradvist har flyttet mig. Jeg får større og større respekt for, at folk synes, det er vigtigt at finde deres biologiske rødder,« indrømmer Mai Heide Ottosen.\nHun tror, det til dels skyldes et øget fokus i samfundet på biologi og genetik, eksempelvis i forhold til vores sundhed.\n»Men hvis man ser tv-programmet Sporløs, er det slående, at det er rørende og forløsende, når den adopterede rejser ud og møder en mor derude i rismarken. Både for den, der på jagt, og den, der bliver opsøgt. Jeg tænker, at der er noget almenpsykologisk på spil,« siger Mai Heide Ottosen.\nPsykolog May Britt Skjold mener, at det er en myte, at de adopterede, der opsøger deres biologiske rødder, leder efter en ny familie:\n»Men det er en vigtig del af vores eksistens at vide, hvordan vi er kommet ind i den her verden. Vi mennesker er meningssøgende. Vi har brug for en forklaring, og kan man ikke få den af sine forældre, søger man tilbage i historien. Det svarer til, at man begynder at læse en bog, hvor første kapitel mangler. Så er man lost,« siger May Britt Skjold, der understreger, at langtfra alle adopterede har behov for at opsøge familien.\nHvor man i forbindelse med adoption i Danmark i en periode mente, at båndene til de biologiske forældre skulle kappes, anerkender man i dag i stadigt stigende grad ønsket om at vide, hvor man kommer fra.\nDet forklarer Stine Jørgensen, lektor i social ret ved Københavns Universitet, der har beskæftiget sig med adoption ud fra et juridisk synspunkt.\n»Der er internationalt mere fokus på retten til at kende sit biologiske ophav og sin historie – og i juraen ser vi mere og mere beskyttelse af retten til at kende sin historie og sin identitet. Det har vi blandt andet set sager om ved Menneskerettighedsdomstolen,« siger Stine Jørgensen.\nAdoptivforældre de rigtige forældre\nEn kold tirsdag morgen i marts måned sætter Britta Hørdam sig ind i sin Citroën og kører tværs over Danmark for at mødes med sin lillebror. Det er anden gang, de skal ses. Første gang besøgte hun ham på Venø ved Struer i Vestjylland, hvor han bor. Denne gang skal de mødes i Esbjerg, hvor han arbejder.\nDeres første telefonsamtale for en måned siden varede halvanden time. Britta Hørdam var mest af alt spændt på at høre, hvordan hendes lillebror har haft det.\nGodt, viser det sig. Ole Georg Jensen har tilbragt det meste af sin barndom i Holstebro.\n»Jeg har altid vidst, at jeg var adopteret. Mine forældre fortalte mig det, så snart jeg var gammel nok til at forstå det. Men det var ikke noget, vi snakkede meget om,« siger Ole Georg Jensen.\nBarndommen var tryg – han havde eget værelse i parcelhuset, men selv om han var enebarn, var der ikke overdådige gaver eller mange lommepenge. Han gik i både folkeskole og privatskole – var spejder, spillede trompet i skoleorkestret og dyrkede badminton, svømning og vandpolo på højt plan.\nDa Ole Georg Jensen og Britta Hørdam mødes på hans arbejde på Teknisk Skole i Esbjerg, har han taget en stak familiealbummer med. Hen over kaffe og dagmartærte kigger de to på billeder af Ole som baby i en hvid tremmeseng, på fars arm, på et tæppe i græsset i solskinnet, i Tivoli og fra første skoledag.\nSom 17-årig gik Ole Georg Jensen i lære som elektriker, var ude at sejle nogle år, gik i land og læste til installatør og arbejdede i forskellige firmaer, men mest i DONG. I dag uddanner han fremtidens elektrikere. Han er fraskilt og far til to voksne børn, født omtrent samtidig med Britta Hørdams.\nDa hans forældre adopterede ham i 1953, adopterede en nabofamilie en jævnaldrende dreng præcis samtidig. De boede kun to rækkehuse længere nede ad vejen.\n»Jeg har indimellem tænkt, at jeg lige så godt kunne være havnet hos den anden familie. Det er tankevækkende, at det på en måde var tilfældigt. Så havde jeg heddet Søren,« siger Ole Georg Jensen.\nBegge hans adoptivforældre er døde. Han tror ikke, at de ville have haft noget imod, at han tog kontakt til sin biologiske familie. Men han har aldrig haft lyst.\n»Det har ikke fyldt noget i mit hoved. Og man har jo hørt om både gode og dårlige oplevelser med den slags,« siger Ole Georg Jensen og fortsætter: »Jeg er mest overrasket over, at jeg er lillebror. Jeg havde altid gået og troet at det var en ung mor, der ikke kunne bestride det, så det er sjovt at vide, at man har søskende. Jeg har jo altid savnet nogen at tumle med som barn – jeg var meget alene.«\nSenere, da Britta Hørdam og Ole Georg Jensen sidder ved siden af hinanden på en kinesisk restaurant og spiser aftensmad, udveksler de anekdoter om opvæksten i Vestjylland og på stenbroen på henholdsvis ravjysk og fladt københavnsk.\nDet er svært ikke at spejde efter ligheder. Britta Hørdam genkender mange af sin fars træk hos sin lillebror: Kropsholdningen, måden han udtaler visse ord på og det lyse sind. Og de to søskende har flere fælles træk. Profilen. Munden. Og smilet.\n»Grundlæggende har jeg altid haft den indstilling, at det er det sociale, der gør en familie. At opvæksten knytter os sammen. Men vi får jo mere og mere viden om, hvor stor betydning det biologiske og genetiske har. Og måske spiller det lige store roller,« funderer hun. Hverken Britta Hørdam eller Ole Georg Jensen regner med, at de pludselig får et nært og familiært forhold til hinanden efter 62 års adskillelse.\n»Men man kan få et kendskab til hinanden. Og det betyder noget for mig, at jeg nu kender historien. Vi var tre søskende, jeg har en lillebror, der lever, og det giver en kæmpe ro at vide, hvordan det er gået ham,« siger Britta Hørdam.\nMøde. Britta Hørdam (65) og hendes lillebror Ole Georg Jensen (62) ved deres andet møde i marts 2015. De har samme forældre og er begge født i København. Men hun voksede op på stenbroen på Nørrebro – han i et parcelhuskvarter i Holstebro.\nOle Georg Jensen er ikke i tvivl om, hvem der er hans familie:\n»Min mor og far vil altid være dem, jeg er vokset op med. Men jeg synes, det er sjovt at lære Britta at kende. Hvor meget vi skal ses, må tiden jo vise. Vi tager det stille og roligt«.\nForeløbig har de planer om at bringe deres familier sammen til sommer i hans hus på Venø. Med mand, børn, børnebørn og kærester. Ole Georg Jensen kunne også godt tænke sig at komme til København og gå en tur i det kvarter på Nørrebro, hvor familien har boet. Og eventuelt tage forbi børnehjemmet i Skodsborg.\nDa de siger farvel, giver Britta Hørdam og Ole Georg Jensen hinanden et kram uden for Asia House. Han sætter sig ind i sin sorte bil, Britta i sin skriggule. Og så kører de hver til sit. På vejen hjem siger hun:\n»Han ved ikke, hvor godt, han har haft det. I min optik har han taget et kvantespring socialt fra arbejderkvarteret på Nørrebro.«\nJo mere hun tænker over det, jo mere sikker er hun på, at adoptionen skete i en god mening:\n»Ingen bortadopterer et barn af ond vilje. Mine forældre tænkte nok, at det ville være det bedste. Jeg tror, de har ønsket at give ham nogle muligheder, de ikke selv kunne. Og det er jo endt godt. På en måde er Mødrehjælpens mission lykkedes.«\nTil gengæld har hun undervejs i sin søgen måtte erkende, at hun også selv var uønsket.\n»Jeg ved ikke, hvad der er bedst: At kende sine rødder og vokse op i fattigdom som uønsket barn? Eller kappe båndet til sine rødder, få nogle bedre sociale muligheder og være et ønskebarn? Jeg er i tvivl.«\n04. april, 2015 - 19:26\n"familiemønstrene var klart mest brogede i arbejderklassen". Næhh, men overklassen havde flere penge til at gemme ekstrabørnene væk i historien - medmindre de ligefrem blev avlet for at fortsætte arvelinien, så var det bare oftest en offentlig hemmelighed. Der er bestemt flere store gårde og fine familier, som ikke skal lede for meget i historien om familiemedlemmerne.\nGert Selmer Jensen, Peter Ole Kvint, Elisabeth Andersen, Henrik Christensen, Lise Lotte Rahbek, Christel Gruner-Olesen, lars abildgaard, Nic Pedersen, Nille Torsen, Karsten Aaen og Michael Kongstad Nielsen anbefalede denne kommentar\n04. april, 2015 - 20:23\nFlere uønskede børn i Danmark kunne dæmme op for mødre, som føler sig tvunget til at "sælge" deres børn i fattige dele af verden...\n04. april, 2015 - 20:24\nEn anden vinkel på menneskelivets forplantningsmæssige og familiære genvordigheder kan fås ved at læse Martin Andersen Nexøs: "Ditte Menneskebarn" (1917-21). Den er god, og noget af en tåreperser.\nEt menneskeliv skal jo ikke være perfekt, måske breder der sig i disse år et krav om, at familien igen er "hellig", ingen må fravige den lige vej, alt skal være planlagt, ønsket og lykkeligt, og afvigelser fra dette succeskriterium er fiasko. Dette familie-idylbillede trænger sig mere og mere på, også i nærværende avis, det er som om, vi igen nærmer os Ibsens "Et Dukkehjem". Med deraf følgende ufrihed og social fastlåshed. Hvad blev der af frigørelsen - herunder kvindefrigørelsen?\nOle Aaquist Johansen, Preben Haagensen, lars abildgaard og Karsten Aaen anbefalede denne kommentar\n04. april, 2015 - 20:31\nDet bliver interessant, når velhavende kinesiske et barns mødre begynder at adobtere danske spædbørn fra danske kontanthjælps mødre, som ikke længere magter opgaven. Præcis som nutidens mødre ramt af kapitalismens ulands nødvendighed.\n04. april, 2015 - 20:35\nPrøv at forestille dig, at være tvunget til, at bort give dit barn til en familie, som lever 10.000 km væk fra dig. Tror du da virkelig kun det er dig, som har følelser og moder instinkt for et barn?\n04. april, 2015 - 21:30\nFaktisk synes jeg, at det er bedre at adoptere end at abortere - ikke mindst set fra barnets synspunkt.\nMarkus Hornum-Stenz, Frans Kristian Randlev Mikkelsen, Robert Ørsted-Jensen, Preben Haagensen og Karsten Aaen anbefalede denne kommentar\n04. april, 2015 - 21:55\nDet er dog næppe de samme kvinder, der har begge muligheder.\n05. april, 2015 - 06:52\nGrundig seriøs behandling af emnet\n05. april, 2015 - 08:20\nFin og dyb artikel om emnet. Er selv adopteret i samme periode. Kendte til min historie, men ikke hvilken historie jeg blev adopteret bort fra. Senere har jeg "fundet" en hel- og en halvbror, der som i dette tilfælde heller ikke anede det fjerneste.\nSom i Brittas historie er jeg ganske sikker på, at min små-kårs-bio-mor fra det fattige Vestsjælland gjorde det sværeste i livet, nemlig at give sit barn væk, i bedste mening.\nSå spar os nu for billige platte bemærkninger om abort kontra adoption..... det er ikke det denne historie handler om.....\nDavid Zennaro, Elisabeth Andersen, Henrik Christensen, Viggo Okholm, Karsten Aaen, Dorthe Jørgensen, Sabine Behrmann og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n05. april, 2015 - 12:08\nTja man kunne også have gået endnu flere generationer tilbage da herremanden belå tjenestepigerne.\nHer kunne man tale om afsavn og elendighed. Men den historie kommer nok.\nIdag har teknikken og menneskets afventende holdning gjort, at man skal være heldig for at blive gravid med sit eget barn.\nNu vender tåreperserne den anden vej og pigerne går og kikker ned i andres barnevogne.\n05. april, 2015 - 14:48\nEfter den seneste tids strømme af indlæg, hvor man vil gøre - især transnational - adoption - til offerhistorier, er det dejligt at læse en artikel der afdramatiserer det. Det svarer stort set til mine egne erfaringer: født 1954 og hentet af mine forældre hos min biologiske mor, da jeg var 14 dage gammel. Som 3-4 årig fik jeg at vide, jeg var adopteret, fordi vores købmandskone var gravid, og jeg spurgte om min mor også havde gået i den slags kjoler - jeg var vildt optaget af ventekjoler, fordi de var så anderledes end de andre kjoler, kvinder gik med. Den anledning til at fortælle mig historien greb min mor med kyshånd, da mine forældre altid havde haft til hensigt at fortælle mig det - så tidligt som muligt - men hvordan begynder man lige på den historie? Så fik jeg historien og følte mig særligt udvalgt. Men derudover tænkte jeg ikke videre over det - og det har jeg senere heller ikke gjort.\nMarkus Hornum-Stenz, Karsten Aaen og Helge Jørgensen anbefalede denne kommentar\n07. april, 2015 - 09:09\nUdbud og efterspørgsel tager mange former...\nEn fin historie om et fundamentalt dilemma for mennesker som natur- og kulturvæsener - måske nok især kvinder/mødre, for hvem adoption nok er et mere direkte følelsesmæssigt anliggende.\n09. april, 2015 - 10:51\nFlot skrevet historie. Jeg hæfter mig ved, at de ting vi ikke taler om, giver mennesker skam.


Baglyd Web » Bonus-spørgsmål\nBonus spørgsmål - og svar...\nEt par af de spørgsmål jeg tit møder.\nKlik på spørgsmålene for mine fuldstændig subjektive svar:\nHvorfor kan man ikke forstå hvad der bliver sagt på danske film?\nBrændvarmt emne - og naturligvis noget vi bruger meget tid og energi på. Men for mig at se er den mest tungtvejende grund at der bliver mumlet mere end tidligere. Skuespillerne taler naturligvis som man gør i tiden, og der er ingen tvivl om at dagligdags artikulation er faldet støt de seneste årtier. Men jeg vil også vove den påstand, at "moderne" skuespillere ikke behersker artikulation og stemmebrug i samme grad som tidligere. Efterhånden som både teatre og film har fået bedre og bedre lydteknologi til rådighed, er der en opfattelse af at man kan tillade sig at mumle mere, og at det er godt for troværdigheden i spillet. God artikulation og taleteknik opfattes som "teatralsk". Som lydtekniker kan jeg kun sige: ja, teknologien gør at man kan tale meget lavere end før, men ikke utydeligere!\nMen naturligvis kan jeg ikke sidde her og læsse hele skylden væk fra min egen faggruppe. For i sidste ende har tonemestrene jo hovedansvaret for at dialogen på film bliver forstået, hvordan den end er fremført. Her er det et klassisk problem at så snart man ved hvad der bliver sagt kan man sagtens høre hvert enkelt ord. Og eftersom vi, og alle andre implicerede i filmen, kender hver eneste replik til hudløshed, kan det være svært objektivt at vurdere hvornår noget er forståeligt eller ej. Og så falder man let i den fælde der hedder "Man kan sagtens høre hvad de siger. Vi skruer lidt mere op for de andre lyde...". Dumt!\nHvorfor får I så ikke uvildige til at lytte dialogen igennem?\nDet gør vi også, og det hjælper.\nMen hvorfor er det aldrig et problem på de amerikanske film?\n1) Det er det også! Men man opdager det ikke i samme grad, fordi der for det meste kører en undertekst man lige kan ty til. (Faktisk hører jeg mange amerikanske film, hvor dialogmixet er betragteligt ringere end på danske film).\n2) Amerikansk tale er meget mere nasalt og "gennemskærende" end dansk. Hør bare på Strøget om sommeren, hvor en gruppe amerikanske turister kan spottes på lang afstand. Kartoffel-dansk kommer nede fra svælget, og har simpelthen sværere ved at trænge igennem støj eller en dårlig fjernsyns-højttaler. Og hvis vi kompenserer for det i filtreringen af lyden, synes vi at stemmen har "mistet krop".\nHvorfor skal lyden være så høj, når man går i biografen?\nSmag og behag! Tit synes jeg det modsatte er problemet. "Rigtigt" lydniveau og lytteniveau er så subjektivt, og folk har så forskellige tærskler for hvad der er behageligt og hvad der er for højt, at det nærmest er umuligt at tilgodese alle. Hvis filmen er mikset for højt kommer der klager. Hvis filmen er mikset for lavt kommer der klager.\nNaturligvis findes der tekniske Dolby-standarder og referencer for lydniveuaer, men ikke alle overholder dem. Når en biografejer har fået tilpas mange klager fra lydfølsomme folk, skruer han ned i forhold til standarden - og det har de fleste biografer gjort. Og af frygt for at filmen skal "blive flad" og drukne helt i popcorn og snak, er der en tendens fra både filmproducenters, intruktørers og tonemestres side til at ville være "på den sikre side" og hellere give lidt for meget, end lidt for lidt. Så kommer der flere klager og så bliver der skruet ned i biografen igen, og så fremdeles. Det er en ond cirkel, som kun kan holdes under nogenlunde kontrol ved at vi, der mikser filmene, holder os ufravigeligt til standarderne! Men indrømmet; vi hører som oftest også til den befolkningsgruppe der trives ved de lidt højere lydniveauer (måske er det derfra lyd-interessen kommer?), og vi har sjældent et problem med at gi' den lidt gas...


> Ressource > gratis > Top 5 gratis kontorsoftware\nLeder du efter Microsoft Office alternativer, nemlig omkostningsfrit kontor programmel nu? Udover Microsoft Office er der mange online services og desktop kontorpakker, du kan prøve. I denne artikel vil vi indføre 5 populære gratis office services, håber du kan få den du har brug for.\nMange mennesker bruger Google Docs som stedet for at opbevare deres elektroniske filer, som fødslen certificering, pas, grad certifikat, fakturaer mv. Men du kan gøre mere med Google Docs. Google Docs er en online kontorpakke, som gør det muligt at oprette Google docs, præsentation, regneark, formularer, tegning, tabeller, osv. Det er mere kraftfuld end Microsoft Office, for det tilbyder mange skabeloner, uddannelse evaluering, familiens budget planner, projektets ledelse tidsplan, 2011 månedskalender, servicefakturaer, osv, bare alt brugt i kontor og hjem. Og desuden, det giver dig mulighed at dele filer med personer, du vil online.\nLigesom Google Docs er OpenOffice en open source-kontorpakke til tekstbehandling, præsentationer, regneark, databaser og grafik. Selvom Open Office ikke er så berømt som Google Docs, er det den anden mest populære open source office-alternativ. Det kører på flere platforme, Windows, Mac OS X, Linux, etc. og understøtter mange sprog\nZoho er en fremragende online service, der tilbyder office suite, herunder tekstbehandling, regneark, præsentationer, databaser, kommentar-indtagelse, projektledelse, fakturering, osv. Det er ikke helt gratis. For personer er det gratis. For almennyttige organisationer, det tilbyder en rabat og for business, det afgifter.\nFor at være ærlig, er goffice ikke så god som Google Docs og Open Office. Det tilbyder onlinetjenester til tekstbehandling, som gør det muligt at oprette dit indhold her og download fil i PDF, Word eller billede formater. Selvom det kun tilbyder de grundlæggende tekstbehandling, er det virkelig nemt at bruge.\nNeoOffice er typisk designet til at køre i Mac OS X. Det blev først udviklet i 2003, da der var ingen åbne Office til Mac rådighed. Og det er ofte opgraderet. Hvad mere er, har det nu nogle iøjnefaldende funktioner, som du kunne aldrig finde på andre kontorpakke. For eksempel, inspireret af versioner i Mac OS X 10.7 Lion, NeoOffice kunne automatisk stykke tid opbevare en kopi af dokumentet, før nogen ændringer gemmes. Ved at vælge Neooffices nye gennemse alle versioner menu, er brugerne i stand til at gendanne nogen af de tidligere versioner af dokumentet i Apples dokument version browser.


Apartment Iva i Rovinj til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nVitomira Sirola Paje 14, Rovinj Gamle By, Rovinj, Kroatien, 52210 - Rigtig god placering - Se på kort\nMed en praktisk beliggenhed i Rovinj er Apartment Iva et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nApartment Iva tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Gæsterne på dette hotel har glæde af gratis trådløst internet på alle værelser, rygeområde på stedet.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Apartment Iva opfylde dine behov på mange måder.


Fem nye Lotto-millionærer - Danske Spil\nPressemeddelelse • Jun 24, 2013 10:05 CEST\nHele fem spillere kan finde denne uges syv vindertal på række på deres kvittering. Det giver en 1. præmie på 1,4 millioner kroner.\n1-5-6-16-19-20-26. Dette er ikke blot vinderrækken, som i lørdags blev udtrukket i Lotto, det er også nogle af de mest spillede Lotto-tal, fordi det er typiske fødselsdatoer.\nMåske derfor er der også hele fem nyslåede Lotto-millionærer i denne weekend. Og påstanden bliver yderligere bekræftet af, at kun én af de heldige spillere har satset på et lynspil. De andre har selv udfyldt deres kupon.\nEn spiller har vundet på PLUS abonnement, hvor man automatisk spiller med hver uge. Derudover er der en vinder i Grønland, to i Storkøbenhavn og for anden uge i træk kan de også kigge efter en Lotto-millionær i Thyborøn. Hver især vinder de heldige spillere 1.408.258 kroner.\nHer er der vundet:\nSpar, Tjalfesvej 4, B 2098, Postbox 968, 3900 Nuuk (matematisk system på otte rækker)\nNærkøb, Bredgade 25, 7680 Thyborøn (Fem ugers selvudfyldt kupon)\nSuperBest Hellerup, Strandvejen 64A, 2900 Hellerup (matematisk system på 10 rækker)\nIrma, Rødovre Centrum, 2610 Rødovre (LynLotto)\nSe vindertal og præmiestørrelser


Generalforsamling 2019 – Gramex\nHjem > Artikler > Generalforsamling 2019\nEr du medlem af Gramex som udøvende kunstner og/eller som producent?\nSå mød op og få indflydelse på Gramex’ årlige ordinære generalforsamling onsdag den 29. maj kl. 16. Det foregår på Gramex’ kontor på Gammel Kongevej 11-13, 2. sal, 1610 København V.\nTilmeld dig senest 22. maj\nIfølge Gramex’ vedtægter skal du tilmelde dig generalforsamlingen for at kunne deltage og stemme. Send en mail til GF@gramex.dk med dit navn, Gramex-nummer og telefonnummer. Er du medlem både som kunstner og producent, så skriv i mailen, om du tilmelder dig som kunster, producent eller begge dele. Det har betydning for, hvilke afstemninger du kan deltage i. En kunstner kan nemlig ikke stemme på en producent og omvendt. Har du fuldmagt med fra andre medlemmer, skal du i din tilmeldingsmail også skrive, hvilke medlemmer du repræsenterer via fuldmagt og deres Gramex-nummer. Tilmeld dig senest den 22. maj.\nGiv fuldmagt til en anden\nKan du ikke selv deltage, kan du give fuldmagt til et andet medlem, der deltager på generalforsamlingen. Du kan kun give fuldmagt til et medlem i samme rettighedsgruppe som dig selv. En kunstner kan altså ikke give fuldmagt til en producent eller omvendt. Fuldmagten kan udfyldes online og underskrives med NemID inden generalforsamlingen eller medbringes på generalforsamlingen i udfyldt og underskrevet stand. Hver fremmødt deltager kan højst medbringe tre fuldmagter. Det medlem, du giver fuldmagt, skal i sin tilmeldingsmail skrive, at han/hun repræsenterer dig via fuldmagt og dit Gramex-nummer, senest den 22. maj.\nAfgiv brevstemme senest 15. maj\nDu har som altid også mulighed for at afgive brevstemme. I år kan du som noget nyt gøre det online og underskrive via digital signatur med dit NemID. Brevstemmer kan også afleveres i fysisk form på Gramex’ kontor, sendes med posten eller mailes til GF@gramex.dk. Uanset hvordan skal vi have modtaget din underskrevne brevstemme senest den 15. maj.\nFølgende poster i bestyrelsen er på valg på årets generalforsamling:\n3 repræsentanter for producenterne (heraf 1 suppleant)\n2 repræsentanter for kunstnerne (heraf 1 suppleant)\n1 medlem med særligt kendskab til ophavsret\nDu kan finde alt materialet til generalforsamlingen på linket her:\nGeneralforsamling 2019 – til medlemmerne\nForrige Forrige artikel: Mød Gramex på SPOT\nNæste Næste artikel: Upload dit billede og vind en Marshall-højttaler\nUdskrift fra https://gramex.dk/artikler/generalforsamling-2019/


Camping tid! Det Europæiske Transportarbejderforbund i aktion på rasteplads et sted i Europa. Samtidig bruger de flittigt de sociale medier her fra Twitter, teksten lyder: "Velkommmen@camping Europe. Her organiserer Europa social dumping. Hvor du kan tage dit 45 timers hvil i førerhuset eller i et telt. Langt fra familien, uden et socialt liv. Tak Europa og tak til mobilitetspakken."\n- ETF har vundet en stor sejr, i den lange saga om EU’s mobilitetspakke, lyder det fra ETF i Bruxelles efter gårsdagens afstemning i EU-Parlamenter.\nEt flertal af parlamentarikerne afviste deres eget Transportudvalgs forslag til nye regler for vejtransporten. Forslag som ifølge ETF ville have blåstemplet social dumping og fortsat slavelignende forhold for titusindvis af chauffører på EU’s veje.\n- Det er en sejr for arbejdere og fagforeningerne i ETF i hele Europa. Den største risiko var, at EU-parlamentet ville vedtage katastrofale forslag, som ville betyde, at chauffører, der kører internationalt, skulle arbejde flere timer med mindre fritid – og for mindre løn end lokale arbejdere, siger ETF’s præsident Frank Moreels.\nFolkebevægelsens MEP’er Rina Ronja Kari, har i Beskæftigelsesudvalget arbejdet for at parlamentet skulle stille ændringsforslag til EU-kommissionens udspil, som byggede på ETF’s krav. Det lykkedes, men Transportudvalget valgte at se bort dem.\n- Forud for dagens afstemning var der lagt op til regler, som ville føre til mere social dumping og dårligere forhold for lastbilchaufførerne. De er nu blevet sparket til hjørne, og det giver tid til overvejelse og til at resten af parlamentet kan komme til fornuft og lytte til chaufførernes krav om bedre regler, siger Rina Ronja Kari.\nETF har i lang tid kørt kampagne for at får strammet EU-reglerne op, så der gøres op med de dårlige vilkår, som især Østeuropæiske chauffører arbejder under, når de kører i Vesteuropa.\nEfter Transportudvalget vedtog tre betænkninger, som ifølge ETF er ”hyberliberale,” og som i praksis ville blåstemple den nuværende praksis, hvor titusinder af chauffører lever og arbejder som nomader langs de europæiske motorveje, har ETF skruet op for presset på EU-parlamentarikerne.\n- ETF har utrætteligt arbejder på at overbevise MEP’erne om, at disse reformer ville være skidt for trafiksikkerheden og for fair behandling af arbejderne. Jeg er glad for, at vi fik dem overbevist, for et Europa som underminerer jobbene og fanger arbejdere i unfair vilkår er et Europa som mister borgernes tillid, siger Frank Moreels.\nOgså præsidenten for ETF’s vejsektion, Roberto Parrillo er tilfreds men opfordrer parlamentet til at komme i gang med arbejdet:\n- Vi er glade for at parlamentet afviste de værste forslag, men Europas tre millioner chauffører er efterladt i et limbo. Hvilke regler kan de forvente for sektoren? Der var mange positive forslag der blev stemt om, som også blev afvist. Politikerne må lytte til arbejderne og deres fagforeninger, de må tilbage i udvalget og lave en mobilitetspakke, som levet op til løfterne om en et mere fair og socialt EU, siger han.\nMed afvisningen sender parlamentet alle tre betænkninger tilbage til Transportudvalget, som skal forsøge at strikke nye forslag sammen, som i praksis skal være parlamentets forhandlingsoplæg til de trilog forhandlinger med EU-Kommissionen og Ministerrådet, hvor reglerne i sidste ende skal forhandles på plads.\nMen også medlemslandene er splittet på spørgsmålet, så der er lang vej til en endelig aftale om mobilitetspakken, konstaterer ETF. Men en ting er klar mener/håber forbundet: MEP’erne vil ikke acceptere en hyperliberal reform, som den der blev afvist i går.\nDerfor opfordrer ETF’s generalsekretær Eduardo Chagas fagforeninger og chauffører til at fastholde presset:\n- Vi opgiver ikke kampen for en anstændig mobilitetspakke, det er en hjørnesten i vores kampagne for fair transport og mod social dumping i Europa. Vores krav er klare og fornuftige: Lige løn fra første dag til chauffører der kører internationalt, ingen skal sove i bilerne i weekenderne, hviletid nok til at beskytte chauffører, passagerer og alle som bruger vejene. Politikerne i EU-parlamentet og i de nationale hovedstæder må levere, siger han. (brink)


TSV St. Johann live resultater, program og resultat - Fodbold - SofaScore\nTSV St. Johann live resultater, program og resultat - Fodbold\nOm TSV St. Johann\nTSV St. Johann live resultater (og gratis video streaming på nettet), holdliste med sæsonprogram og resultater. TSV St. Johann spiller næste kamp på 6. jun. 2020 imod SV Kuchl i Regionalliga Salzburg, Spring.\nNår kampen starter, vil du kunne følge TSV St. Johann v SV Kuchl live resultater live resultater, stillinger, minut for minut opdateret live resultat og kamp statistikker. Vi kan have video highlights med mål og nyheder for nogle TSV St. Johann kampe, men kun hvis de spiller deres kamp i en af de mest populære fodboldligaer. TSV St. Johann sidste kamp var imod SK Bischofshofen i Regionalliga Salzburg, Spring, kampen endte med resultatet undefined - undefined. TSV St. Johann program fanen viser de sidste 100 Fodbold kampe med statistikker og vundet/uafgjort/tabt ikoner. Der er også alle TSV St. Johann planlagte kampe som de skal spille i fremtiden.\nTSV St. Johann præstation & form graf er Sofascore Live resultater Fodbold live resultater unik algoritme som vi genererer fra holdets sidste 10 kampe, statistikker, detaljerede analyser og vores egen viden. Denne graf kan måske hjælpe dig med at spille på TSV St. Johann kampe, men vær opmærksom på at Sofascore ikke tager ansvar for økonomiske eller andre form for tab, direkte eller indirekte, som i forbindelse med handling på denne websides indhold.\nI kampdetaljerne tilbyder vi link til at se direkte TSV St. Johann SV Kuchl live stream, sponsoreret af bet365. Hvis denne kamp er dækket af bet365 livestreaming kan du se TSV St. Johann SV Kuchl på din computer eller telefon - iPhone, iPad, Android eller Windows phone. Vær opmærksom på at de intellektuelle rettigheder til at streame begivenheder normalt er eget på nationalt niveau og derfor, afhængigt af din placering, er der muligvis visse begivenheder du ikke kan se grundet sådanne restriktioner.\nNuværende TSV St. Johann trup består af:\nAngribere: Medin Djaferovic, Benjamin Ajibade, Milan Sreco\nMidtbanespiller: Daniel Bachl, Duško Sakan, Manuel Waltl, Philip Volk, Artur Felzmann\nForsvarsspillere: Niko Vavrousek, Kadir Ozkan, Christian Kappacher, Lukas Beran\nMålmænd: Maximilian Strobl, Dominik Waltl\nDu kan klikke på enhver spiller fra listen til højre og se hans personlige informationer som nationalitet, fødselsdag, højde, fortrukne fod, position, spiller værdi, transfer historie osv. Der er også statistikker for hver spiller i alle konkurrencer med alle spillede og startende kampe, minutter spillet, antal mål, antal kort og meget mere. TSV St. Johann holdrekorder bliver opdateret under hver kamp.\nSofaScore Fodbold live resultater live resultater er tilgængelig som iPhone og iPad app, Android app i Google Play og Windows mobil app. Du kan finde os i alle butikker på forskellige sprog, hvis du søger efter "SofaScore". Installer SofaScore app'en og følg alle TSV St. Johann kampe live på din telefon!


Adler-Olsens nye Afd. Q-roman er udskudt … igen – FIKTION & KULTUR\nSkrevet af Robert Johannes Rasmussen d. 28. februar 2012 15. marts 2019\nJussi Adler-Olsen er en travl mand, der rejser jorden rundt og laver PR for sin eminente krimi-serie om Carl Mørck, Assad og Rose, der opklarer alle de sager og krimigåder, andre har opgivet at løse. Sagerne, der alle som en har et makabert tilsnit, løses fra trioens hengemte kældertilværelse hos Københavns Politi.\nDesværre (og det skal naturligvis forstås i rette kontekst, altså fra en utålmodig læsehests synsvinkel) har succesen, der er blevet Adler-Olsens Afdeling Q-serie til del, betydet, at forfatteren har haft så travlt med PR-arbejde, at udgivelsesdatoen på den nye roman – Marco-effekten – igen og igen og igen er blevet udskudt. Nu hedder en ny og ikke nærmere fastsat dato efteråret 2012. Men Adler-Olsen skulle – og det er jo herligt – efter sigende arbejde på højtryk på den femte roman fra sit skriveeksil i Barcelona. Vi er mange, der venter i spænding!\nSå imens vi venter på den femte roman i denne eminente serie, kan man sagtens nå at få (gen)læst de øvrige i serien … eller måske læse de tre selvstændige romaner, Jussi Adler-Olsen har skrevet.\nDe fire “Afdeling Q”-romaner\nDe tre selvstændige Jussi Adler-Olsen-romaner.\nAfdeling QCarl MørckFiktion & KulturJussi Adler-OlsenMarco-effektenPolitikens ForlagRobert Johannes Rasmussen\nForrige indlæg “Mildred Pierce” på dvd & Blu-ray fra Warner\nNæste indlæg Tintin kommer snart på dvd & Blu-ray


N12 Trans Kirke | GeoparkVestjylland\nRomansk kvaderstenskirke på vestkysten. Ved udgravninger har man fundet rester af den oprindelige trækirke og gamle tyske mønter fra den sene middelalder, som vidner om handelsforbindelser til Hansestæderne.\nEn kirke på kanten\nTrans Kirke, som er en romansk kvaderstenskirke, ligger helt ud til Vesterhavet, godt 1,5 km syd for Bovbjerg Fyr – 50 meter fra kystklinten. Den har tidligere tjent som sømærke sammen med Ferring og Fjaltring kirker, før Bovbjerg Fyr blev bygget. Kirken er oprindelig bygget midt i sognet og i passende afstand fra kysten, men erosionen på den dynamiske kyst har flyttet kystlinjen faretruende nær. Kyststrækningen fra Ferring til Trans blev sikret med høfder i begyndelsen af 1900-tallet, men det har ikke helt standset kysttilbagetrækningen. Bovbjergklinten rykker pt. ca. 50 cm tilbage årligt, trods supplerende kystsikringsforanstaltninger med sandfodring af strandplanet.\nKirkens tårn er tilføjet i sengotisk tid, og der er ikke våbenhus. De oprindelige nord- og syddøre er tilmurede, og indgangen er ført gennem tårnrummet fra sydsiden. På nordsiden har der været en ekstra dør i den vestlige ende, sandsynligvis en herskabsindgang. Trans Kirke træder imponerende smukt og monumentalt frem i landskabet med beliggenheden på kanten til havet, og det yderste Vestjyllands fravær af træer giver en særlig oplevelse af både landskab og bygninger i landskabet. Den dominerende vestenvind holder al trævækst nede, og dette er også forklaringen på den karakteristiske kirkegård, hvor gravstederne er omgivet af stakitter for at give læ for den sparsomme beplantning. Det samme ses ved Ferring Kirke 3 km nord for.\nRestaurering og arkæologiske udgravninger\nVed en hovedrestaurering af kirken i 1963-64 foretog Nationalmuseet arkæologiske udgravninger, hvor man bl.a. gravede sig ned gennem kirkegulvet. Man fik afdækket flere interessante enkeltheder om kirkens bygningshistorie og detaljer om den oprindelige kirke, men mest interessant er, at man under gulvet fandt rester af forgængeren – en trækirke. Den nye stenkirke blev anlagt med en lille overlapning af trækirkens nordlige side, hvilket betød, at man under gulvet i kirken yderligere fik afdækket en del af trækirkens gravplads med et større antal grave fra den tidlige middelalder. Blandt fundene var adskillige mønter, der kunne henføres til tidsperioden fra tidlig middelalder til senmiddelalderen. Heraf mønter, der stammer fra det senmiddelalderlige Nordtyskland, der viser handelsforbindelse til Hansestæderne.\nKristendommen blev officielt indført i Danmark 965 af kong Harald Blåtand. Med kristendommen kom også kirkerne, og op gennem 1000-årene blev der bygget hundredevis af små, simple trækirker tilsyneladende efter det romanske forbillede: kirkeskib og kor. Fra slutningen af 1000-tallet begyndte man at bygge nye kirker af sten, og de gamle trækirker blev erstattet af stenkirker. Trækirkerne og kirkegårdene var indviede – gjort til hellig jord, og nye stenkirker blev bygget på resterne af trækirkerne, hvilket Trans Kirke er et fremragende eksempel på.\nBygningen øst for kirken er en nedlagt skole, og bortset fra en mindre klynge gårde, er kirken ensomt beliggende. Dette er karakteristisk for alle de middelalderlige kirker i Vestjylland. De bymæssige bebyggelser, der findes i dag, er fra slutningen af 1800-tallet og frem, opstået som følge af landbrugets udvikling og industrialiseringen. Fra vikingetiden/ tidlig middelalder og frem til landboreformerne omkring 1800 fandtes her ikke landsbyer, som vi kender det fra det østlige Danmark og nord for Limfjorden og i Salling. Bebyggelsesmønsteret var enkeltgårdsbebyggelse. Enkeltbebyggelser er udbred i områder, hvor jordbundsforhold og morfologi var af en sådan beskaffenhed, at det ikke var muligt at have større sammenhængende, dyrkbare jordarealer til at organisere landsbyer med fællesdrift. Sådanne områder er typisk i kuperede randmoræner, dødislandskaber og sandede smeltevandssletter.


Sådan vil regeringen bruge pengene i 2015 - Avisen.dk\nSådan vil regeringen bruge pengene i 2015\nFinansminister Bjarne Corydon (S) præsenterer tirsdag regeringens finanslovsforslag. (Foto: Foto: JOHANSEN LINDA/Polfoto)\nRegeringen vil næste år bruge 707 milliarder kroner på finansloven. Se her, hvad pengene skal gå til.\n26. august 2014 11:18\nRegeringen fremlægger tirsdag sit forslag til en finanslov for 2015. Samlet vil statens udgifter løbe op i 707 milliarder kroner mod 689 milliarder kroner i år. Mange af milliarderne bruges til lønninger i staten, bloktilskud til kommunerne, husleje og andre faste udgifter.\nMen regeringen vil bruge flere penge på:\n- Der afsættes fem milliarder kroner til området fra 2015-18. Pengene skal blandt andet bruges til styrket kræftbehandling og målrettet behandling af personer med en kronisk sygdom.\n- Psykiatrien skal løftets via satspuljerne med i alt 2,2 milliarder kroner frem til 2018.\n- Kommunerne får i 2015 tilført 350 millioner kroner til at styrke den kommunale sundhedsindsats.\n- Loftet over fradrag for fagforeningskontingent forøges til 6000 kroner om året.\n- Der afsættes 100 millioner kroner årligt til en regional uddannelsespulje.\n- Der laves en pulje på 150 millioner kroner årligt til arbejdsløse med færrest eller forældede kompetencer.\n* Offentlige investeringer:\n- De offentlige investeringer udgør næste år knap 43 milliarder koner i alt.\n- Der er afsat 28,5 milliarder kroner til jernbanen. Pengene skal blandt andet nedbringe rejsetiden mellem Danmarks fem største byer til en time.\n- Regeringen afsætter 1,5 milliarder kroner ekstra til uddannelsesområdet i 2015. Pengene skal blandt andet bruges et løft i midlerne til ungdomsuddannelser og videregående uddannelser samt øvrige uddannelser og SU.\nDer afsættes 0,6 milliarder kroner ekstra til blandt andet voksen- og efteruddannelse, produktionsskoler, folkehøjskoler.\n- Reform af erhvervsuddannelse: Regeringen har indgået aftale om initiativer for knap 3,6 milliarder kroner frem til 2020.\n- De offentlige forskningsmidler udgør 21,4 milliarder kroner i 2015. Det svarer til 1,09 procent af BNP.\n* Bedre vilkår for socialt udsatte:\n- Satspuljen for 2015 er på cirka 485 millioner kroner. Pengene skal blandt andet bruges til at forebygge kriminalitet blandt socialt udsatte, svage ældre og integration.\n* Grøn omstilling:\n- Regeringen har indgået aftale om at oprette en investeringsfond med en statsgaranti på to milliarder kroner. Fonden skal yde lån til grønne projekter.\n- Der oprettes en pulje til grøn innovation på i alt 80 millioner kroner fra 2015-2018, der skal gå til udvikling af miljø- og klimavenlige teknologier i små og mellemstore virksomheder.\n- Regeringen afsætter knap 150 millioner kroner fra 2014-2017 til renere luftkvalitet.\n- Der afsættes knap 200 millioner kroner i 2015 til nedsættelse af færgetakster for erhvervstransport til og fra danske øer, fuldt momsfradrag for hotelovernatninger samt udvidet befordringsfradrag for pendlere i udkantskommuner.\n- Herudover afsættes der midler fra 2016 og frem til at forlænge nedrivningspuljerne samt til en pulje til kystturisme.\n* Øvrige initiativer\n- På kulturområdet afsættes der penge til genetablering af Frihedsmuseet, og der afsættes 145 millioner kroner fra 2015-2017 til at støtte kulturhovedstadsprojektet i Aarhus.\n* Reserve på 1,5 milliarder kroner til konkrete velfærdsforbedringer med videre. Reserven udmøntes i forbindelse med finanslovforhandlingerne.


Vi kender din rejse mod en effektiv shop - vi har selv været på den.\nGør som 500 andre shops - lad os udvikle din e-commerce løsning.\nLeverandør siden 1999. Derfor leverer vi ikke bare kode, men viden!\nVi har mere end 10 års erfaring med it-løsninger til AMU, VUC og IDV.\nPlanlæg dine kampagner, events, rabatter, tema-ændringer med Launchpad\nDu arbejder mere end nogensinde før, og det er den travleste tid på året. Flere produkter skal lanceres, events skal planlægges, og salget skal styres. Shopify Launchpad er din redning.\nShopify Plus håndterer alle dine forhandlere fra en enkelt platform\nDer er findes over 100 forskellige B2B apps, som efter bedste evne kan kontrollere dine mange forskellige forhandlere, men ingen har den fulde pakke. Indtil nu.\nByg din abonnementsforretning og hold nemt overblikket med Shopify\nHvad ville være bedre end at have løbende betalinger til din forretning i form af forskellige abonnementsprodukter? Det eneste det kræver, er det rette system, og det kan Shopify hjælpe med.


4.800 statslige arbejdspladser er flyttet ud fra København\nKORT NYT21. FEB 2019 6.06\nRegeringens planer om flytning og etablering af cirka 8.000 statslige arbejdspladser uden for København rykker på sig. Indtil nu er 4.800 statslige arbejdspladser flyttet til byer udenfor København, viser en ny status fra Finansministeriet. Og udflytningen fortsætter de kommende år, lyder det fra innovationsminister Sophie Løhde (V).\n- Når vi er færdige, vil 60 byer udenfor København have fået tilført nye statslige arbejdspladser eller uddannelsesstationer. Det er arbejdspladser og uddannelsessteder, der skal være med til at understøtte vækst og udvikling lokalt, siger ministeren i en pressemeddelelse.\nDen nye status viser, at 44 af de 89 planlagte flytninger og etableringer af arbejdspladser nu er afsluttet, og at 51 byer på nuværende tidspunkt har fået statslige arbejdspladser. Hovedparten af de sidste flytninger gennemføres i løbet af 2019 - enkelte flytninger vil først ske i 2020 og 2021. Ifølge Finansministeriet er cirka 20 pct. af de flyttede arbejdspladser besat af medarbejdere, som enten er flyttet med deres arbejdsplads eller pendler.


▷ Billige Træbriketter ← Stort udvalg med hurtig levering\nTemmelig mange internet butikker foreslår nu om dage en række forskellige billige leveringsmuligheder til træbriketter. Det mest populære er efterhånden at afsende til en pakkeshop, så du selv kan hente produkterne lige når det passer dig. Fragtløsningen er jo usædvanlig let, samt oftest tillige den mest billige leveringsmanér.\nDu burde endvidere forsøge at få ordren leveret til hvor du bor eller ud på dit arbejde. Fragtformen bliver desværre et hak mere pebret, men også ret så enkel ved køb af træbriketter online. Den prisbilligste leveringsmodel er utvivlsomt at du selv henter varerne, som jo betinges af at du fysisk befinder dig med kort afstand til online virksomhedens byggemarked, eksempelvis Jem og Fix, Harald Nyborg, Silvan eller Bauhaus.\nLeveringstidspunktet på træbriketter kan være temmelig central om man står og skal bruge varerne inden for kort tid, og af den grund er det fuldkommen aktuelt at man ser den estimerede leveringsdato på træbriketter. Temmelig mange webbutikker – fx Silvan, Bauhaus, Jem og Fix og Harald Nyborg – yder billig dag-til-dag levering på utallige produkter online, men som ikke desto mindre tager udgangspunkt i at ordren lægges tidligere end et fast klokkeslæt, således at de sandsynligvis kan nå at få varen ekspederet forud for at lagermedarbejderne får fri.\nVisse online outlets garanterer gratis levering på træbriketter online, men oftest er det kun gældende hvis der shoppes for et konkret beløb. Alternativt kan man foretrække den mest prisbevidste fragtmulighed, der oftest vil blive at få bragt dine produkter til et afhentningssted.\nEn lang række webbutikker tildeler afhentning hvor du bestiller billig træbriketter på nettet men selv henter i byggemarkedet. Fx 10-4, Bauhaus, Stark, Davidsen, Bygma, Harald Nyborg, Jem og Fix, Silvan og XL-Byg. De tilbyder fx afhentning af træbriketter i disse byer:\nHorsens, Dragør, Vejle, Tårnby, Jyllinge, Aalborg, Thisted, Haderslev, Birkerød, Kokkedal, Roskilde, Stenløse, Nærum, Brønshøj, Charlottenlund, Esbjerg, Silkeborg, Sønderborg, Vanløse, Aabenraa, Helsingør, Svendborg, Vordingborg, Brønderslev, Risskov, Varde, Ballerup, Kalundborg, Fredericia, Hillerød, Kolding, Allerød, Ikast, Greve, Gladsaxe, Køge, Holstebro, Frederikssund, Nykøbing Falster, Randers, Albertslund, Nyborg, Haslev, Hedensted, Gentofte, Hedehusene, Nørresundby, København, Aarhus, Ølstykke, Struer, Virum, Holbæk, Glostrup, Middelfart, Åbyhøj, Hobro, Taastrup, Søborg, Slagelse, Farum, Rudersdal, Brøndby, Rønne, Lyngby, Frederiksværk, Lillerød, Rødovre, Viborg, Korsør, Ringsted, Tilst, Herning, Frederikshavn, Skanderborg, Hjørring, Skive, Brabrand, Højbjerg, Ishøj, Valby, Nakskov, Værløse, Grenaa, Næstved, Herlev, Odense, Solrød Strand, Frederiksberg, Odder, Hørsholm, Hvidovre, Vallensbæk, og Lystrup, .\nAfhentning for træbriketter er en mulighed i alle regioner af landet: Sjælland (Hovedstaden, Nordsjælland, Vestsjælland, Lolland, Sydsjælland, Bornholm, Falster, Midtsjælland, Amager, Østsjælland), Jylland (Syddanmark, Nordjylland, Sydjylland, Vestjylland, Midtjylland, Østjylland, Sønderjylland) og Fyn (Sydfyn, Østfyn, Midtfyn, Nordfyn, Vestfyn).\nNår vi kigger i tendenserne står det klart, at online shoppere mange gange leder efter fx billig træbriketter og træbriketter tilbud. Vi ser derudover typisk internet shoppere lede efter for eksempel træbriketter priser, træbriketter online samt køb træbriketter, foruden de gængse byggecentre som Davidsen, Bygma, Silvan, Bauhaus, Stark, XL-Byg, Harald Nyborg, Jem og Fix og 10-4.\nDet er vældig fleksibelt for almindelige dødelige at sammenligne priser på billige træbriketter online hos diverse internet selskaber, og ergo har massevis af netbutikker ikke kunne lade være med at nedbringe priserne på træbriketter helt i bund, og i øvrigt præstere levering uden gebyr.\nDerfor kan det stadigvæk vise sig tiden værd at checke et par forretninger på nettet efter tilbud på træbriketter online forud for at du shopper, så man er sikker på at modtage den billigste pris. Se ikke bare på de store byggecentre som Davidsen, Bygma, Jem og Fix, 10-4, Harald Nyborg, Stark, Silvan og Bauhaus.\nMan skal dog være årvågen med, at når en webbutik tilbyder billige træbriketter online til en pris der anses for kolossalt god, så er det i nogle tilfælde være et kendetegn på en uægte e-shop. Kortbestillinger er i hvert fald indbefattet af en bestemmelse, der begunstiger dig imod uærlige e-butikker.\nVi foreslår generelt shopping med kort eller mobilbetaling. Som et alternativ kan du udnytte en løsning på afbetaling fra eksempelvis ViaBill, såfremt du gerne vil dække pengene til træbriketter over flere uger. Dette tilbydes normalt i nichefokuserede webshops, men ikke de kendte byggekæder som eksempelvis Bauhaus, XL-Byg, Silvan, Jem og Fix, Stark, 10-4, Harald Nyborg og Davidsen.\nSes der på statistikkerne står det tydeligt, at mennesker typisk kigger efter blandt andet træbriketter priser og køb træbriketter. Derudover ser vi typisk mennesker kigge efter blandt andet træbriketter online, træbriketter tilbud samt billig træbriketter.\nTrustpilot præsterer en række gode chancer for at studere ret mange nuværende brugeres domme og derved er det smart, at du kigger på netshoppens omtaler før du placerer din ordre på billige træbriketter online.\nFacebook fører til desuden immervæk gunstige muligheder for at få indblik i internet webshoppens kundetilfredshed. I øvrigt ser vi faktisk internet varehuse som giver kunderne mulighed for at frembringe en vurdering af købsoplevelsen, hvilket ligeledes må tages i brug til at tage stilling til kundernes tilfredshed.\nForinden folk bestiller billige træbriketter online på en e-forretning kunne man helt sikkert sætte sig ind i webbutikkens forretningsbetingelser, dog er det typisk ikke super spændende, især hos de udbredte byggekæder som Jem og Fix, Bauhaus, Stark, 10-4, Davidsen, Silvan, Harald Nyborg, XL-Byg og Bygma.\nEn nem løsning kan derfor være at se om online forhandleren er medlem af e-mærket, da det længe har været en forsikring om at online butikken forstår dansk lovgivning, foruden at shoppen lejlighedsvis revideres af eksperter der har ekspertise inden for de gældende vilkår.\nDet giver dig chance for en hjælpende hånd, når du møder besvær ved din ordre på træbriketter. Dertil stiller vi forslag om at du er opmærksom på de mest vedkommende betingelser der kan influere på købet af træbriketter online, for eksempel den returret internet virksomheden kører med.\nI den relation er det også essesentielt, at man permanent bibeholder sin kvitteringsmail, så man senere kan bevidne bestillingen af træbriketter, uafhængig af om man handler fra Silvan, Bauhaus, 10-4, Bygma, Davidsen, Stark, XL-Byg, Harald Nyborg eller Jem og Fix.


Hans J. Wegner designmøbler / auktion antik\nEn af de store danske møbeldesignere er uden tvivl Hans J. Wegner, der både har arbejdet sammen med prominente skikkelser som Arne Jacobsen og senere med Børge Mogensen. Wegner var en af de danske designer, der fik udbredt kendskabet til dansk design internationalt, hvor han ligeledes høstede stor udmærkelse med sit organiske, lette klassiske møbeldesign.\nHans J. Wegner har lavet mange moderne klassikere f.eks. Y-stolen og Kinastolen og i den lidt morsomme (men alligevel dyre) ende Jakkens Hvile, som mest af alt ligner en taburet med et ryglæn udformet som en bøjle. Derudover er Hans J. Wegners møbledesign også gået udover lænestole, skabe, sofaborde og spiseborde m.v.\nEn lille anekdote om Wegners designerstole kan være værd at berette. Den Runde Stol (model 501) blev købt af tv-stationen CBS i USA til den berømte debat mellem Nixon og Kennedy i 1960 lige før afholdelse af præsidentvalget. Denne stol blev af amarikanerne blot kaldt for The Chair, måske fordi de fandt møbeldesignet så udpræget smukt eller klassisk eller endog så anderledes...


GØR-DET-SELV-REDE FOR GÆS: HVORDAN MAN GØR DET RIGTIGT, STØRRELSER, FOTOS, VIDEO - FUGLE - 2021\nHvordan man laver gør-det-selv-rede til gæs\nHvert år, fra slutningen af februar til begyndelsen af marts, begynder de kvindelige gæs perioden med aktiv æglæggelse og udklækning af kyllinger. For at sikre høj ægproduktion skal du udstyre et egnet sted til murværk. Hvordan man klar tilbereder rederne med egne hænder vil blive drøftet i denne artikel.\nGæs er en af de største fugle, der lever på gården, så reden til dem skal gøres store og rummelige. For at kvinden skal have det godt at sidde i reden i lang tid, skal man ansvarsfuldt behandle hans arrangement og overholde alle krav.\nTyper af reden\nDer er mange designs til gæsebolder. I hver gård eller privat husstand kan du udstyre dem afhængigt af tilgængeligheden af det nødvendige materiale og fjerkrælandbrugerens ønske.\nDe mest almindelige typer reder er beskrevet nedenfor:\nrund, lavet af en almindelig kurv eller bildæk (eller fyldt med halm);\nmed træbund og skifer sidevægge. Oven på kassen er også dækket med skiferplader;\nfra et konstruktionsnet, rullet op i form af et rør og fastgjort med klemmer. Strukturen er monteret på en træbase med tråd og dækket med halm;\net antal separate træsektioner med en lille indgang og blanke skillevægge - for et stort antal gæs.\nFor at gøre stedet for æglægning og rugeæg praktisk for fuglen, skal du tage nogle vigtige punkter i dens arrangement i betragtning.\nVed du det Gæs er tro mod en gander. Hvis de mister deres mandlige, kan de i flere år ikke parre sig med en anden gander.\nHer er de grundlæggende regler for dets udstyr:\nNok plads til en fugl. Dimensionerne på et standard gåseed er 50 cm brede, 65-70 cm dybe og 60-70 cm høje. Afhængig af om det vil blive brugt til æglægning eller til ruge kyllinger, kan dybden gøres mere eller mindre.\nLukket tilbage. Det er nødvendigt, så fuglen ikke skræmmer noget og ikke distraherer fra bagsiden, og også for at fikse kuldet i bunden af strukturen.\nLavt bord foran. Dets højde kan være fra 10 til 15 cm. Et sådant bræt er nødvendigt for at holde kuldet.\nSkillevægge med høje sider. Gæsen, der ruger æg, er uønsket at blive distraheret af eksterne faktorer. Hvis der er arrangeret flere gæsebede i nærheden i huset, hjælper sådanne vægge kvinderne med ikke at forstyrre hinanden.\nRettidig forberedelse. Det er nødvendigt at udstyre egnede steder til æglægning af gæs en måned før starten af fuglene i avlsperioden. Hunnene begynder normalt at lægge deres æg omkring slutningen af vinteren, så i februar skulle rederne være klar. Gåsen skal vælge et passende sted og haste derhen.\nDøre på betjeningsstik. Det er nødvendigt for kvinden at føle sig helt sikker under afkomet klekkes.\nBekvem adgang. Så at æglæggende høne let kan komme ind i redet, inden du går ind i skråningen, læg et skilt med planker, der er spikret på tværs. Den ene kant af planken hviler på jorden og den anden på kanten af reden og danner en bro for let adgang til fuglen.\nEvnen til at vælge. For at gåsen ønsker at ruge æg, skal redenene være behagelige for hende. Det anbefales at udstyre flere fuglesektioner i nærheden, så hunen kan vælge det bedste for sig selv.\nAt lave et gæs rede\nFor selvstændigt at fremstille et godt gåsebed behøver du ikke specielle færdigheder eller specielle materialer. Hver fjerkræopdrætter bruger de disponible ressourcer. Hovedreglen for fremstilling er valget af et naturligt materiale, der ikke passerer kulden. Derfor er de fleste steder til æglægning lavet af træplader eller pilekviste.\nDu kan arrangere et varmt og hyggeligt sted i en trækasse lavet af dig selv.\nOSB-ark 11 mm tyk;\nVigtigt! Antallet af reder bestemmes af antallet af gæs i besætningen. For 3-4 kvinder er et rede nok.\nDen færdige kasse har dimensioner:\nbredde - 40 cm;\nhøjden af de øverste og nedre sider foran - 10 cm.\nDIY gæs reden: Video\nNedenfor er en trinvis vejledning i, hvordan du fremstiller en trækasse med dine egne hænder:\nMarker med blyant OSB-pladen på rektangler, der er 40 x 60 cm i størrelse (2 stk. Til bunden og taget), 60 x 50 cm (2 stk. Til sidevæggene), 40 x 50 cm (1 stk. Til bagvæggen), 40 x 10 cm (2 stk. - for øverste og nedre side).\nSkær OSB-arket i rektangler med den angivne størrelse ved hjælp af en puslespil.\nForbered separat trælister af en bestemt størrelse til fastgørelse af konstruktionsdele til hinanden.\nBrug en skruetrækker og skinner til at forbinde bunden til undersiden og taget - til toppen.\nPå samme måde skal bunden af boksen fastgøres til bag- og sidevæggen, så undersiden er foran. Fastgør taget på strukturen med en skruetrækker, så det øverste bræt er placeret foran indgangen til kassen.\nPå denne måde kan en lang integreret struktur laves i tre separate sektioner adskilt af skillevægge.\nFlettet fra stænger\nRede vævet af pilekviste har flere fordele. Det er populært blandt hunner, let at fremstille og holder varmen godt. Væggene i et sådant reden sørger for god ventilation.\nVed du det Hvis forholdene er gode, kan husdyrgæsens forventede levetid være op til 30 år.\nFor at lave en kurvkurv til gæs derhjemme har du brug for:\nfriske pilekviste (tyk og tynd);\njernafstandsring (diameter 75 cm);\nDet færdige produkt har form som en kurv med dimensioner:\nbunddiameter - 70 cm;\nsidehøjde - 20 cm.\nTrin-for-trin instruktion i vævning er som følger:\nFor at gøre basen vævet et kors, hvilket giver det form af en cirkel. Tag et ulige antal pilekviste, hvoraf den ene er kortere end de andre.\nFor at forberede rammen skal du skære et hul i midten af de tre stænger og indsætte yderligere tre stænger i den. En anden skal fastgøres til korssiden. Alle fremspringende stænger skal justeres. På den anden side skal du lægge en anden pilekvist i spalten. Det er nødvendigt til fletning.\nFor at væve bunden af kurven skal spolerne lægges meget tæt, og enderne af stængerne skal være skjult ved siden af ribbenet. Væv således bunden til den ønskede størrelse.\nFor sidedelen, tag 29 store stænger og skærp dem med en kniv fra den ene ende. Arranger stængerne, så afstanden mellem dem er den samme.\nKanten af reden skal flettes med en pigtail. Alle kanter af kviste stikker ud ud af strukturen og afskæres efter vævning.\nDe fremspringende stråler bøjes og samler sidestængerne i et bundt over kurven. Fastgør bundtet med ledning, og anbring afstandsringen inde i produktet. Fastgør ringen på siderne, så den ikke bevæger sig under yderligere arbejde med produktet.\nFor at væve rede kanter skal du opløse den samlede bund af sidestænger i en højde af 20 cm og flette dem med kanterne på strukturen. Pakk den anden rundt med den ene ribbe, og bøj 5 cm nær den tredje ribben, trim. Indsæt linjen inden i kanten parallelt med den tredje ribbe. Trim enden af stangen og sæt den ind. Flet den sidste stang, og skær de fremspringende kanter.\nFormen og størrelsen på kurven kan vælges efter eget skøn og foretage justeringer af denne trin-for-trin-instruktion.\nNår en gås forbereder sig på at klekkes, ændres dens opførsel. Hunnen beskytter sit æglægning, klapper vingerne, når en person dukker op, forlader næsten ikke reden og lægger ofte æg. Dette betyder, at det er tid til at forberede stedet.\nProcessen med at arrangere et sådant reden har sine egne karakteristika:\nInden du lægger æggene i reden, skal du behandle det med et desinfektionsmiddel. Til dette formål anvendes en 2% opløsning af formalin, kaustisk soda eller blegemiddel. Blødt halm lægges normalt i bunden - det skal give opdræt høne opvarmning og komfort;\nfronten af reden skal være dækket med en klud, så hønen føles roligere;\nat lægge mad og vand i nærheden af hunnen, da gåsen sjældent forlader sin plads;\nDet anbefales at lægge reden i et varmt rum med opvarmning, så æggene ikke bliver for kolde;\nhønen har brug for reden, hvor hun konstant skyndte sig, ellers kan gåsen nægte at ruge afkom;\nreder med forskellige høner skal placeres, så fuglene ikke ser hinanden; så de bliver mindre nervøse.\nVigtigt! Hvis kvinden kunne lide det udstyrede reden, begynder hun at dække det med sine plukkede fjer og ned.\nInstallation og arrangement\nFor at forhindre, at hønsen får syge og er i stand til at frembringe sunde goslinger, skal der lægges et lag med strøelse i reden. Det er vigtigt at konstant holde det rent og holde det tørt. Det anbefales at skifte kuld hver dag.\nGæs har en vane med at lægge æg om morgenen, så kuld bør udskiftes om aftenen.\nskal af solsikkefrø;\nI bunden skal du hælde ask. Dette vil tjene som profylakse for reproduktion af skadelige mikroorganismer. Forberedelsen til at ruge afkom, plukke gåsen sin fnug og dækker det med den øverste del af hekkeområdet.\nVed du det Når man arrangerer et rede til en gås pr. År, kan der gå op til 40 kg kuldematerialer.\nHvor monteres stikkene\nGæsebede skal placeres direkte på gulvet. Så at fuglene ikke var kolde og sad i dem, skal gulvet isoleres. Dette kan gøres ved hjælp af en seng af halm eller savsmuld.\nReglerne for at vælge et sted til arrangering af et gæs rede er som følger:\ndet valgte område skal være i skumringen;\nder skal ikke være udkast i nærheden;\nindlejringsindgangen skal være placeret på sydsiden;\nDer skal være en god gennemgang;\nPraktisk layout til daglig udskiftning af kuld.\nUndertiden kan kvinden ikke lide de forberedte og perfekt udstyrede sektioner til æglægning. I dette tilfælde kan det endda begynde at haste et sted på gulvet på et mørkt sted. Du kan ikke flytte gåseæg, så gåsen ikke mister interessen for ruge. arrangementet af det sted, der er valgt af kvinden, skal udføres i overensstemmelse med de ovenfor beskrevne krav.\nHvordan man laver ventilation\nHvis rummet er køligt og fugtigt, kan halmstrøget i bunden af reden være fugtigt. Dette letter det faktum, at fuglepoterne bringer snavs fra gulvet og fugt på det. Vådt affald bliver ikke kun koldt, men tjener også som et gunstigt miljø til udbredelse af skadelige mikroorganismer, så du er nødt til at ændre det dagligt.\nTil strøelse er det bedst at bruge blødt halm. Det holder godt på varmen og giver yderligere ventilation.\nVoksne gæs tolererer temperaturer under nul, men kulde er farlig for æg. Hvis de er under påvirkning af lave temperaturer i lang tid, kan de fryse, og derefter kan goslingerne ikke bringes ud.\nI værelser med gæsebede i den kolde sæson skal du opretholde en positiv temperatur og isolere dem godt.\nVigtigt! Du kan ikke placere reden i nærheden af kolde vægge eller i nærheden af døre - der kan være træk.\nÆg skal opbevares ved en temperatur på højst + 12 ° C. Det er bedst at hente dem fra deres rede umiddelbart efter murværk. Så de kan samles i to uger og derefter lægge en gås til ruge.\nKvindelige gæs viser nogle gange hårdhed, når de vælger et sted til æglægning. Hvis de ikke kan lide det foreslåede design, ønsker de ikke at skynde sig rundt i det (og endnu mere for at lugte kyllingerne).\nHer er nogle yderligere retningslinjer for arrangering af rederne:\nHver kvinde skal forberede et personligt sted (dette er ideelt).\nDu kan udstyre en stor struktur til 3-4 hunner, hvis de hører til den samme gåsefamilie.\nI korte dagslys er belysning påkrævet fra 6:00 til 20:00.\nDet er umuligt at indrømme mænd i reder, de irriterer gæs.\nSå kvinden ikke nægter at ruge æg, kan hun ikke transplanteres i en andens reden.\nFor at stimulere gåsen til at lægge æg og klekkes, lægger de hvide dummyæg.\nKorrekt arrangement af geder til gæs vil hjælpe med at sikre høj ægproduktion af fugle og vil gøre det muligt at avle et tilstrækkeligt antal kyllinger.


Anlægsgartner Fjerritslev - 3 tilbud på en anlægsgartner i Fjerritslev\nAnlægsgartner Fjerritslev – 3 tilbud på en anlægsgartner i Fjerritslev\nAnlægsgartner Fjerritslev – Få tilsendt 3 gratis tilbud fra en havearkitekt eller anlægsgartner i Fjerritslev. Uanset om du skal have designet og anlagt en ny have eller have hjælp til at vedligeholde haveområder både om sommeren og om vinteren, så kan du her få 3 gratis tilbud fra en anlægsgartner eller havearkitekt, der assisterer med arbejde til haven i Fjerritslev.\nVores anlægsgartnere fra 3 Byggetilbud, som der skabes kontakt til, har handson erfaring med alt det praktiske, hvordan man måler en have, laver en havetegning og skitse af din have og udvikler en haveplan med forslag til blomster, bede og andre planter. Du skal ikke blive overrasket, hvis din nabo eller genbo på nuværende tidspunkt allerede har anvendt en af vores tilknyttede anlægsgartnere.\nHavearbejde i Fjerritslev\nHvis du skal have beskåret træer, installeret faskiner og afvanding, etableret græsplæner, sat raftehegn op, etableret plantehave eller mange andre opgaver relateret til haven, så er det muligt at modtage 3 gratis tilbud fra en professionel havemand. Hvis du ønsker at lave en helt ny have så er det muligt også få rådgivning fra anlægsgartnere til Fjerritslev. Det er en god ide at have en anlægsgartner med i forløbet fra før første spadestik. Hvis du vil have hjælp til forskønnelse og/eller vedligehold af haven, så kan du modtage tilbud fra 3Byggetilbud via dette link.\nDet er en stor fordel med viden om den rette type arbejde for at vedligeholde haven både hvad angår vanding og den rette pasning af blomster, bede og træer. Det er også en god ide at sørge for at holde hække og træer vedlige. Langt de fleste kan selv håndtere haven, så den står og er pæn og al respekt for det, men at få haven til at stå som en drøm, der skal der professionelle havefolk til. Man kan slippe for hårdt arbejde og spare tid og få en have der står flottere end det der normalt kan lade sig gøre for hobby gartnere.\nAndre Services i Fjerritslev\nAnlægsgartner i Fjerritslev er ikke den eneste målrettede service du kan få tilbud på i Fjerritslev. Nedenfor kan du finde en række spændende tilbud og muligheder i Fjerritslev.\nTagarbejde i Fjerritslev\nNyt tag? Eller er det på høje tid med en renovering af taget eller er det bare tid til tagrensning eller algebehandling. Så kan du mere her om tagarbejde i Fjerritslev.\nTømrer i Fjerritslev\nEr det på høje tid at få 3 uforpligtende tilbud på tømrerarbejde i Fjerritslev, så har du muligheden for at finde det via dette link. Uanset om du har behov for en ny terrasse, hjælp til at ændre eller lavet et nyt køkken, repareret eller lavet nye porte eller andet tømrerarbejde i Fjerritslev, så kan du få 3 tilbud via linket ovenfor.\nOnline farvehandel for Fjerritslev\nSkal du have malet hegnet, huset udvendigt såvel som indendørs eller er det bare tid til en omgang træbeskyttelse. Så tag et kig på malingtapet.dk, der netop sender til Fjerritslev. Find malingtapets side om Fjerritslev lige her. Malingtapet.dk forhandler videre også tapet.\nOnline dyrehandler for Fjerritslev\nEr du træt af at evig og altid at slæbe foder til dit kæledyr fra den lokale dyrehandel i Fjerritslev. Så kan du prøve en online dyrehandel her, som sender direkte til døren i Fjerritslev. Nogle af de dyrehandler du kan læse om her er billigere og andre har specialvarer eller økoligiske produkter og helt andre har månedlige services, hvor du kan få leveret goodies til din kat eller hund.\nOnline garnbutikker for Fjerritslev\nHar du brug for noget nyt garn og stof, så kig lige på dette udvalg af garnbutikker. Du kan her finde udvalget af online garnbutikker, der sender direkte til Fjerritslev ved at trykke på dette link.


Grækenland står foran afgørende afstemninger | Berlingske Business\nMandag d. 05. november 2012, kl. 08.58 - Opdateret 5. nov. 2012\nGrækenlands premierminister Antonis Samaras forsøger at holde sammen på sit parti, sin regering og Grækenlands fortsatte deltagelse i euroen. Foto: JOHN KOLESIDIS\nForud for flere afgørende afstemninger i det græske parlament, der i værste fald kan sende Grækenland ud af euro-samarbejdet, har premierminister Antonis Samaras tegnet et dystert billede af landets fremtid.\n- Vi er nødt til at redde landet fra en katastrofe. At forlade euro-samarbejdet vil være et mareridt, og vi agter at undgå det, sagde Antonis Samaras ifølge Financial Times i et forsøg på at overbevise tvivlende samarbejdspartnere om nødvendigheden af at stemme for nedskæringerne.\nAfstemningerne kan bane vejen for 31,2 mia. euro i lån, som landet desperat har brug for, men før de bliver udbetalt, vil Antonis Samaras være nødsaget til at skaffe opbakning til endnu en runde nedskæringer og reformer til en værdi af godt 13,5 mia. euro forud for en afstemning onsdag. I weekenden vil parlamentet så tage stilling til Samaras' budget for 2013.\nDen kaldte trojka bestående af EU, ECB og IMF, er kommet Grækenland i møde med en lempelse af målene på længere sigt forud for afstemningen og en konsensus om, at yderligere hjælp er nødvendigt. Holdningsændringen er blandt andet hjulpet på vej af en dyster rapport om Grækenlands statsbudget.\nRapporten viste, at tidligere nedskæringer havde hæmmet den økonomiske aktivitet så meget, at gælden i forhold til bruttonationalproduktet var steget mere end analytikernes værste forventninger. Samaras har efterfølgende udtalt, at denne dosis ville blive den sidste til den i forvejen hårdt prøvede befolkning.\nUdtalelsen har dog ikke styrket regeringskoalitionen, da samarbejdspartner og leder af partiet Demokratisk Venstre, Fotis Kouvelis, trak sin støtte på grund af sin modstand mod arbejdsmarkedsreformer. Samtidig har Grækenlands to største fagforeninger varslet generalstrejke tirsdag og 48 timer frem.


Områdekode 035057 / +4935057 / 004935057 / 0114935057, Tyskland (forvalg)\nOmrådekode / forvalg 035057 (+4935057 / 004935057 / 0114935057)\nOmrådekode: 035057 (+4935057)\nPræfixet 035057 er områdenummeret for Hermsdorf Erzgeb. For det fiktive telefonnummer 8262096 og er forvalg / områdekoden 035057, det nummer, der skal ringes op, er 035057 8262096. Og Hermsdorf Erzgeb ligger i Tyskland.\nOmrådekodepræfikset / forvalg tildeler abonnentens telefonnummer til en bestemt placering. Der findes andre typer præfiks ud over områdekoden: Internationale landepræfikser, præfikser for mobiltelefonudbydere og præfikser for forskellige tjenester. Disse kombineres for at passe til flere formål. Når du ringer fra et land til et andet i tilfælde, hvor modtageren af opkaldet har en fastnet, kombineres landepræfikset med områdekoden og abonnentens nummer. For det fiktive telefonnummer 8262096 er forvalg / områdekoden 035057 (Hermsdorf Erzgeb) og Landekode 0049, det nummer, der skal ringes op, er 0049 35057 8262096. Hvis opkaldet er til en mobilenhed, kombineres Landekode med mobiltelefonudbyderens præfiks og abonnentens nummer. Hvis der foretages et opkald til en abonnent i det samme land, kan Landekode udelades. I tilfælde af nationale opkald fra et fastnet til et andet kan områdekoden / forvalg også udelades i mange lande, når begge abonnenter har den samme områdekode / forvalg. Især i lande, hvor abonnenter er i stand til at bevare det samme telefonnummer efter at have flyttet til en anden placering eller by, skal områdenummeret – i dette tilfælde 035057 – selvfølgelig også ringes op.\nHvis du er uden for Tyskland, og du vil ringe til en person i Hermsdorf Erzgeb, skal du udover Landekode have Landekode for det land, du ønsker at ringe til. Landekode for Tyskland er +49 (0049), så hvis du er i Danmark, og du vil ringe til en person i Hermsdorf Erzgeb, skal du prefikse personens telefonnummer med +49 35057. Nulet foran områdekode er udeladt i dette tilfælde. For det fiktive telefonnummer 8262096 er forvalg / områdekoden 035057 (Hermsdorf Erzgeb) og Landekode 0049, det nummer, der skal ringes op, er 0049 35057 8262096.


Køb Optimum Series - Automatic Smart Pump - Penispumpe\nMshop Optimum Series - Automatic Smart Pump\nPenispumpe op til 22 cm\nHelt automatisk og kraftfuld penispumpe!\n3 unikke træningsprogrammer\nKombinér nydelse med resultat\nGiver en dejlig stram følelse\nAutomatic Smart Pump er en automatisk penispumpe som kombinerer et skønt sug med tydelige resultater - kraftigere og fyldigere erektion plus større følsomhed. Vælg om du vil styre trykket selv i pumpen eller om du vil opleve en af de tre forprogrammerede træningsprogrammer, som penispumpen er designet med, for at du opnår så gode resultater som muligt.\nPumpen har en meget blød og behagelig åbning samt en markant struktur indeni for endnu bedre stimulering.\nGenopladelig. Oplades i 90 minutter og har derefter batteritid på 12 timer.\nHvordan anvender man en Optimum Series - Automatic Smart Pump?\nDet kan umiddelbart virke lidst besværligt at anvende en penispumpe, men det er faktisk meget meget nemt at anvende en Optimum Series - Automatic Smart Pump når du får prøvet det.\nBegynd med at placere pumpens rør over ding penis. Du kan anvende en god glidecreme for at undgå irritation fra selve røret. Tænd derefter for pumpen (hvis den er automatisk), eller anvend håndpumpen, for at fjerne luft i røret og skabe et vakuum.\nDette vakuum gør din penis større og giver en blodtilstrømning der giver dig en meget kraftigere erektion. Det tager nu kun et par minutter for dig inden du opnår en kraftig erektion.\nSkal du også anvende en penisring?\nEn penisring er lavet til at hjælpe med at opretholde din erektion ved at begrænse blodstrømmen fra den penis.\nNår du har opnået en kreftig erektion kan du placere en penisring omkring roden af din penis - dette vil hjælpe til med at opret den kraftige erektion.\nHvilke andre fordele er der ved en penispumpe som Optimum Series - Automatic Smart Pump?\nEn penispumpr normalt på længere sigt meget billigere end andre behandlinger og erektionsfremmende midler, da den jo kan anvendes mange gange uden ekstra omkostninger.\nDenne penispumpe er genopladelig med den medfølgende oplader\nDu skal anvende et rengøringsmiddel særligt fremstillet til rengøring af sexlegetøj. Vi anbefaler at anvende Mshop Care Clean It som er enkelt og hurtigt at bruge! Tag indsatsen ud af hylsteret, skyl legetøjet i lunken vand og tør overskydende vand af bagefter. Spray Mshop Care Clean it på og lad produktet lufttørre. Derefter er produktet klar til brug igen. Enkelt! Lettere bliver det ikke!\nInner Length 22 cm\nInner Diameter 6,4 cm\nVægt 0,79 kg


AaB's Trajkovski: Angrebssamarbejde er godt\n22.09.2021 08:49 | Sydbank Pokalen | 1 kommentar\nLyngby - AaB 0-4\n22' 0-1 Iver Fossum\n31' 0-2 Milan Makaric\n48' 0-3 Frederik Børsting\n84' 0-4 Marcus Hannesbo\nAaB's Aleksandar Trajkovski fik tirsdag sin første fulde kamp, og her nød han blandt andet samarbejdet med sin angrebsmakker Milan Makaric.\nAaB var tirsdag på udebaneopgave mod Lyngby fra 1. divisionen i Sydbank Pokalen.\nNordjyderne benyttede lejligheden til at give lidt spilletid til nogle af de nye på holdet samt nogle af dem, der ikke spiller så ofte, og det viste sig at være en god idé. AaB tog nemlig fra Lyngby med en 4-0-sejr i bagagen.\nTo af dem, som fik en masse brugbar spilletid i benene, var de spændende nye tilføjelser til klubben Aleksandar Trajkovski og Milan Makaric, og Trajkovski var efter kampen også godt tilfreds med kampens forløb.\nNordmakedoneren lavede en assist til føringsmålet af norske Iver Fossum, ligesom han havde et par gode chancer selv, som han nok håber på at kunne omsætte til mål fremadrettet.\nOg så satte han pris på første halvlegs samarbejde med Makaric, som han taler samme sprog som.\n- Vi taler samme sprog, og vi har en god forståelse for hinanden. Det her var vores første kamp sammen, og jeg håber, der kommer mange flere, siger Trajkovski til Nordjyske.dk.\nDet var Trajkovskis tredje kamp i den rød-hvide trøje, og hans cheftræner Marti Cifuentes begynder også at være godt tilfreds med, hvad han ser. Han vurderer nemlig, at den erfarne angriber giver holdet nye angrebsmuligheder.\nOvenpå kampen er AaB videre til Sydbank Pokalens 1/8-finaler.\nAaB med storsejr efter flere Lyngby-fejl\nLyngby-chef før pokalbrag: Presset er på AaB\nAaB dominerer rundens hold i Superligaen\nHermes Trismegistos 12:31\nKu godt tænke mig at se en angrebs-treer bestående af Trajkovski, Makaric og Kusk, med Fossum bagved, i ligaen. Jeg tror der kommer mange flere mål ud af Makaric, hvis han får Kusk som foddermester.


Apartment Lumbarda 4413b i Korcula til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nLumbarda, Korcula, Kroatien - Se på kort\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Apartment Lumbarda 4413b et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Lumbarda. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nApartment Lumbarda 4413b tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Lumbarda. For at nævne blot nogle få af hotellets faciliteter tilbydes der blandt andet gratis trådløst internet på alle værelser, trådløst internet i fællesområder, parkering.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, altan/terrasse, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, køleskab. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Apartment Lumbarda 4413b er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Lumbarda.


Nordisk Film, Foto: Jens Juncker-Jensen\nPusher II følger Tonny, der efter at være blevet løsladt fra fængslet bliver konfronteret med en ny virkelighed. Han har fået et barn, og så har han en gæld til sin far, Smeden, den mest frygtede gangster på Amager.\nPusher III følger Milo, den jugoslaviske narkobagmand fra den oprindelige Pusher-film. Milo kigger også lige forbi i en enkelt scene i>Pusher III.\nWinding Refn vækker liv i Valhalla\nPusher pushes i romanform\nPusher III får snigpremiere på Roskilde Festival\nRoskilde Festival klar med filmprogram\nPusher II på banen\nPusher 2 er stærkt på vej\nRefn og Danstrup konkurs efter Fear X\nWinding Refn samarbejder med Abel Ferrera-forfatter\nWinding Refn på vej med nyt projekt\nDansk filminvasion i Sundance\nTurturro tager hovedrollen for Winding Refn\nNy stjerne til Fear the X\nBrian Eno komponerer for Winding Refn\nRefn i hårdt selskab\nDanske vindere i Sarajevo\nBoganmeldelse: Kameraet i hovedet\nPremiereinterview: Nicolas Winding Refn\nNicolas Winding Refn har sat den internationale karriere på hold og genoplivet Pusher-konceptet. Pusher II har netop ramt landets lærreder og Pusher III, der netop nu er på klippebordet, har premiere til august.\nSkrevet den 25/12-2004 af Jesper Vestergaard\nSidste år i oktober gik I konkurs på grund af din seneste film, Fear X. To måneder senere annoncerede I Pusher II + III. Hvilke overvejelser gjorde du dig i løbet af de to måneder?\n"Jeg havde 50.000 kr. så jeg måtte komme op med et eller andet, vi kunne køre videre på. Det slog mig samme aften, at den eneste måde vi kunne komme videre på var ved at lave noget, som blev godt og samtidig tilgængeligt."\nMen hvorfor to film til?\n"Jeg kunne ikke lave en efterfølger, men jeg kunne lave en franchise og på den måde udvikle konceptet så hver film handler om hver karakter."\nVar det skitser fra den første film, du arbejdede videre på?\n"Der var tre elementer, der skabte Pusher, og jeg skabte konceptet ud fra dem. Nummer et var, at det handler om mennesker i et kriminelt miljø. Nummer to, at det skal fortælles udfra jeg-form, det vil sige handle om en hovedkarakter og være en karakterdrevet historie frem for en plotdrevet historie. Og nummer tre, at moralen er, at hvis du lever med sværdet, så dør du med sværdet."\nDet var oprindeligt meningen at der skulle være blevet en trilogi ud af Pusher og Bleeder\n"Ja, det var bare noget jeg sagde engang for at få penge til at lave Bleeder. Så hang jeg pludseligt på det. Jeg var også 26, og der var man jo meget søgende."\nDet vil sige, at du er faktisk gået direkte efter at prøve at lave, hvad publikum forventer?\n"Nej. Tværtimod. Jeg ved ikke, hvad de forventer. Men genkendelighed er vigtig. Folk har et meget klart begreb om, hvordan Pusher er og skal være. De vil gerne have det samme, og alligevel skal det være anderledes."\nHvad har været udgangspunktet for arbejdet med historien?\nAltså den proces, Tonny skal igennem. Den historie du udforsker, hvor han får forklaret i starten, at det handler om at se sin frygt i øjnene. Hvordan opstod det?\n"Det handler om en mand, der skal gøre op med sig selv, hvem han er i virkeligheden. Det er en klassisk fortælling."\nDet er bare det?\n"Du må tænke på, at jeg går ikke særligt meget op i at analysere det jeg selv laver, eller forklare hvorfor jeg har gjort det og det og det. Generelt kan jeg ikke forklare det. Jeg gør det bare ud af en instinktfølelse. Om det er rigtigt eller forkert er jeg ikke herre over. Så det er svært for mig, at snakke om sådan nogle specifikke ting."\nHvordan har det været at vende tilbage til Pusher efter dine sidste to film, som har været tiltagende komplekse og også virker tiltagende personlige. Det har været for at redde pengekassen, men har det også...\n"Jeg gjorde det ikke for at redde pengekassen, men jeg blev jo tvunget til at tænke i baner, som jeg måske ikke ville have gjort. Nu er jeg glad for at det skete og at vi gik konkurs, fordi det gjorde, at jeg faktisk kom frem til, at jeg kunne videreudvikle konceptet."\nHar det været en befrielse at komme tilbage til Danmark og arbejde under mere begrænsede forhold?\n"Det har været en meget positiv oplevelse, fordi Fear X var så hård at lave, både finansielt og praktisk. Så det var enormt behageligt at komme tilbage og ind i noget som var tilgængeligt igen. Jeg fik også indset, at det kan være let at lave, når man ikke har alle verdens problemer."\nTonny lærer at se sin frygt i øjnene og træder i karakter i forhold til sit miljø. Er der en parallel til dit eget arbejde?\n"Det er der sikkert, men igen, jeg går meget op i ikke at tænke på den måde, fordi så bliver det hurtigt for analytisk. Så bliver man næsten for selvglad fra starten. Det er mere op til sådan nogen som dig, som kan sidde og tolke det."\nHvordan bliver din næste internationale film, Billy's People?\n"Jeg sidder og skriver på den nu sammen med Nicholas St. John. Det er en gyser."\nBliver det af den mere komplekse slags igen?\n"Jeg synes det er sjovt at prøve at eksperimentere med et komplekst filmsprog og måske gøre det mere tilgængeligt."\nHvad er tidplanen for den?\n"Vi satser på at gå i optagelser næste år."\nI temaet Pusher:\nHvad siger Arnie’s figur John Matrix i filmen Commando, da han gennemborer en ”baddie” med et dampende varmerør?


Ud af det følelsesmæssige arbejde i terapien opstår nye samtaler og erfaringer - som skaber forandring | Mette Ørum\nFølelser er vores livsnerve, og det der giver livet farve og kraft – og hjælper os med at navigere. Følelser er vores kompas, der fortæller os, hvad der betyder noget, hvad vi har behov for, og hvem vi er.\nFølelser gør os i stand til at være i kontakt med hinanden, og hinandens indre liv. Det knytter os til hinanden, og gør at vi føler os betydningsfylde og værdifulde.\nAt vise vores følelser betyder, at vi gør os sårbare og åbner os. Vi kan have mange forskellige erfaringer med at vise vores følelser.\nF.eks. at de er forkerte, som når vi bliver mødt af, at det skal du da ikke være ked af, eller det er der ingen grund til at være sur over, eller slap nu lige lidt af. Du kender sikkert mange flere eksempler.\nDet kan også være situationer, hvor du ikke forstår din egne reaktioner, og slår dig selv oven i hovedet med, at det ikke giver mening, at du reagerede som du gjorde, og måske skammer dig over dine følelser.\nMen følelser kan ikke være forkerte, for de er en del af dig og dit indre liv. Ligesom følelser ikke er ulogiske, de giver perfekt mening, hvis du forstår sammenhængen.\nMen hvad er det så der holder os tilbage med at vise vores følelser og sårbarhed?\n– dårlige erfaringer med at vise følelser og sårbarhed, der har fået os til at holde os tilbage for at beskytte os selv.\n– travlhed og pres, som ikke levner tid til, at vi giver os selv og vores indre liv opmærksom og omsorg\n– hvis vi er i relationer og miljøer, hvor der ikke er plads til følelser og sårbarhed\nDu tænker måske på situationer hvor dine følelser er løbet af med dig, hvor du har handlet på en måde som du har fortrudt eller ikke har været god for dig – som du synes har været helt forkert. Og naturligvis er der uhensigtsmæssige måder at håndtere sine følelser på, hvor du handler mere impulsivt eller reaktivt i et forsøg på at beskytte dig selv.\nDet kan være en hjælp at lære sit indre følelsesliv og reaktionsmønstre bedre at kende – og finde veje til at drage omsorg for dit indre liv, så det kan blive det kompas, du kan navigere efter.