Min dystre hemmelighed - Ondskab - Movellas\nHuset var lidt småt. Sødt, men småt. Det var hvidt med søde små vinduer, malingen skallede lidt af, men taget var helt nyt. Flotte, sorte tagsten der skinnede i solen.\nVi tog alle noget baggage med da vi gik hen til hoveddøren for at låse døren til vores nye hus op.\nJens satte nøglerne i døren, drejede nøglen så det sagde klik og døren gik op. Vi trådte indenfor og blev mødt af lugten af nymalet tapet. Indelukket, så jeg åbnede det nærmeste vindue.\nDet var egentlig pænt indvendigt, men stadig ret småt. Vi stod i bryggerset som selvfølgelig var det første rum man trådte ind i når man åbnede hoveddøren. Det var sat i stand fornyligt, fliser med gulvvarme og kridhvide vægge. I det næste rum var der køkken. Også småt, men heldigvis med en lille spisestue ved siden af, så pladsen var tilstrækkelig. Badeværelset var overraskende nok større end man ville forvente, faktisk større end vores gamle.\nNår man kom op af den snævre trappe var der tre døre. En på venstre hånd, en på højre og en lige fremme. Siden jeg var deroppe som den første besluttede jeg mig for, at jeg måtte vælge værelse først. Jeg endte med at vælge det til venstre, fordi solen ville skinne mere ind på det værelse, end på det i højre side. Og det tredje værelse var det største, så det var nok mest fair, at mor og Jens fik det.\nDe andre var med på idéen, så vi gik i krig med at bære baggage ind og pakke ud. Jeg arbejdede på mit værelse til sent på aftenen, og det endte faktisk med, at jeg blev nogenlunde færdig. Sengen, skrivebordet, tøjskabet og mit spejl stod meget orienteret, selv vægpynt og alle mine småting var efterhånden kommet på plads.\nMen jeg havde svært ved at falde i søvn den aften. Alt virkede så fremmet. Det var som at sove i en andens seng i et fremmet hjem. Jeg prøvede at slappe af, for i morgen skulle jeg ikke for sent op, da vi havde en aftale med skoleinspektøren på mit nye gymnasie kl. 13. Det var slet ikke noget jeg så frem til, men jeg skulle nu nok klare den.\nJeg vågnede næste morgen da alarmen gik i gang, men jeg kunne slet ikke komme op. Bare lige 5 minutter ekstra. Men selvfølgelig kom min mor brasende ind lige da jeg var ved at falde i søvn igen.\n>>Så er det op skat, klokken er 12 og der er morgenmad nede i vores nye køkken!<<\nHun så overraskende glad ud, gladere end hun havde været længe. Men jeg kunne godt forstå hende. I en situation som vores, lod det bedste til at være en ny start. Bare ikke for mig, det var jeg sikker på. Min mor gik ud for at vække Mark, og jeg trak i noget kluns og gik nedenunder.\nJens sad ved morgenbordet og læste avis. Han så også ud til at være i godt humør. Faktisk lod det til at smitte lidt af på mig.\nJeg satte mig ved bordet og kort efter kom mor også ned – med Mark haltende bag sig. Han så smadret ud, havde sikkert spillet computerspil hele natten. Jeg havde engang sagt til ham, at han da var blevet for gammel til stadig at spille computer, men han blev sur og sagde, at man aldrig bliver for gammel til World of Warcraft.\nVenteværelset ude foran skoleinspektørens kontor var et lille rum bygget af gule mursten og indrettet med nogle grimme stole fra 60’erne og et lille bord med et par ugeblade liggende.\nDet varede ikke længe før døren blev åbnet. >>Maya og Mark Overby Andersen?<<\nVi rejste os, gav inspektøren hånden og trådte indenfor på hans kontor. Vi satte os rundt om bordet og inspektøren hev nogle papirer op fra en skuffe.\n>>Nå, Maya. Lad os starte med dig. Hvilken linje var det du havde tænkt dig?\n- Engelsk, musik og drama.<<\nHan tog briller på og kiggede sine papirer igennem.\nDerefter fik jeg en masse informationer, næsten flere end jeg kunne rumme i mit hoved, men til slut fik jeg heldigvis det hele på papir.\n>>Nå Mark. Så tager vi også lige den samme snak med dig. Du skal i 3.g kan jeg forstå. Er det rigtigt, at du på dit tidligere gymnasie havde Innovationslinjen, altså samfundsfag, matematik og erhvervsøkonomi?<<\n>>Det er rigtigt.<< svarede han med sin hårde, ligeglade attitude.\n>>Og den vil du gerne fortsætte med?\n- Tja, det vil jeg vel gerne.\n- Mhm. Men jeg kan se du havde en del fravær, især på dit 2. år?<<\nMark så på mig.\n>>Maya, gider du lige vente udenfor?<< Han sendte mig et irriteret blik. Jeg rullede med øjnene, rejste mig op og gik ud i venteværelset. Dørene var meget tynde, lagde jeg mærke til, så nysgerrig som jeg var, lyttede jeg til døren.\n>>Du var faktisk meget tæt på at blive smidt ud, kan jeg se.\n- Ja.. Jeg vil selvfølgelig prøve at gøre det bedre og sådan.\n- Okay Mark. Kan du fortælle mig lidt om hvorfor du pjækkede? Det er vigtigt for mig at vide lidt mere om dig, hvis du forstår.<<\n>>Jeg var bare ude i noget lort. Som selvfølgelig er fortid nu.<<\nMin mor brød ind.\n>>Vi havde nogle problemer i familien. Mark og Maya havde det svært, så det kan måske have haft årsag til Marks pjækkeri.\nMark var tydeligvis ikke vild med, at mor bare sådan fortalte åbent om hvordan vi havde haft det i familien. Det var jeg i øvrigt heller ikke.\n>>Ja, sådan noget ser vi faktisk tit. Familieproblemer er jo ikke usædvanligt, selvfølgelig kan det tage hårdt på de unge, men sørg så vidt som muligt for, at det ikke går ud over skolen. Det er jo trods alt det vigtigste for de unge mennesker på nuværende tidspunkt.<<\nDen mand anede jo ikke hvad han talte om! Sådan noget sker tit? Ikke usædvanligt? Jeg fik pludselig lyst til at fortælle ham det hele, bare fordi han ikke skulle tro vi har det som så mange andre.\nDe snakkede lidt videre i et stykke tid, men til sidst kom de ud og det var endelig tid til at køre hjem.\nVi skulle allerede starte næste morgen, så jeg var en smule anspændt. Heldigvis havde jeg Mark hvis alting skulle vise sig at gå galt, men jeg prøvede at se positivt på det.\nFolk kendte jo allerede hinanden på kryds og tværs, og det var nok det der skræmte mig mest. Jeg havde altid været så ligeglad med alting, og et sted var jeg det stadig, det betød ikke så meget for mig om jeg fik venner, jeg ville egentlig ikke være ked af det, men det her var muligheden for at ændre alting, få en ny start og et nyt liv. Jeg ville lyve, hvis jeg sagde jeg var helt ligeglad med at give det et forsøg.\nDa jeg vågnede næste morgen lå jeg badet i sved og mit hjerte bankede. Jeg havde haft et mareridt. Noget med, at jeg var startet på et nyt gymnasie, men alt var ligesom før. Vennerne var ikke rigtige venner og jeg havde det konstant dårligt og levede i frygt. Og så selvfølgelig noget med en mørk skygge der forfulgte mig.\nJeg gik ud på badeværelset, tog et dejlig varmt bad og gjorde mig klar til første skoledag. En hurtig bid mad og så var det af sted. Min cykel var blevet stjålet et par dage før vi flyttede, så jeg måtte gå i skole. Men det var også kun 2 kilometer væk, så det var lige til at overkomme.\nLA pakken lå i jakkelommen, så jeg snuppede en smøg og røg den på vejen. Pludselig ringede en klokke bag mig. Det var Mark. Jeg skyndte mig at smide smøgen, uden helt at vide hvorfor. Mark røg selv, jeg ville nok bare ikke have, at min egen bror skulle se det. Men det var vist for sent.\n>>Du ved godt det ikke er sundt for dig, ikke?<<\nHan lo og jeg kunne ikke lade være med at smile.\nHan hoppede ned fra cyklen og trak den ved siden af mig. Det gjorde mig rigtig glad, at han ville følges med mig. Men nå ja, han havde jo heller ikke nogen ’seje’ venner her, som ikke måtte se ham sammen med mig.\nDa vi ankom til skolen blev jeg for alvor lidt nervøs. Den var meget større end forventet, men hvad kunne jeg også forvente.\nMark og jeg skulle hver vores vej, så han vinkede mig farvel og jeg var nu på egne ben. Jeg trådte ind i den store bygning der vrimlede med unge mennesker og jeg kunne mærke folks blikke. De havde jo ikke set mig før, så hvad havde jeg også forestillet mig.\nMit klasselokale hed S.3, men jeg havde problemer med at finde rundt, så jeg spurgte et par stykker om vej og til sidst stod jeg lige foran døren. Mit hjerte hamrede voldsomt og jeg mærkede hvordan nervøsiteten steg. Jeg tog mig sammen og bankede på døren. En lærer, ældre mand, åbnede døren med et smil og bød mig indenfor. Han tog mig med op til tavlen, hvilket kun gjorde mig endnu mere utilpas. Det var første gang jeg startede på en ny skole, og så hvor alle kendte hinanden i forvejen.\n>>1.e, det her er Maya. Hun er ny i klassen, så tag godt imod hende.<< Han klappede mig på skulderen og viste mig hvor jeg skulle sidde.\nDet var ved siden af en dreng, så egentlig sød ud, men spinkel og lidt feminin i det. Og straks kunne jeg kende mig selv, fordomsfulde mig. Hvor var jeg dog led, sådan allerede at dømme. Men jeg kunne ikke lade være med at tænke, at han sikkert var vildt irriterende, fimset og måske.. bøsse. Jeg tog plads ved siden af ham og åndede lettet op. Nu sad jeg her, og det var slet ikke så slemt.\nJeg havde dog forventet, at drengen ved siden af mig energisk ville hilse på mig, men det var langt fra det der skulle vise sig at ske. Hans ansigt var udtryksløst, sad bare og stirrede tomt op på tavlen med armene over kors.\nJeg prøvede at virke flink, og spurgte ind til hvad han hed.\nUden så meget som at kigge på mig, svarede han tøvende. Benjamin hed han.\nOg så var den samtale død.\nTo piger kom hen til mig, blondiner. De lignede sådan nogle snobbede, pæne piger. Dem man i folkeskolen ville anse som de populære. Åh nej.\n>>Hej! Jeg hedder Trine!<< Et kæmpe falskt smil bredte sig på hendes læber. Hun rækkede hånden frem imod mig og jeg tog, så pænt jeg kunne, imod den og præsenterede mig selv, selvom de jo allerede vidste hvad jeg hed.\n>>Og jeg hedder Anne-Sofie.<< Hun var ikke meget bedre end Trine, men de var vel søde nok.\nPå ingen tid havde jeg dannet mig et overblik over klassen og havde fundet frem til den konklusion, at det nok var en meget kedelig klasse. Der var mange musikere, hvilket var klart når nu det var en musikklasse, men de var ikke som jeg havde regnet med. I København var de musikere jeg kendte sådan nogle der hele tiden røg hash og aldrig var kedelige, der skulle altid ske noget. Dem her virkede helt anderledes. De snakkede konstant om skole og musik, nogle havde endda deres instrumenter med som de sad og spillede på mens en lille gruppe sad og sang med på nummeret. Der var nok ikke særlig meget gang i dem når det kom til fester. Måske passede jeg bare overhovedet ikke ind? Faktisk interesserede musik mig ikke rigtigt, jeg kunne godt lide at synge i ny og næ, men mere var der ikke i det. Jeg valgte egentlig kun linjen fordi jeg tænkte, at når nu jeg ikke ville bruge hverken musik eller drama i min fremtid, så ville det måske blive tre lidt afslappede år. Men jeg tog nok fejl. Hvad ville jeg overhovedet med min fremtid? Ingenting, jeg ville ingenting.\nI sidste time havde vi åbenbart idræt hvilket ikke passede mig overhovedet, så jeg blev ude i skolegården da det ringede ind. Fyrede op for en smøg og nød den langsomt. To fyre gik forbi mig og jeg bemærkede hvordan de stirrede på mig. Først troede jeg bare, de tjekkede mig ud, men de kiggede udelukkende på cigarretten i min hånd hvorefter den ene hviskede noget til den anden der fik dem begge til at bryde sammen i latter. Ad, sagde de, før de forsvandt rundt om hjørnet.\nJeps, jeg havde ret. Kedelige typer, kedelig skole. Det kom faktisk bag på mig, at der slet ikke var nogen der stod og røg ved cykelskuret, piftede cykler eller sloges. Sådan var det der hvor jeg kom fra. Her virkede de alle så nørdede, bare tanken gav mig næsten kvalme.\nPludselig var der en der råbte på mig. Fuck. Min gymnastiklærer. Der var sikkert nogen der havde sagt jeg pjækkede.\n>>Hey! Hvad tror du lige du laver?\n- Jeg står lige og nyder en smøg som du nok kan se.\n- Drop den attitude frøken, og følg så med mig tilbage til hallen. Nu!\n- Du er heldig, at du er ny, ellers sad du nede hos skoleinspektøren lige nu, det kan jeg godt forsikre dig om unge dame!<<\nI gymnastikhallen var de i gang med at spille stikbold og stemningen var tydeligvis høj. Folk hujede og skreg og spillede som om det gjaldt liv eller død. Så energisk havde jeg aldrig oplevet en gymnastiktime før.\n>>Kan du så få klædt om i en fart.\n- Jeg har ikke fået mit skema endnu, så jeg vidste ligesom ikke vi havde idræt.<<\nHan sukkede højt.\n>>Så sæt dig ned og glo for fanden.<<\nDer var noget ved kampen der fangede min opmærksomhed. Af en eller anden grund skød folk ikke efter hinanden, men efter en bestemt. Benjamin. Han havde korte shorts og en stram T-shirt på og stod i en stilling der fik ham til at se endnu mere feminin ud. Jeg kunne ikke lade være med at fnise lidt.\nMen de skød ikke bare efter ham. De tyrede bolden som om de var vrede på ham. Men hvorfor skulle de være det? Benjamin lignede en sød og stille dreng, men på den anden side er det jo tit dem det går udover. Stakkels ham, jeg fik helt ondt af ham.\n>>Kom så ind i kampen Benjamin!<< Læreren piftede i sin fløjte og lavede nogle voldsomme armbevægelser. Benjamin flyttede fokus fra spillet i et par sekunder og i næste øjeblik blev han ramt hårdt lige i ansigtet. Han væltede om og vred sig i smerte. Læreren sukkede højt og rystede på hovedet. >>Skide tøs!<< Jeg fik lyst til at sige noget til ham, det virkede bare som om alle var imod den stakkels dreng.\nDa vi fik fri styrtede alle i bad, og jeg stod tilbage og funderede lidt over, hvordan jeg skulle komme ud. Den eneste vej ud var igennem omklædningsrummet, men jeg havde ikke lyst til at møde synet af en masse nøgne piger jeg slet ikke kendte endnu. Alligevel tog jeg i håndtaget, trådte ud i omklædningsrummet og mærkede pigernes blikke i nakken. Uden at kigge på dem styrtede jeg ud af yderdøren. Og der på trappetrinet sad Benjamin og snøftede. Han kiggede i et splitsekund op på mig og jeg så han græd. I en fart rejste han sig op og begyndte at gå.\nHan ignorerede mig bare og fortsatte, men jeg gav ikke op.\n>>Det de gjorde var ikke okay!<<\n>>De gjorde jo ikke noget! Bare lad mig være!<<\nI samme øjeblik trådte træneren ud af døren. Og så var Benjamin væk.\n- Hvad med ham?\n- Du lader bare de andre køre på ham! Og du er ikke bedre selv.<<\nHan kom helt tæt på.\n>>Ved du hvad, du er så tæt på at komme en tur ned til inspektøren lige nu, du er! Hvis du ikke passer bedre på hvad du siger, så bliver det ikke sjovt for dig, det kan jeg love dig for!<<\n- Hvis det er sådan en lærer du er, tror jeg det er dig der skal være bange..<<\nAt komme op og skændes med en lærer allerede på første skoledag var nok ikke særlig smart. Men jeg ville ikke stå og se til, mens en hel klasse og en lærer direkte mobbede en elev.\nDa jeg kom hjem var det kun min mor der var hjemme.\n>>Havde du en god dag, skat?\n- Jeps, den var rigtig god, sød klasse.\n- Årh, det glæder mig at høre min skat!<<\nHun overfaldt mig med en kæmpe knus, men jeg strittede ikke imod selvom jeg efterhånden var lidt træt af, at hun altid skulle gøre det når jeg sagde noget hun blev glad for at høre.\nDa jeg kom i skole næste morgen, manglede Benjamin. Ikke at jeg havde glædet mig til at se ham, så interessant var han heller ikke, men jeg ville gerne blive lidt mere klog på, hvad det var der foregik.\nVi havde dansk i første time, men lige før det ringede ud til frikvarter, blev timen afbrudt af nogen der bankede på. Døren gik op og ind kom Benjamin.\n>>Undskyld jeg kommer for sent.<<\nHeldigvis havde vi en rigtig sød dansklærer, en kvinde.\nBenjamin fandt sig vej ned til sin plads ved siden af mig, og lige da han havde sat sig, hørte jeg en pige ved bordet ved siden af hviske ”bøsse.” Jeg sendte hende et vredt blik, men hun smilede bare falsk som den barbie hun var. Taber.\nDet ringede ud til frikvarter og lige da jeg skulle til at sige noget til Benjamin blev vi afbrudt af en pige der kom hen til ham.\n>>Er du okay?\n-Hvorfor skulle jeg ikke være okay?<<\nHan smilede til hende, men jeg kunne ikke se andet end ironi der nærmest strålede ud af ham. Det var så tydeligt, at han var vred og såret.\n>>Men jeg smutter lige.<<\nHan tog sin jakke på og bevægede sig hen mod døren.\n>>Hvad skal du?<<\nPigen så bekymret efter ham og ventede på hans svar, men han ignorerede hende og fortsatte ud af klassen.\n>>Han er alt andet end okay<< sagde jeg.\nJeg kiggede på pigen der stod tilbage med et bekymret udtryk i ansigtet.\n>>Ja, de er virkelig lede mod ham..\n- Men hvorfor? Jeg forstår det ikke.<<\nHun prøvede at undlade, at sige noget, men til sidst kom hun helt hen til mig og hviskede mig ind i øret.\n>>De tror alle han er homo.<<\nJeg forstod ikke hvorfor hun hviskede det. Alle tænkte det jo alligevel, og de var bestemt ikke bange for at sige det højt.\n>>Og hvad så?<<\nHun kiggede på mig som om hun ikke forstod hvad jeg lige havde sagt.\n>>Det er ikke ligefrem optur at være skabsbøsse i et så smadret samfund som vores.<<\nHendes mening faldt ikke helt i god jord hos mig.\n>>Ved du overhovedet om han er det? Eller tror du bare på alt hvad du hører?<<\nHvorfor forsvarede jeg ham sådan? Det lignede mig slet ikke, og så kendte jeg ham jo ikke engang.\n>>Det er jo tydeligt.<<\n>>Prøv at spørg ham inden du åbner din mund og lukker lort ud!<<\nPigen stod tilbage og så på mig med et snobbet blik.\nSå gik jeg ud for at lede efter ham, men han var ikke lige så nem at finde nogle steder. Til sidst fandt jeg ham dog i skolegårdens yderkant, siddende på en bænk med en smøg i kæften.\n- Hvad vil du? Fortælle mig jeg er bøsse?\n- Hvad snakker du om? Jeg var ikke engang med til det lort. Hør, jeg lagde mærke til hvordan de andre behandler dig, og jeg synes ikke det er okay..\n- Jeg synes du skal have en medalje, du er virkelig en helt, wow.\n- Du har ingen grund til at være så flabet over for mig. Vil du måske ikke gerne hjælpes?\n- Okay heltinde, du skal være velkommen til at gøre en forskel, men jeg har altså ikke brug for din hjælp. Jeg kan faktisk godt klare mig selv.\n- Det ved jeg ikke helt om jeg skal tro på. At blive kaldt bøsse..<<\nBenjamin fór op og stod pludselig voldsomt tæt på mig.\n>>Jeg er IKKE bøsse, okay?!<<\nI et øjeblik var jeg tom for ord.\n>>Rolig for helvede! Jeg sagde ikke du var bøsse! Men det er der tydeligvis andre der gør!<<\nHan faldt lidt ned igen.\n>>Ja.. Men jeg er alligevel ligeglad!<<\nJeg greb hans arm og rev op i jakkeærmet. En masse cut mærker på hans håndled kom til syne, men i en fart trak han armen til sig og foldede jakkeærmet ned igen.\nHan sukkede højt og kiggede sig omkring, sikkert for at se, om der var nogen der holdt øje med os.\n>>Det startede i 4. klasse. Jeg gik tit med en lyserød stramtsiddende T-shirt, og i lang tid var der ikke nogen problemer, men en dag da jeg kom hjem fra skole opdagede jeg, at der stod ord, som bøsse og homo over det hele på min skriveblok. Jeg må da indrømme, at jeg blev lidt ked.. øh, sur, men jeg kom hurtigt over det. Desværre blev det bare værre med tiden. Folk begyndte at hviske bag min ryg og det udviklede sig til, at de nu råber bøsse efter mig. Så ja. Men det er ikke så slemt, jeg er altså ligeglad.<<\nJeg så ham dybt i øjnene.\n>>Det er du jo ikke.<<\nHan svarede ikke, i stedet rejste han sig op og skulle lige til at gå.\n>>Jeg forstår dig godt.\n- Det tror jeg nu ikke helt du gør.\n- Min onkel var homoseksuel. Han skød sig selv da han var 21.\n- Det var da synd for ham, men jeg har jo sagt jeg ikke er bøsse!\n- Det ved jeg godt. Og jeg tror også på det. Men min onkel gennemgik det samme mareridt i skolen som dig.\n- Marie, du..\n- Maya, det er ikke så slemt som det ser ud. Du skal slet ikke tænke på mig.<<\nHan smilte og så gik han.


Man skændes da med naboen - politiken.dk\nMan skændes da med naboen\nItalienerne har Europa-rekord i nabostridigheder. Nu forsøger parlamentet sig med forsoningslov.\nLige nu er alt fryd og gammen i familien Italien, men giv dem lige et minut mere, så begynder det at fyge. Foto: Lars Skaaning\nKultur 31. jul. 2005 kl. 18.05\nIkke færre end to millioner mennesker i Italien ligger i retssag med naboer i opgangen, og nu forsøger parlamentet at gyde olie på trapperne med en ny lov.\nHensigten er at gøre det lettere af holde fællesmøder og afgøre, hvorvidt der skal rigtige margeritter eller plastikblomster i bedet på fællesarealet.\nMen ikke alle tror, loven vil gavne.\n»Italienerne lider af et sært lov-optimisme-kompleks«, siger sociologen Franco Ferrarotti.\n»De tror, at når bare man laver en lov, så ændrer man folks vaner. Men sådan er det ikke«, lyder Ferrarottis vurdering.\nMeget at brokke sig over\nNabostrid i opgange kommer ind på en tredjeplads efter bøder og trafikuheld, når det gælder sager, der havner foran den såkaldte 'fredsdommer', trinnet før en egentlig retssag.\nFolk elsker simpelthen at brokke sig over overboens hæle, naboens gøende hund og de vilde katte, som nogen i opgangen ligefrem tillader sig at fodre!\nMen det 'bedste' af det hele er fællesmøder, hvor det skal afgøres, om der skal elevator i opgangen, om portneren skal erstattes af dørtelefoner, og hvem der skal vedligeholde trappeopgangen.\nFor princippets skyld\nFællesmøder er et laboratorium i (u)menneskelig opførsel, diskussionsteknik og mere eller mindre raffinerede former for stædighed.\nNæsten altid er der en krakiler, der blokerer alle beslutninger. Ikke for pengenes, men princippets eller magtens skyld.\nMed den nye lov bliver det muligt at træffe visse beslutninger med simpelt flertal frem for enstemmighed. Viceværten vil få større magt og beboerne bedre instrumenter til kontrol.\nTiden vil så vise, om livet bliver lettere for de knap 14 millioner italienere, der lever i etagebygninger.\nFerrarotti, der er forfatter til en række bøger om italienerne, er pessimistisk.\n»Man behøver blot tænde for et debatprogram i tv. Selv veluddannede italienere taler i munden på hinanden. De lytter ikke til de andre, men har en sær ide om, at jo højere man taler, desto større er sejren«, siger Franco Ferrarotti og kalder italienske opgange for 'helvedes forgård'.\nHan mener, forklaringen skal findes i den fattigdom og elendighed, italienerne levede i indtil for ganske få generationer siden.\n»Når man har oplevet svær fattigdom, opfatter man ubevidst sin første ejerbolig som det ultimative gode. Endelig et tag over hovedet! Så pyt med, om man ikke har noget at spise. Hjemmet er for italienerne, hvad hulen var for urmennesket«, siger Ferrarotti.\nSig ikke 'psykopat'\nSelv Italiens højesteret har været involveret i nabosager.\nDomstolen har for eksempel vurderet, hvad naboer kan tillade sig at sige til hinanden uden at få bøder. Det er således i orden at kalde naboen for et 'irriterende røvhul'.\nMen ryger der et 'psykopat' ud over altankassen, falder rettens hammer.\nFor det er dog alligevel for galt.


SUSHI OG CHILIMAYO PÅ 45 MINUTTER MED VIDEOGUIDE | Årstider | Karen-Elisabeth SUSHI OG CHILIMAYO PÅ 45 MINUTTER MED VIDEOGUIDE – Karen-Elisabeth\nSødmen fra honningen og de modne bananer kan være en fantastisk hjælp, hvis du får lyst til slik ell\nHvis sushi bliver lavet med friske råvarer, og på den rigtige måde, er det noget af det lækreste at spise. Jeg har efterhånden spist en del sushi, da jeg f0r nogle år siden var manager på en sushirestaurant. Derfor har jeg lært så meget af sushikokkene, og fået tips og opskrifter med på min vej, og for det er jeg evigt taknemmelig. Jeg laver langt fra perfekt sushi, men jeg vil stadig gerne vise, at det ikke er SÅ svært som mange tror. Særligt konceptet med at købe en ‘sushi kit’ gør, at det er nemmere at lave sushi, end nogensinde før. Med en ‘SUSHI MEAL KIT’ skal du blot koge ris i 20 minutter og hælde riseddike udover. Jeg er glad for at jeg er stødt på konceptet, da det virkelig minimerer forberedelsestiden. I kitten er der både wasabi, soya, pinde, tang, ris, riseddike og en sushimåtte.\nI denne opskrift laver jeg en ‘uramakiroll’. Det lyder fancy, men det betyder blot at rullen er ‘inside-out’. Jeg har valgt, at bruge laks, avocado og flødeost. Det er en af mine yndlings ruller, og den er også simpel at lave. Rigtig god fornøjelse!\n32 stykker // 45 minutter // mellemsvær opskrift\n1 ‘SUSHI MEAL KIT’\n200 g laks af sushi kvalitet\n4 spsk. Mayonnaise (jeg bruger ‘Machandel‘, den er økologisk)\n2-3 spsk. Sriracha chilisauce\n1 tsk. Kimchi sauce (købes i asiatiske supermarkeder)\nKog poserne med sushiris i letsaltet vand i 15-20 minutter, og lad dem dryppe godt af. Bland herefter risene med riseddiken, og lad dem køle kort af i køleskabet.\nMens sushirisene køler ned, blandes sukker, Sriracha, citronsaft, Kimchi og mayonnaise i en skål, og sættes på køl. Vil du have en chilimayo der er ekstra stærk, kan du også smage den til med tørret chilipulver.\nSkær laks i strimler, så den er klar når sushien skal rulles. Laksen skal være omkring 1-1,5 cm i diameter, så rullen ikke bliver for stor. Forbered ligeledes avocado i strimler, og sæt tangpapir og flødest klar. Det vil give dig det bedste overblik, hvis du har alle elementerne klar foran dig, når sushien skal samles.\nInden sushien samles, skal du vikle husholdningsfilm rundt om din sushimåtte. Det er ikke livsnødvendigt, men det hjælper risene med ikke at klistre fast, og samtidig holder du også din måtte ren. Læg sushimåtten klar på et stort skærebræt, og sæt et glas med vand klar ved din side. Det er nu tid til at lave den første sushirulle.\nLæg først stykke tangpapir på din sushimåtte, og fugt hænderne med lidt vand fra dit vandglas. Kom 1/4 ad risene på tangpapiret, og pres det ud med fingrene. Risen skal dække tangpapiret fuldstændig i den ene side, men havde en lille fri linje på 1,5 cm i den anden. Den risfrie linje skal bruges til at lukke sushien med. Drys nu sesam på risene, og spred dem ud, så de dækker risene fuldstændig. Vend tangpapiret, så ris og sesam nu vender ned mod sushimåtten. Læg avocado, flødeost og laks i midten af tangpapiret, og luk din sushirulle. Du kan se hvordan jeg lukker min sushirulle i videoen nedenunder. Det kræver omkring fire ‘rul’ at lukke rullen, og du skal starte med at rulle den ris-frie tang rundt om laks, avocado og flødeost.\nNår rullen er lukket, skal den skæres i 8 stykker. Dyp din skarpe kniv i vandglasset, da det vil gøre dit snit flottere. Skær først sushirullen over på midten, og sæt de lige lange stykker ved siden af hinanden. Skær herefter tre gange med nogenlunde samme afstand, så du får 8 ensartede stykker. Du kan bruge din sushimåtte til at genforme stykkerne, hvis de er blevet lidt maste af kniven. Hæld til sidst chilimayo på en sprøjtepose, og kom det over din uramakirulle.\nSushien serveres med wasabi, soya og syltet ingefær. Velbekomme.\nEr du i humør til mere asiatisk? Find opskriften på asiatisk pork bowl HER.\nSødmen fra honningen og de modne bananer kan være en fantastisk hjælp, hvis du får lyst til slik eller kage i hverdagen. Selv bruger jeg …


Automatic Box Weigher\nAutomatisk vejning, etikettering og kontrol af vægt og stregkode\nScanvaegts Automatic Box Weigher vejer og mærker kartonen og kontrollerer samtidig, at såvel vægt-indhold som oplysninger på etiketten er korrekte, at EF-etiketten er korrekt placeret og at stregkoden er læsbar.\nSikkerhed for korrekt mærkede kartoner med korrekt vægt-indhold\nNår kartoner skal pakkes, forsegles, vejes og mærkes, er der en risiko for fejl. Fejlene kan være af forskellig art; vægt-indholdet kan være forkert, stregkoden kan være ulæselig, EF-etiketten kan sidde forkert, der kan være uoverensstemmelse mellem indhold og etiket.\nDen slags fejl kan man undgå vha. af Scanvaegts kontrolstation, der – ud over at veje og mærke kartonen – samtidig kontrollerer, at såvel vægt-indhold som oplysninger på etiketten er korrekte, at EF-etiketten er korrekt placeret og at stregkoden er tydelig og læsbar.\nSåfremt kartonen afviger specifikationerne, frasorteres den og kører ud på en fejlbane til evt. ompakning.\nIntegrerede kontrolfunktioner eliminerer fejl\nNår kartonen er strappet, påsættes EF-etiketten over strappen og kontrolleres efterfølgende af en farvescanner.\nVeje- og etiketteringsstation har en stopfunktion, der sikrer, at der kun er én karton på vægten ad gangen, så man undgår fejlvejninger. Når kartonen er vejet, sammenkobler vejeterminalen vægten med ordre-oplysninger, der hentes fra virksomhedens eget IT-system. Herefter føres kartonen hen til etiketteringsfunktionen, hvor vægt og ordre-oplysninger udprintes på etiket, der automatisk påsættes kartonens gavl eller side. Det kan frit defineres, hvilke oplysninger, der skal printes, samt layout på etiketten.\nNu aflæser en scanner stregkoden på etiketten og efterkontrollerer, at den er læsbar og at den stemmer overens med data genereret i vejeterminalen ved registrering på vægten.\nÉt system med mange funktioner\nAutomatic Box Weigher Line består af:\netiket-applikator til påsætning af EF-etiket\nfarvescanner for kontrol af korrekt påsætning af EF-etiket\nbåndvægt til vejning af karton samt vejeterminal til vægtregistrering og kommunikation med IT-system\ntransportør med centreringsunit, der retter kartonen ind på plads\netiketprinter i stålkabinet og etiket-applikator\nscanner til efterkontrol af kunde-etiket og karton.\nVeje- og etiketteringsstationens etiket-applikatorer, der er udviklet af Scanvægt Nordic, har et fleksibelt design, som giver adskillige muligheder for placering af etiketten på kolli-pakninger; etiketten kan placeres på siden af kartonen, på frontgavl eller endegavl, på kartonens overside eller over kartonens kant. Applikatorerne kan endvidere også etikettere kolli af forskellige størrelse samtidig.\nEtiket-applikatorerne kræver ikke særlig stor afstand imellem de forskellige kolli – dette, sammenholdt med deres høje applikeringshastighed, gør, at de kan håndtere op til 20 kolli pr. minut ved kolli med variabel vægt og op til 40 kolli pr. minut ved kolli med fastvægt.


Odder Kommune jubler over iPads til 8 millioner kroner | Version2\nOdder Kommune jubler over iPads til 8 millioner kroner\nLærerne i folkeskolen fatter ikke it, og derfor er Odder Kommune allerede klar til at kalde en omstridt investering på 8 millioner kroner i iPads for en delvis succes, få uger efter 2.300 iPad 2 er uddelt til eleverne. Se her, hvilke apps eleverne bruger.\nCasper Thomsen@casperthomsen Torsdag, 26. januar 2012 - 13:00 26\nFor tre uger siden fik 2.300 folkeskoleelever i Odder Kommune hver udleveret en iPad 2, og allerede nu er projektleder Rasmus Ditlev Borch fra Odder Kommune klar til at kalde projektet for en delvis succes.\nDet var konklusionen, da han onsdag præsenterede projektet på konferencen App Day, der afholdes af foreningen FDIM.\nKommunens investering på 8 millioner kroner er blevet kritiseret fra flere kanter, blandt andet fordi man med indkøbet af iPad 2 valgte at basere sig udelukkende på Apples platform.\nDet argument skød Rasmus Ditlev Borch onsdag ned foran et talrigt publikum i Nordisk Films studier i Valby, da han påpegede, at platformen egentlig var ligegyldig, men at man havde kigget på, hvad der virkede godt hos brugerne.\n»Jeg ved, at iPads ikke er perfekte og har sine begrænsninger. Men det er det bedste, vi har lige nu. Normalt bruger vi alle pengene på servere og konsulenter, nu har vi i stedet smidt pengene ind i klasselokalet,« sagde han.\nLæringsprojekt - ikke et it-projekt\nForudsætningen for hele projektet er, at de nuværende it-investeringer i folkeskolen ikke har givet resultater. Derfor er det også vigtigt for Rasmus Ditlev Borch at betegne det som et læringsprojekt og ikke et it-projekt.\n»Vi har arbejdet med it i folkeskolen i 20 år uden at få andet ud af det end spildte penge og sure lærere. De mindst it-kyndige personer i Danmark er SOSU-assistenter og folkeskolelærere. Der er gjort en kæmpefejl, når man har indført it i folkeskolen og ikke har kigget på lærerne. De er dygtige formidlere, men totalt uinteresserede i teknologi,« lød det fra ham.\nDerfor kom det også som en positiv overraskelse for kommunen, at udleveringen af iPads til 280 lærere førte til meget få henvendelser, fordi lærerne selv kunne få det til at virke og havde siddet op hele natten og udforsket den nye platform.\nLæs også: Store tavledag i Odder: Nu får 2.200 skoleelever deres egen iPad\nOdder Kommune har hidtil brugt 2.100 kroner i snit om året per elev på it. Med iPad-investeringen er det i stedet 2.300 kroner om året, og her er ikke indregnet besparelser på eksempelvis papir og indkøb af bøger.\nApps som værktøjer\nEfter nogle uger med iPad i klasselokalerne er oplevelsen, at de er gledet lige ind i undervisningen og allerede har medført mærkbare forandringer.\n»Vi har aldrig haft så meget arbejdsro som nu, og der er aldrig blevet nået så meget i timerne,« sagde Rasmus Ditlev Borch.\nFor eleverne sker arbejdet på den nye tablet-platform primært i værktøjs-apps som Apples regneark Numbers, Apples præsentationsprogram Keynote og backup-tjenesten Dropbox, der alle gør det muligt at skabe og dele indhold.\nDet andet ben i værktøjskassen er apps fra danske leverandører af undervisningsmaterialer som Gyldendal og Alinea, mens det tredje ben er andre apps, der på den ene eller anden måde egner sig til undervisning.\nHver elev har to kontoer - en til skolebrug og en til privat brug.\nDu kan herunder se hele værktøjskassen med apps, som eleverne kan vælge blandt - billedet er taget fra Rasmus Ditlev Borchs præsentation på App Day.\nFor folkeskolerne er næste udfordring at udvide værktøjskassen. Rasmus Ditlev Borch har fået mange henvendelser fra andre kommuner, som går med planer om lignende projekter, men en af forhindringerne er udviklingen af ordentlige læremidler til tablets.\nSom en sideeffekt af projektet har Odder Kommune regnet ud, at 13 procent af befolkningen og mindst 40 procent af husstandene i kommunen nu er i besiddelse af en iPad 2.\n#1 Jarnis Bertelsen 26. januar 2012 - 13:29\nLærerne i folkeskolen fatter ikke it, og derfor er Odder Kommune allerede klar til at kalde en omstridt investering på 8 millioner kroner i iPads for en delvis succes\nSå en iPad er ikke IT? Ledeteksten er jo ikke bare noget vrøvl, den er også direkte forkert i forhold til artiklens indhold. Problematikken er (bl.a.) at lærerne ikke forstår sig på eller interesserer sig for IT i sig selv, og at den traditionelle IT er så konpliceret og brugerfjendtlig at det skaber problemer hvis man ikke har denne forståelse og interesse. iPads er tilsyneladende så brugervenlig en form for IT at selv teknologiforskrækkede lærere bliver inspirerede og tager teknologien til sig.\nDen egentlige success ligger dog ikke i at lærerene tager denne form for IT til sig, men i citatet "Vi har aldrig haft så meget arbejdsro som nu, og der er aldrig blevet nået så meget i timerne." Hvis dét faktisk er resultatet kan jeg godt forstå at man kalder det en success (og ville gøre det selv hvis lærerne stadig ikke tog teknologien til sig, selvom disse ting nok hænger sammen).\n#2 Ole Olsen 26. januar 2012 - 14:03\nEr ikke sikker på jeg forstår...\nOdder Kommune har hidtil brugt 2.100 kroner i snit om året per elev på it. Med iPad-investeringen er det i stedet 2.300 kroner om året, ...\nTror godt jeg kunne tænke mig at se mellemregningerne :o)\n#3 Martin René 26. januar 2012 - 14:03\n" og sure lærere. De mindst it-kyndige personer i Danmark er SOSU-assistenter og folkeskolelærere." Det var da ikke særligt venligt sagt, men det er vel et godt argument for forsøget? Hvad han Odder Kommune tænkt sig at gøre, når disse iPads har et par år på bagen og ikke længere er up-to-date? Har man tænkt sig at følge med opdateringscyklusen fra producenten eller skifte over til en anden? At tro at man ikke har låst sig fast er forkert, men en mulig flytning er svær.\n#4 Mads Holme 26. januar 2012 - 15:18\nwell jeg kan så sige som fakta, at mange af disse ipads bliver købt pga "mode" tit ender de med kun at blive brugt til email klienter. der ud over er det bekymrende at man låser sig fast til en platform, hvor der ingen konkurence er. der er kun en der kan sætte prisen og det er apple. der ud over glemmer de, at de sakl skiftes ud inden for nogle år. Næææ nej det her er et udtryk for at man forsøger at virke fremme i skoen it mæssigt, uden at tænke over konsekvenserne af sine valg.\n#5 Søren Andersen 26. januar 2012 - 15:48\n... de får øjnene op for tablet konceptet og derefter køber noget mere fleksibelt og økonomisk, og ikke kun har fået øjnene op for woohoo! iPads!-hype. Jeg tror næppe den danske folkeskole investere det det koster at anskaffe sig computere der matcher iPad'en, altså Macs, alene pga. den højere pris. Mit gæt er at de køber noget der kan integrere til deres nuværende netværk, og dermed ender med noget Windows-baseret. Det er også mine skattekroner de bruger dér, og jeg vil hellere have de får flere tablets end graver sig ned med modeller hvor prisen ikke svarer til ydelsen. I konklusion: Mac er da fedt nok, men de er DYRE!\n#6 Sune Foldager 26. januar 2012 - 16:44\nRe: Jeg håber at...\n... de får øjnene op for tablet konceptet og derefter køber noget mere fleksibelt og økonomisk\nJo, men fleksibelt for hvem? Det vigtigste er vel at de løser opgaven og er så lidt "i vejen" som muligt både for elever og lærere. Om de benytter et open source OS eller kan tweakes på 100 måder må være sekundært, synes jeg.\n#7 Nils Bøjden 26. januar 2012 - 17:29\nHver elev har to kontoer?\n#8 Mads Vanggaard 26. januar 2012 - 18:27\n#9 Kim Koch Rasmussen 26. januar 2012 - 18:50\n»Vi har aldrig haft så meget arbejdsro som nu, og der er aldrig blevet nået så meget i timerne,«\nNu er ro i timerne jo ikke nødvendigvis positivt (men naturligvis heller ikke negativt). Skyldes roen at eleverne arbejder med opgaver der giver læring, eller skyldes det at de nu meget nemmere kan spille spil og være på Facebook fremfor at lave noget der forstyrer læreren?\nBrugergrænsefladen ER vigtig, og jeg kunne da også godt tænke mig situationen hvor hver elev i hver time har en computer, og vel at mærke en computer der ikke først skal hentes, tændes og logges på. Men en iPad? Ja, jeg er glad for min egen, og bruger den da også til at vise fx pdf'er til mine elever på - men til at arbejde på er den da elendig. Nu skal skoleelever jo ikke blot side på en stol og tage imod undervisning, eller læse i en (e-)bog; det er begrænset hvad de lærer af det. De skal jo bestille noget - og det er her jeg ikke fatter hvordan man gør det på en iPad. Det er muligt at det er mig der (på trods af mine blot 32 år) er en gammel sur mand, men jeg kan ikke få ind hvordan man laver matematik på en iPad. Bevares der findes regneark, men hvad med CAS-systemer og dynamiske geometriprogrammer for blot at nævne nogle få ting. Hvad gør man i Odder der?\n#10 Anders Nielsen 26. januar 2012 - 18:58\nJeg kan ikke forstå, at det skulle være bedre at bruge dyre iPads (i bund og grund forvoksede smartphones) end eksempelvis netbooks til 1500,-. De kan i princippet langt mere og har bedre muligheder for input (læs: fysisk tastatur). Tilmed kan batteriet på en netbook næsten hamle op med iPad.\nMen hvis brugervenligheden og mængden af undervisnings-apps til Windows 7 Starter halter efter iOS, så må man selvfølgelig også tage det i betragtning.\n#11 Mikkel Høgh 26. januar 2012 - 23:27\nJeg kan ikke forstå, at det skulle være bedre at bruge dyre iPads (i bund og grund forvoksede smartphones) end eksempelvis netbooks til 1500,-.\nHar du nogen sinde brugt en iPad længerevarende? Eller forsøgt at læse en længere tekst på en discount-netbook?\n#12 Per Lind 27. januar 2012 - 04:54\nNu skal der jo ikke herske nogen tvivl om at apples platform IKKE er åben og som vi lige har set med iBooks, prøver man nu at bondefange læreanstalter med at få eneret på visse fagbøger. Det er totalt uforsvarligt af en skole at lave et så ufleksibelt indkøb på en fastlåst platform.\nVi tilbyder slidstærke android 4.0 7 tommer til dkr. 600 stykket pluds fragt og minimum ordre på 1.000 stk. Det er næsten det 1/4 af det skolen har øslet væk!\nGodt gået Odder Kommune.\n#13 Morten Winther 27. januar 2012 - 08:28\nRe: Låst fast!\nikke herske nogen tvivl om at apples platform IKKE er åben\nSpørgsmålet er hvad der giver mest værdi/læring for eleverne. "Content is king" som Bill Gates skrev tilbage i 1996. Det har Apple om nogen forstået og derfor har de ikke alene lækre devices, men et komplet økosystem med masse af indhold i form af apps, bøger, nu textbooks og meget mere.\nJeg kan godt forstå at gamle it-nørder har svært ved at sætte sig ud over at sammenligne specs på devices i form af Ghz og ram, men for en skole er det indholdet der betyder noget.\nForlag og andre udgivere på så enten bide til bollen og tilslutte sig et økosystem eller lave deres egne webapps der kan bruges på tværs af platforme.\n#14 Henrik Winther Jensen 27. januar 2012 - 09:24\nGhz og RAM kan være lige meget hvis ellers apparatet virker, som alle vi gamle IT-nørder ved. Men du har fuldstændig ret i at Apple har forstået at Content is king, og det er lykkedes dem at tage kongen som gidsel og bortcensurere de ting de ikke kan lide. Det som undrer mig er, at der er så mange som jubler over at blive frataget deres mulighed for at vælge selv. Men det er nok bare fordi jeg er en gammel IT-nørd, som altid har skullet vælge selv og accepteret at livet bare ikke er så nemt. Når man har ansvaret for at tingene virker, så lærer man at sætte pris på uafhængighed, det mindsker risikoen for at ende med en kniv i ryggen. Men dels er det jo lige meget hvis man ikke har noget ansvar, og dels skal man jo nok være gammel for forstå den slags. Jeg har dog mødt unge mennesker der tilsyneladende har forstået det, så det er nok bare et spørgsmål om hvor hurtigt opfattende man er :-)\n#15 Andreas Christoffersen 27. januar 2012 - 10:53\n~~ Off topic ~~~ Per - jeg skal måske bruge et antal android tablets, men jeg kan ikke lige gennemskue om jeg kan sende dig en privat besked. Har du en firma-email eller tilsvarende?\n#16 Bo Lorentsen 27. januar 2012 - 11:07\nHvorfor er det nu ikke længere et problem at man ikke kan åbne MS office dokumenter, det plejer altid at være et meget varmt emne når vi taler skole IT :-)\n#17 Nicolas Guilbert 27. januar 2012 - 11:30 Blogger\n"De [lærerne] er dygtige formidlere, men totalt uinteresserede i teknologi"\nDet var da noget af en falliterklæring. Vi er i 2012, og det er teknologien, der driver de store ændringer, både kulturelt, politisk, social, psykologisk mm.\nHvordan kan de i Odder bare acceptere, at lærerne ikke interesserer sig for den slags?\nDerudover kan fornuftigt anvendt IT give undervisningen et drastisk løft. Se f.eks. 0. klasses matemaik på http://blog.ecolefrancodanoise.dk/hvad-man-dog-ikke-kan-med-guldmonter\n#18 Henrik Winther Jensen 27. januar 2012 - 11:33\nDet er et problem, men toget er nok kørt. Nu er skolerne så i gang med at skabe et nyt problem ved at styrte ud og købe iPad's med hovedet under armen. Når Apple og Microsoft så kommer op at slås om markedsandele, så ender skolerne som gidsler. Det er dumt at binde sig en leverandør, det er dobbelt så dumt at binde sig til to. Men det kan jo ikke komme som en overraskelse, det offentlige har jo allerede masser af erfaringer i den retning med CSC. Det fungerer jo helt fantastisk.\nDet der med skoler handler jo om at lære, men det gælder kun eleverne!\n#19 Hans Poulsen 27. januar 2012 - 12:06\nJeg håber virkelig at man har ergonomien med i planen. Ellers får vi nogle elever som, når de bliver ældre, har store problemer med nakke og skuldre. Pads er ikke særligt ergonomiske at arbejde med. Der ville jeg klart foretrække netbooks.\n#20 Anders Jakobsen 27. januar 2012 - 13:21\nFordi det sagtens kan lade sig gøre at åbne MS officefiler på en ipad...\nOg de folk der nu hænger sig i hvor "lukket" systemet er. Kom lige med nogle eksempler hvor det har betydning for eleven. Og jo, man kan sagtens importerer e-boger, PDF og lignende uden om apples butik.\n#21 Jesper Poulsen 27. januar 2012 - 18:48\nOg de folk der nu hænger sig i hvor "lukket" systemet er. Kom lige med nogle eksempler hvor det har betydning for eleven.\nAl direkte kontakt med apparatet foregår via iTunes. Det er ikke muligt at plug'e pad'en til en PC og så overføre dokumenter som var det en flash-stick. Det er en stor begrænsning (faktisk et stort handicap).\n#22 Kim Koch Rasmussen 27. januar 2012 - 19:06\nAl kontakt via ITunes...\nMin iPad2 har kun een gang været forbundet med iTunes - faktisk har jeg ikke det program installeret nogen steder længere, og min iPhone har aldrig været forbundet med det - og den virker da ganske glimrende. Den kan fint modtage dokumenter og billeder fx sendt via mail...\nEnig i at Apple er lukket, men ikke helt så meget som det kommer til at lyde til her\n#23 Jesper Poulsen 27. januar 2012 - 19:39\nDen kan fint modtage dokumenter og billeder fx sendt via mail...\nDet er jo endnu mere hjernedødt.\nJubiii, jeg har et smart device, men jeg skal enten starte et specielt program op eller sende filer som vedhæftninger over nettet eller via en cloud-tjeneste for at få dem overført.\nDet var sådan nogle omveje man rodede rundt med for 15 år siden. I dag plug'er man sit device i computeren og overfører data via standard filhåndtering. Det gør man med WinPhone og Android, samt alverdens digitale (video)kameraer. Det virker. Hver gang. Lige ud af æsken. På alle maskiner. Hvor svært behøver man at gøre det for sig selv?\n#24 Jesper Poulsen 27. januar 2012 - 19:47\nDu quotefucker. Hvad var det jeg skrev?\n"Al direkte kontakt" - dvs. du kan ikke plug'e dit device til andet hardware og bare overføre data uden iTunes. Du skal ud og rode med omveje. Omveje der ikke er nødvendige for alle non-Apple-løsninger.\nJeg har 3 SonyEricsson-telefoner, hvoraf den ældste er fra 2007. De optræder alle 3 som en USB-flash når de kobles til computeren. Derefter er det standard-software (det virker endda med command line interface). Selv mit gamle (og yderst ringe) HP digitalkamera som jeg købte i 2002 optræder som en USB-flash. Hvor besværligt behøver det at være?\n#25 Per Erik Rønne 28. januar 2012 - 06:39\n@Kim Koch Rasmussen,\nDer findes faktisk gode, avancerede "lommeregnere" til iPad, og lad mig blot nævne SpaceTime og PocketCAS. I praksis er det dog alligevel bedst med en TI89 ved siden af sig, da man ellers hele tiden skal skifte app.\nNu er et netbook ikke særligt ergonomisk at bruge. Hverken i sengen, lænestolen, sofaen - eller såmænd når man siddertil forelæsninger, uden en bordplade foran sig.\nSidder man til gengæld sådan er en rigtig laptop, med passende stort tastaatur, at foretrække. Med en iPad til at læse på; her er en netbook med dens ekstremt lille tastatur upraktisk.\nOg på kontoret ellerlektiepladsen skal laptoppen naturæigvis forbindes med passende stor ekstern skærm, tastatur og trackpad.\n#26 Jakob Damkjær 28. januar 2012 - 11:10\ndu kan ikke plug'e dit device til andet hardware og bare overføre data uden iTunes\nDet er såmænd fordi Apple har stemt den direkte adgang til filsystemet hjem. Hvis du vil ha direkte adgang til filsystemet så er det ikke en Apple dims du skal ha.\nSelv i Lion med de supersmarte features versions og time machine er det snart omsonst at åbne "Finder" istedetfor at taste et par ord ind i spotlight eller gøre andet i en fil åbnings dialogboks end at benytte spotlight søgefeltet.\nLæg dine dokumenter i dokument mappen og lad styresystemet klare resten...\nHvad er det du skal med filsystemet ? helt ærligt ? der er meget meget lidt grund til at fifle med det i denne tid.\nMåske hvis du har en server så er det klart noget man skal forholde sig til eller noget andet arkæisk i den stil men hvorfor skal almindelige brugere benytte eller ha adgang til et filsystem ?\nDet er lidt ligesom i år 2012 at spørge "Hvorfor har jeg ikke adgang til at skifte lambdafilamentet på min bil" eller "Hvorfor kan jeg ikke justere kaburatoren på min bil, alle burde justere kaburatoren på deres bil."


Ruderne var isolerede - ~ - Movellas\nRuderne var isolerede\naf Cat in the Hat\nEn kort novelle til 24-timers konkurrence med temaet 'Storby'. Om den lille pige med den alt for store røde vinterjakke. Om vinter.\nByen lyser klarere end stjernerne, som ikke er til at se for junglen af reklameskilte og kraner, og sneen falder som sukkeret drysses i teen i de små lejligheder. Brostensbelagte gader i centrum har lange spor af mennesker og biler i det fine, hvide pulver, og dørklokker kimer, når forjagede eksistenser bliver tiltrukket af duften af friskmalet kaffe eller løftet om nybagte baguetter. De suser forbi hinanden, uden at se andet end det løbende ur og mobilen, der lyser op med opdateringer til den ene applikation såvel som den anden, uden at se den lille pige i den alt for store røde vinterjakke, som sidder på bænken, lige dér, hvor allerflest haster forbi.\nPigens navn er Ana. Hun har sne i håret og ned ad nakken, og hun er egentligt ikke gammel nok til at sidde der på bænken helt selv. Men det gør hun. Hun nyder sneen, og hun nyder den søde aroma af sukkertoppede kager og varmen og lyset, som flyder fra bageren bag hende. Nyder parfumeslæbet, som følger kvinderne med håret stramt sat op i en knold, nyder de tjavsede hunde, som følger kunderne fra slagteriet. Ana synes, at byen er smukkest, når den er koldest, og de hvide gader genspejler aftenmørkets metalildfluer, og selv den mest seriøse slipsemand får kirsebærkinder.\nAna snuser dybt ind: der er nogen på etagerne over hende, som lufter ud efter at have spist and. Hun kigger op, og dér på femte er der et vindue på klem. Når hun lytter efter, kan hun næsten høre den svage klirren af bestik, som skylles af og sættes i opvaskemaskine. Langsomt glider hun op at stå, op på sine tåspidser, strækker hals. Hun lukker øjnene for bedre at kunne høre. En mandestemme kalder med et smil i stemmen til et andet rum. Men en ganske sagte lyd distraherer hende, før hun får fat i, hvem han kalder på. Hun kan ikke afgøre, hvad det er; om det er fløjtespil eller sang. Det er smukt, og det bliver højere.\nAna bliver stående på tæer, men hun lytter ikke til femte sal længere, hun lytter kun til den smukke tone, der bevæger sig op og ned, som havet på en mild sommerdag. Og så hører hun, at det ikke er musik: det er latter. En blød og lys latter, så sød som honningkagerne, man nogle gange kan se i vinduerne. Men nej – ikke én – det er mange, en flok af mageløse glædesfnis, der gemmer på frihed og troen på, at det hele nok skal blive godt. Et grin vokser i Ana, og harmonien bliver stadig højere, stadig kraftigere.\nForundret ser Ana fra side til side, men byens scene er uændret med samme ansigtsløse mængde af folk, som i hendes liv aldrig vil være andet end et anonymt publikum. Der er ingen med glæden malet i ansigtet, og der er heller ingen, som er stoppet op for at høre den æteriske lykkesang. Kun den enkelte, skæve hund hejser ørene og lytter.\nSå fanger et glimt af hvidt i udkanten af hendes syn den søgende opmærksomhed, og Ana kigger opad. Og lige over hende, med spring og dans, som om de bare har ventet på, at hun skulle kigge, flyver de: papirsdyr – fugle, frøer, dinosaurer – malet med mønstre af guld og så mange af dem, så fulde af energi, at hun umuligt kunne tælle dem alle, hvis hun prøvede. Nogle flyver rundt i spiraler, nogle op og ned, nogle i zigzag, og hele tiden rundt mellem hinanden. Ana kan ikke længere tilbageholde sin latter, den sprudler ud af hende, blander sig med den af origamidyrene. Musklerne i hendes mave kramper sig og folder sig ud, og hun kan næsten ikke høre forskel på sit eget, ru grin og den overjordiske lyd. Det bruser som et hovedvendt vandfald inden i hende, fra bunden af maven, op gennem mellemgulvet, videre op og snor sig dybt ind i hjertet, hele vejen op og ud gennem halsen.\nMenneskene på den travle gade kigger mærkeligt på den lille pige med den alt for store røde vinterjakke, som står på bare tåspidser – næsten svæver – og griner højt og skærende, men ingen af dem har tid til at se nærmere, der er møder, som bippende vises på displayet, og de er sent på den.\nAna har kun øje for de smukke flagrende stykker af hvidt og guld, som snor sig mellem hinanden og ned til hende. En af dem, en sommerfugl, svæver ned og lander på hendes hånd. Dens vinger er tegnet til med et landskab, et smukt sted med bjerge og dale og søer og en eng med frie heste i flok, og da Ana kigger godt efter, ser hun, at det ikke blot er et maleri: skyerne driver forbi på en lad brise, hestene græsser. Hestevrinsk hvisker for hendes øre, som en del af den melodi, dyrene laver. Det ser rart ud, måske endda bedre end storbyens frostdage. Sommerfuglen letter igen og forsvinder mellem de andre elegante dyr, inden en frø hopper på den tomme luft ned til hende.\nOgså frøen er udsmykket, denne med en have så skøn som nogen, og lige så stille får Ana lov at se nærmere på de foldede dyr; en dinosaur med et fad af and og kartofler, en føniks med en sommermorgen. De er alle kønnere end noget maleri, hun før har set, og alle bevæger de sig i sit eget, adstadige tempo. Og når Ana snuser ind kan hun ligefrem lugte billederne. Duften giver hende mundvand samtidigt med, at den er som blomsterne, der lige er begyndt at titte frem i foråret. Hun giver sig helt hen til sine sanser: lugter og lytter og beundrer og smager. Hun kan ikke mærke asfalten mod sine tæer nu, kun brisen fra fuglenes vinger og den lette berøring fra dyr, der kommer tæt på, og det er ikke længere den forurenede storbystank, hun smager. Lyset er ikke kunstigt, det kommer fra papirsdyrene, og det kommer fra hende, indefra. Hun fryser ikke længere. For første gang i lang tid rører en gammel følelse på sig, én, hun knap kan huske. Det er lykke.\nForjagede slipsemænd og hastende knoldekoner stopper op på gaden. De glemmer deres ure og taber deres mobiltelefoner. Deres kæber bliver løse. Og nu er det ikke længere Ana, der kigger på dem. Nu er det dem, som kigger på den lille pige med den alt for store røde vinterjakke på de kolde fliser.


Virksomhedsplan for Produktionsskolen k-u-b-a PDF\nVirksomhedsplan for Produktionsskolen k-u-b-a 2015\nDownload "Virksomhedsplan for Produktionsskolen k-u-b-a 2015"\n1 Virksomhedsplan for Produktionsskolen k-u-b-a 2015 Indhold: Præsentation af skolen og dens værdigrundlag s. 2 Øvrige mål for 2015 s. 4 Vejledning s. 5 Undervisning i grundlæggende færdigheder s. 6 Valgfag s. 6 Ekskursioner og andre aktiviteter s. 6 Skolens værksteder s. 6 - Tekst s. 7 - Foto s. 8 - Grafisk s. 9 - Video s Teater s Musik s Lyd s Bevægelse og sundhed s Køkken s Træ og håndværk s. 16 Nye aktiviteter i 2015 s. 17\n2 Præsentation af Produktionsskolen k-u-b-a, dens mål og værdigrundlag Produktionsskolen k-u-b-a startede i januar Skolen har til huse i en ældre ombygget industribygning på Østerbro midt i København, og ligger således rigtig godt i forhold til offentlig transport, hvilket giver et stort optageområde. Skolen er et undervisningstilbud til unge under 25 år, som ikke har en ungdomsuddannelse, og som ikke umiddelbart har forudsætninger for at kunne begynde på en ungdomsuddannelse. Undervisningen er hold- og værkstedsbaseret og er en kombination af praktisk og teoretisk arbejde samt læring, hvor teorien, så vidt muligt, skal være koblet sammen med praktiske arbejde, så der er en tydelig sammenhæng. Undervisningen tager udgangspunkt i den enkelte elev, med fællesskabet i højsæde. Eleven, elevens vejleder og elevens lærer(e) samarbejder om at lave en forløbsplan, som beskriver elevens ophold på skolen og i hvilken retning det fører eleven. Dette tager udgangspunkt i den uddannelsesplan, som eleven har lavet med sin vejleder ved Ungdommens Uddannelsesvejledning. Det er muligt at komme i praktik i op til 8 uger i forbindelse med opholdet på skolen. Skolen har, i et samarbejde med regionens erhvervsskoler og andre produktionsskoler, et tilbud hvor eleverne kan komme i et kombinationsforløb på en erhvervsskole i 2-5 uger, så det er muligt at prøve en erhvervsuddannelse og miljøet på en erhvervsskole inden en eventuelt uddannelsesvalg. Der er løbende optag og udslusning på skolen. Optagelse og målgruppevurdering af eleverne sker i samarbejde med elevens lokale Ungdommens Uddannelsesvejledningscenter. Skolen er løbende i dialog med vejlederne fra Ungdommens Uddannelsesvejledning efter nærmere aftale. Årsagerne til at skolens elever tilhører skoleformens målgruppe er mange. I Aftalen om flere unge i uddannelse og job i daglig tale kaldet Ungepakken angives faglige, personlige og sociale kompetencer, som det nødvendige for at kunne tage en uddannelse. På produktionsskolerne har vi også fokus på udviklingen af samme kompetencer, men sætter dem i rækkefølgen personlige, sociale og faglige da de to første (personlige og sociale) er forudsætninger for den sidste kompetence - faglig udvikling. Desuden har produktionsskolerne i forhold til det at være uddannelsesparat tilføjet endnu en forudsætning for uddannelsesparathed: motivation/lyst til læring. I Ungepakken er faglige, personlige og sociale kompetencer ikke beskrevet nærmere, men produktionsskolernes erfaringer er, at det kan være manglende læse-, skrive- og regnefærdigheder; meget lavt selvværd; psykiske problemer (diagnosticerede og ikke diagnosticerede); manglende evne til at kunne fokusere og til at kunne koncentrere sig; manglende støtte og opbakning hjemmefra; manglende socialt netværk; manglende tillid til uddannelsessystemet; skadeligt forbrug af rusmidler (egne eller familiens) m.m. Ofte er det en kombination af to eller flere af de årsager, som er beskrevet ovenfor. At tilhøre produktionsskolemålgruppen, og dermed ikke umiddelbart være i stand til at profitere af de ordinære uddannelsestilbud og uddannelsesmuligheder, medfører ofte en stor følelse af utilstrækkelighed og rodløshed, og det er hårdt for psyken. På Produktionsskolen k-u-b-a er vi meget bevidste om dette, og vi arbejder med at skabe den fornødne tryghed og ro for eleverne, så de kan finde det, der skal til for dem, så de kommer videre. 2\n3 Målet med opholdet er, som nævnt, at styrke elevernes personlige, sociale og faglige udvikling. De skal acceptere, at de er, hvor de er, før vi kan hjælpe dem med at komme videre. Vi arbejder med og for, at de bliver afklarede i forhold til fremtiden herunder i forhold til valg af uddannelse og beskæftigelse. For nogle elevers vedkommende er den første indsats, at de skal lære at forholde sig til, at der overhovedet er en fremtid for dem. At føle at man hører til, at man er accepteret og anerkendt som den man er, at man er velkommen og er en del af sit uddannelsessted at lære at leve i tillid - er af stor betydning for om opholdet bliver en succes eller ej. På Produktionsskolen k-u-b-a har vi en nul-tolerance i forhold til mobning og chikane. Alle skal tale pænt og respektfuldt til og med hinanden og alle har lige meget ret til at være her og til at have en mening. Vi bestræber os på at skabe et meget trygt sted, hvor der er lagt meget vægt på god og respektfuld omgangstone og -form. Vi viser eleverne stor tillid og møder dem, for så vidt det overhovedet er muligt, altid med en positiv attitude. Desuden er vi indstillet på, at nogle har behov for ekstra tid og flere chancer. På Produktionsskolen k-u-b-a bestræber vi os på at få eleverne til at forholde sig til deres problemer, eller det der står i vejen for dem manglende faglige kompetencer, psykiske problemer, sociale problemer, misbrugsproblemer, deres modstand eller manglende lyst til uddannelse mm. Et af vore vigtigste redskaber er tid. Der kan ligge mange års dårlig trivsel bag de unges situation. Det kræver derfor tid at opbygge den tillid, der skal til, for at få en ung til at lukke op, se muligheder og efterfølgende ændre adfærd. De unge skal have tid til at lære den eller de voksne at kende, og de skal forstå, at de kan bruge de voksne. Der er blandt personalet et meget åbent og humanistisk menneskesyn, det er vigtigt for at kunne forstå at disse unge i langt de fleste tilfælde er ganske uden egen skyld i deres livssituation. Individualitet, fællesskab og demokrati. Undervisningen og opholdet er centreret om hver enkelt elev, med stor respekt for den enkeltes personlige situation og behov, og det har skolen stor succes med, bl.a. fordi vi er en overskuelig skole, og vi har meget vægt på individuel vejledning. Vi ønsker, at eleverne er med til at præge skolen og undervisningen på det værksted, de går på. At de deltager aktivt i alle fællesmøder både på værkstedet og på skolen. Vi forlanger også, at eleverne deltager i de forskellige arrangementer, der er for hele skolen, hvad enten det er i forbindelse med undervisning eller sociale arrangementer. Vi arbejder meget med at fremme elevernes demokratiforståelse på alle niveauer, lige fra små forhold på værkstederne til fælles afgørelser for hele skolen og dermed for den demokratiske styreform i det danske samfund. På skolen oprettes på elevernes ønske et deltagerråd, hvor der skal være repræsentanter fra alle værksteder. Deltagerrådet er elevernes eget organ, hvor de kan drøfte forskellige forhold som optager dem og rette henvendelse videre, hvis der er forhold de ønsker ændret, belyst og/eller bedret, men 3\n4 deltagerrådet kan også planlægge og afholde forskellige sociale arrangementer i samarbejde med skolen. Desuden kan deltagerrådet benyttes som repræsentation for skolens elever, hvis skolens ledelse eller lærere ønsker at spørge nogle elevrepræsentanter i forbindelse med drøftelse af forhold der ønskes ændret f.eks. i forbindelse med sundhedspolitik. Deltagerrådet kan også inddrages i forskellige evalueringer og/eller undersøgelser, som skolen ofte inddrages i eksternt. På skolen tilrettelægges forskellige debatskabende arrangementer. F.eks. i forbindelse med valg (kommunale, folketing) arrangerer skolen dialog- og debatmøder med debattanter udefra, hvor eleverne i dagene op til mødet drøfter forskellige emner og temaer i forbindelse med valget sat i forhold til deres liv og hverdag. På den måde er de klar over, hvad der skal debatteres er forberedte, så de kan deltage aktivt. Der arrangeres også andet f.eks. i forhold til unge og uddannelse, unge og kulturtilbud, unge og integration m.m. Øvrige mål for 2015 En del af ovenstående er løbende udviklingsprocesser, tilbagevende begivenheder og arrangementer. Desuden har vi for 2015 følgende mål: - Fortsat arbejde med at gøre skolen og skoleformen mere synlig og forankret både lokalt i København, men også i regionen. Skolen har fra 2011 været kommunalt forankret i Børne- og Ungdomsforvaltningen, hvor også Ungdommens Uddannelsesvejledning er placeret. Det har medført et tættere samarbejde med Forvaltningen og UU, hvilket forventes at fortsætte i I 2012 ansatte Københavns Kommune en Ungechef og oprettede et kontor for Ungdom, hvor produktionsskolerne er placeret. Produktionsskolen k-u-b-a har og ønsker forsat god dialog og samarbejde med dette kontor. - Fortsætte arbejdet med skolens profil, som en skole med fokus på elevernes sundhed og trivsel fysisk og psykisk. I 2011 nedsatte skolen sit eget sundhedsudvalg og har ansat egen sundhedsguide. Dette arbejde fortsætter i Skolen har etableret et samarbejde med Headspace, som er et tilbud om anonym rådgivning til unge med problemer af forskellig art. - Støtte op om og bidrage til at videreudvikle samarbejde med lokale erhvervsskoler med tilbud om meritgivende kombinationsforløb for elever, der har gået på skolen mere end tre måneder. - Fortsat arbejde for at videreudvikle og styrke samarbejder med andre kompetencegivende ungdomsuddannelser (HF og gymnasiet). - I 2011 indledte Produktionsskolen et godt samarbejde med Københavns Kommunale Ungdomsskole om undervisning i grundlæggende færdigheder i dansk og matematik. Dette arbejde er udvidet med engelsk fra september Samarbejdet giver skolen mulighed for at elever med behov og interesse herfor har mulighed for at tage folkeskolens afgangsprøver i hhv. dansk, matematik og engelsk mens de går på skolen, et tiltag der er fokus på fra skolens samarbejdspartnere. - Produktionsskolen k-u-b-a har fra november 2012 fået stillet en psykolog til rådighed én dag om ugen af PsykiatriFonden, som led i Fondens Erhvervsskoleprojekt. Dette gode samarbejde fortsætter i Fortsat deltage i de udvalg og nævn, som skolen inviteres med i og til. 4\n5 - Forstanderen fra produktionsskolen Kuba er repræsenteret i forstanderkredsens forskellige udvalg bl.a. i PR udvalg og i et Benchmarkingsudvalg - Gennem 2015 have fokus på at elever udvikler sig bedst, når lærerne har tydelige og høje faglige forventninger til dem. Dette indsatsområde er udvalgt af skolens lærere, blandt flere anbefalinger fra Det Nationale Forskningscenter For Velfærd. - At arbejde for en god implementering af den nye arbejdstidsaftale baseret på tillidsfulde relationer, hvor lederens rolle ændres. - At være åben for de muligheder, der viser sig for skolen og skoleformen i forbindelse med erhvervsskolereformen, herunder den kombineret ungdomsuddannelse. - Forsat have fokus på, at mindre afsluttende opgaver og produktion er vigtige pædagogiske virkemidler på en produktionsskole. Vejledning På produktionsskolen k-u-b-a vægtes vejledning meget højt og skolen har ansat 2 vejledere på fuldtid til at varetage denne funktion. Al vejledning bygger på tillid, respekt, ligeværdighed og anerkendende dialog. Vejledning er en basisydelse til og for eleverne - et vigtigt omdrejningspunkt i samarbejdet med og omkring dem. Eleverne får fra starten af deres ophold, vejledning i forbindelse med optagelse og kort tid efter, når de skal lave deres forløbsplan, hvor skolens vejledere er i dialog med elevernes uu-vejleder i den udstrækning, det er nødvendigt. Igennem hele deres skoleophold er der opfølgende vejledning minimum hver tredje måned, enten med vejlederen alene eller som trekantsvejledning, hvor elevens lærer også deltager. I forbindelse med praktik, kombinationsforløb og udslusning er der også vejledning. Skolen følger eleverne i min. 3-4 måneder efter de er stoppet på skolen, og i den forbindelse får de også vejledning, selvom de i princippet ikke er indskrevet. Desuden er der løbende en del samtale og vejledning i forbindelse med andre (ofte personlige) forhold. Fra august 2012 skal produktionsskoler udstede kompetencebevis til alle elever, når de stopper på skolen. Der arbejdes løbende på at gøre dette til et aktiv for alle.. Undervisning i grundlæggende færdigheder På Produktionsskolen k-u-b-a tilbydes undervisning i grundlæggende færdigheder i dansk, matematik og engelsk til elever med behov for det. Tilbuddet er frivilligt. Såfremt eleverne ønsker det, kan de afslutte undervisningen med eksamen svarende til 9. eller 10. klasse. Undervisningen er tilrettelagt i samarbejde med Københavns Kommunale Ungdomsskole, hvis lærere kommer på Produktionsskolen k-u-b-a og afvikler undervisningen. Ligeledes er det Københavns Kommunale Ungdomsskole, der indstiller til, tilrettelægger og afvikler eksamen. Et rigtig godt samarbejde. Valgfag På skolen er der valgfag tre timer om ugen i fire perioder på et år, på tværs af værkstederne. Her tilbydes forskellige fag, hvoraf eleverne skal vælge ét pr. gang. Formålet med disse valgfag er, at eleverne skal lære andre elever, end dem de går på værksted med, at kende, og at de skal arbejde med andre fag end faget på deres værksted. 5\n6 Der tilbydes som regel 9-10 forskellige fag ad gangen. 3-5 af fagene er fag med mulighed for fysisk aktivitet under en eller anden form, da vi på Produktionsskolen k-u-b-a ønsker at arbejde for, at elevernes fysiske form bedres eller vedligeholdes, mens de går her. Nogle af værkstedernes fag kan være repræsenteret i udbuddet af valgfag, men er primært ment som et tilbud til de elever, der ikke arbejder med det fag til daglig, eks. sort/hvidfoto for begyndere. Som eksempler på valgfag kan nævnes: Turist i København (historiske byvandringer med små oplysende foredrag), svømning, yoga, skating, carpoeira, afspænding, badminton, fodbold, filmklub/analyse, Photoshop, croquistegning/maling, dans, selvforsvar, 1. hjælp, guitar for begyndere, kor/stemmetræning mm. Ekskursioner og andre aktiviteter Skolen laver flere gange om året ekskursioner, enten for alle elever på én gang eller flere værksteder sammen. Det er til fag-relevante udstillinger, forestillinger, uddannelsesmesser eller uddannelsesinstitutioner. Disse arrangementer går under fællesbetegnelsen kulturarrangementer, og der skal gerne være et oplæg eller en form for indførelse i emnet for arrangementet inden enten samlet eller på værkstederne. Gerne en gang om året arrangeres i fællesskab et stort projekt, hvor alle skolens værksteder, så vidt muligt, inddrages i arbejdet. Det kan være om et større tema, som der kan laves teater, musik, billeder og grafik til, gerne i forbindelse med åbent hus-arrangementer, hvor alle værksteder samles om at invitere familie, venner, bekendte og interessenter ind på skolen, for at se og opleve elevernes forskellige arbejder og deres skole. Skolens værksteder Værkstedernes fagudbud skal styrke elevernes faglighed men også udvikle og styrke elevernes personlige og sociale kompetencer. På værkstederne skal eleverne have muligheder for at prøve deres evner og kunnen i kendte og trygge rammer. Det ene er forudsat det andet. Fagene er praktiske, ikke-boglige fag med hovedvægt på kommunikation, medie, formidling, kropslighed, idræt, kunst, mad/ernæring, håndværk og kultur. Skolen udbyder fag, som er fremherskende i en storby. Fagområder, som er og spiller en vigtig rolle i unges liv og i storbyomgivelsernes erhvervs- og kulturliv. Desuden er det fagområder, hvor der ikke nødvendigvis kræves en længerevarende uddannelse for at finde beskæftigelse. Skolens værksteder, som gennemgås neden for er: - Tekstværksted - Fotoværksted - Grafisk værksted - Video værksted - Teaterværksted - Musikværksted - Lydværksted - Bevægelse og sundhed - Køkkenværksted - Træ og håndværk 6\n7 Tekstværksted: På Tekstværkstedet produceres tekst til brug indenfor alle tænkelige medier. Værkstedets hovedemner er kommunikation og journalistik. En stor del af elevernes arbejde er produktioner til Produktionsskolebladet p.s., et ungdomsmagasin, som udgives to gange om året af Produktionsskolen k-u-b-a og som en del af landets produktionsskoler abonnerer på. Bladet sendes desuden til forskellige samarbejdspartnere. Eleverne leverer stof i form af artikler, anmeldelser, features, reportager, portrætter og interviews. Elevernes arbejder også med fiktionsskrivning, som f.eks. lyrik, kortprosa, noveller eller større tekstprojekter. Eleverne lærer desuden at benytte den særlige teknik det særlige sprog, som fungerer godt, når man skal formidle via Internettet. I samarbejde med Teaterværkstedet laver eleverne også dramatekster, som de i samarbejde med elever fra Teaterværkstedet, opfører ved readings, hvor de skabte karakterer får liv og iscenesættes. Enkelte af disse tekster indspilles i samarbejde med skolens Lydværksted, som små radiospil. Der lægges også vægt på mundtlig formidling, oplæsning - herunder poetry slam -, fortælleteknik, interviewteknik, samarbejde og koordinering. Produktionsmulighederne er bl.a.: Journalistiske opgaver til eget medie Produktionsskolebladet p.s., lokalaviser og blade. Noveller, digte og antologier til salg Tekstudformning i PR-materiale Hjælp til andre elever på skolen i jobsøgning og CV-fabrikation Manus til små film og videoer, teaterstykker og hørespil Salg af artikler til ungdomsblade som Gaffa, Chili, og Tjek m.v. Uddannelses- og erhvervsmuligheder: Arbejdet på værkstedet giver eleverne færdigheder, inspiration, lyst og motivation til bl.a. at søge videre uddannelse inden for EUD-indgangene: 1. Omsorg, sundhed og pædagogik 2. Kontor, handel og forretningsservice 3. Fødevarer, jordbrug og oplevelser 4. Teknologi, byggeri og transport Fotoværkstedet: På Fotoværkstedet produceres der billeder, og der undervises i de tekniske såvel som billedmæssige aspekter af det fotografiske medie. Produktionerne er meget varierede: Fra portrætfotografi for private, over dokumentar- og reportageopgaver, til fotografi til brug for reklame og formidling. En fast og løbende produktionsopgave er fremstilling af redaktionel fotografi til bladet p.s., som skolen udgiver to gange årligt. Desuden sælges fotografier som værker i form af 7\n8 færdigindrammede billeder. Den tekniske platform er almindelig digital fotografi. Næsten alle elever starter uden at have andre forudsætninger end basal fritidsfotografering ofte kun på en mobiltelefon. De bliver på værkstedet undervist i fagets tekniske grundbegreber, så de kommer til at beherske den fotografiske teknik på et niveau, der gør det muligt at løse opgaverne på værkstedet. Eleverne bliver bl.a. i stand til: Kvalificeret at betjene et digitalt spejlreflekskamera. At betjene flash-anlæg og andet lys-udstyr. Foretage lys-sætning til forskellige typer foto-opgaver i studie. At foretage billedbehandling i Photoshop. At overskue et større billedmateriale og foretage udvalg til slut-brug. At færdiggøre billed-filer til tryk eller fotoprint. For at give indsigt i fotografiets tekniske rødder undervises også i gammeldags analog sort-hvidteknik, hvor man stifter bekendtskab med mediet i dets oprindelige form og lærer at udføre den analoge proces, fra filmen sættes i kameraet og efterfølgende fremkaldes til fremstilling af det færdige billede i mørkekammer. Sideløbende med værkstedets produktioner arbejdes også med projekter og opgaver, hvorigennem eleverne afprøver mange forskellige facetter af mediet. Der stilles opgaver indenfor en række genrer fra portrætfotografi til bl.a. arkitektur, reportage, iscenesat fotografi, produktfotografi mv. Disse opgaver såvel som produktionsopgaver afsluttes altid med en fælles gennemgang af det færdige billedmateriale. Dette giver eleverne en bevidsthed om billeders virkemidler og derigennem udvikles de også som fotografer. Samtidigt er billedgennemgangene vigtige som fælles aktivitet for holdet, og for mange er det også en træning i at ytre sig mundtligt i en gruppe og lære at tage mod kritik. Arbejdet med fotografi udøves traditionelt meget individuelt, da det også er en del af fagets natur. På fotoværkstedet varieres fra dette, ved at eleverne i mange arbejdsforløb sættes sammen om at løse opgaverne, så de kan udveksle erfaringer i selve arbejdsprocessen, støtte hinanden og ikke mindst lære at arbejde sammen. Selvom der er løbende optag, er der faste temaer/forløb og især teknisk undervisning, som alle skal igennem for at kunne beherske faget tilstrækkeligt. Når det er muligt, sættes ældre elever til at undervise og hjælpe nye elever med indføringen i de nødvendige teknikker. Mulige produktionsopgaver på fotoværkstedets er bl.a.: Billedjournalistiske opgaver til lokalaviser og blade (herunder Produktionsskolebladet p.s.) Fotodokumentation af koncerter, forestillinger, begivenheder og udstillinger på skolen. Skolefotoportrætter til skolens elevportræt-galleri. Portrætfotos og andre små opgaver for private, -opgaver som ikke konkurrerer med erhvervet. Levering af billedmateriale for at dokumentere forskellige arrangementer på institutioner i 8\n9 lokalområdet. Fotos til PR-, salgsmateriale (internt og eksternt). Produktion til salg på udstillinger. Opgaver for skoler og andre offentlige institutioner. På værkstedet undersøges i øjeblikket muligheden for at udvide rækken af produktionsopgaver, bl.a. med udgangspunkt i et nyligt afholdt branchemøde med andre produktionsskoler. Idéerne omfatter bl.a. : Produktion af fotoudstillinger udenfor k-u-ba, f.eks. på erhvervsskoler og lign. Afprøve at afsætte elevbilleder via Colorbox, som er en slags billedbureau på nettet. Øge indsatsen for at skaffe de typer af jobs, som vi ved, er overskuelige og håndterbare for eleverne: F.eks. portrætfotos til private, illustrationsbilleder til tekster i redaktionelle sammenhænge, promotionbilleder til bands m.v., dokumentationsbilleder for foreninger, organisationer og institutioner. Uddannelses- og erhvervsmuligheder: Arbejdet på værkstedet giver eleverne færdigheder, inspiration, lyst og motivation til bl.a. at søge videre uddannelse inden for EUD-indgangene: 1. Omsorg, sundhed og pædagogik 2. Kontor, handel og forretningsservice 3. Fødevarer, jordbrug og oplevelser 4. Teknologi, byggeri og transport Fotoværkstedets fag og arbejde retter sig også mod de ordinære ungdomsuddannelser såvel som Malmö Mediegymnasium samt fotografilinjerne på Daghøjskolen Vera og daghøjskolen Københavns Film og Fotoskole og for nogle elever Fotoskolen Fatamorgana. Grafisk værksted: På Grafisk værksted arbejdes der med et bredt udvalg af de grafiske discipliner lige fra digital computergrafik til tegning, maling og unikatryk. Når der arbejdes med de tegning og maling, vil der blive lagt vægt på de grundlæggende tegne og maleteknikker som proportionstegning, lys og skyggelægning, komposition, perspektivtegning, stregtegning og farvelære. Eleverne arbejder også med forskellige malemetoder og materialer, primært indenfor akryl og akvarelmaleri. Indenfor unikatryk arbejder vi med plantryk, høj- og dybtryk. Ved dybtryk kan der efterfølgende arbejdes videre med farvelægning og collage-sampling. Vi trykker på en kobbertrykspresse, men arbejder også en gang årligt med serigrafitryk på tekstil. Med den digitale grafik vil arbejdet primært foregå på computere, hvor der vil blive arbejdet med alt lige fra almindelig tekstbehandling til opsætning af lay-out. En naturlig del af dette er også at scanne fotografier eller andet billedmateriale (gerne egne tegninger/billeder) ind, for derefter at viderebehandle dette i et billedbehandlingsprogram. På værkstedet lærer eleverne Indesign, Illustrator og Photoshop på et niveau så de kan gøre brug af alle programmerne når vi producerer tryksager. 9\n10 Tryksagerne kan f.eks. være plakater, postkort, foldere og cd-covers. I samarbejde med Tekstværkstedet og Fotoværkstedet arbejdes to gange årligt med at udgive og videreudvikle Produktionsskolebladet p.s. Dette arbejde indebærer, udover idéudvikling og layout, også arbejde med typografi og ikke mindst illustrationer der understøtter teksternes budskaber. Alle skal præsenteres for og arbejder med de forskellige emner, teknikker og arbejdsopgaver, der er på værkstedet, men der er også mulighed for at specialisere sig, hvis eleven har særlig lyst og evner til at arbejde med en eller enkelte af de discipliner, der er på værkstedet. Produktionsmulighederne er bl.a.: Produktion af flyers og plakater til skolens arrangementer Produktion af flyers og plakater til salg til lokale institutioner Produktionsskolebladet p.s. Produktion af CD-omslag og booklets til Musikværkstedets produktioner Produktion af Præsentationsbøger (Portefolio) i samarbejde med Fotoværkstedet Design af logoer og diverse skilte (internt og eksternt) Salg af produktioner til udstillinger og arrangementer Malerier og andre kunstværker til udsmykning af forskellige institutioner Udformning af dukker til film i samarbejde med tekst- og videoværkstedet. Mønsterdekoration til diverse produkter f.eks. genbrugsdåser. Udformning af etiketter til Køkkenværkstedets salg af produkter på glas med illustrationer i akvarel. Uddannelses- og erhvervsmuligheder: Arbejdet på værkstedet giver eleverne færdigheder, inspiration, lyst og motivation til bl.a. at søge videre uddannelse inden for EUD-indgangene: 1. Omsorg, sundhed og pædagogik 2. Kontor, handel og forretningsservice 3. Fødevarer, jordbrug og oplevelser 4. Teknologi, byggeri og transport Grafisk værksteds fag og arbejde peger desuden også mod de ordinære ungdomsuddannelser samt linien for visuel kommunikation på Danmarks Designskole eller Professionsbachelor på mediehøjskolen. Videoværkstedet På Videoværkstedet arbejdes med levende billeder. Der laves mange forskellige videoproduktioner; Korte fiktionsfilm, musikvideo, dokumentarfilm, kunstfilm og reklamefilm. Vi har gennem tiden lavet nogle større projekter såsom en Julekalender med afsnit til hver (skole)dag i december (2010 og 2012) værkstedspræsentationer af alle kuba s værksteder (2011) og en times program for de lokale TV-stationer TV-Ø og TV-vest (2010). Derudover har vi deltaget (og vundet priser) på Zoom festival og 60seconds (festival i metroen). 10\n11 Videoværkstedet er et teknisk krævende værksted hvor der undervises i både lyd og billede. Ud over al håndværket med at optage, klippe, redigere, m.v. er der på Videoværkstedet også en teoretisk og fortælleteknisk del af undervisningen. Verden i dag er mere end nogensinde præget af video og levende billeder og på Videoværkstedet har vi samtaler og gruppedrøftelser om mediet i forbindelse med historie, politik, etik, sprog og rettigheder. Videoværkstedet fungerer som et eksperimentarium for levende billeder vi opfordrer eleverne til at inddrage deres personlige interesser og drømme i arbejdet med video alt er muligt når energien er rigtig. Vi har en præsentationsplatform på hvor man kan se vores hidtidige produktioner. Arbejdet på Videoværkstedet kræver koordinering og samarbejde. En stor del af opgaverne skal løses i samarbejde med andre værksteder. Eleverne får indblik i hvordan forskellige roller agerer i et professionelt workflow. Arbejdet på værkstedet giver eleverne færdigheder, inspiration, lyst og motivation til at søge videre uddannelse. EUD-indgangene: 1. Omsorg, sundhed og pædagogik 2. Kontor, handel og forretningsservice 3. Fødevarer, jordbrug og oplevelser 4. Teknologi, byggeri og transport Film og TV uddannelser i Danmark og udlandet. Videoværkstedets fag og arbejde peger også mod de ordinære ungdomsuddannelser Gymnasium og HF Teaterværksted: Arbejdet i dette værksted er rettet mod produktion af forskellige former for teaterforestillinger. Centralt for disse produktioner, er at alle elever er med i alle processer, fra ideen til stykket opstår, til det opføres. Alle får mulighed for at arbejde med kostumer, manuskript, PR-materiale m.m. Det centrale på teaterværkstedet er, at alle er med til at udforme produktet, at alle indgår i et arbejdende fællesskab og får en forståelse for, at alle funktioner er nødvendige for at produktionen kan fremstå som et hele hvilket kan overføres til utallige andre arbejdsprocesser. Der vil, alt efter elevernes ønsker og behov bl.a. blive arbejdet med følgende discipliner: Manuskriptudformning, ideer til scenografi, opbygning af kulisser & scene, forskellige skuespilteknikker, improvisation, dans og rytmisk træning, instruktion, PR-arbejde (materiale og distribution), scenelys, lydteknik, retorik, oplæsningsteknik, fysisk træning, sang og stemme. Andre aktiviteter: Ekskursioner og besøg på diverse uddannelsesinstitutioner. Praktik på og samarbejde med andre skoler og institutioner i forbindelse med temauger. Desuden tager eleverne sammen med andre værksteder på messer, udstillinger og lignende. 11\n12 Produktionsmulighederne er bl.a.: Teaterforestillinger til fremvisning for publikummer på skolen Lege og arbejde med børn og unge fra lokale institutioner Skoleteater Medhjælp ved arrangering og afvikling af lokale velgørenheds- og kulturbegivenheder Events og happenings for at tiltrække opmærksomhed til forskellige begivenheder (ex. Dansk Flygtningehjælps Landsindsamling og Red Barnet-arrangementer) Uddannelses- og erhvervsmuligheder: Arbejdet på værkstedet giver eleverne færdigheder, inspiration, lyst og motivation til bl.a. at søge videre uddannelse inden for EUD-indgangene: 1. Omsorg, sundhed og pædagogik 2. Kontor, handel og forretningsservice 3. Fødevarer, jordbrug og oplevelser 4. Teknologi, byggeri og transport Teaterværkstedets fag og arbejde peger desuden også mod de ordinære ungdomsuddannelser, skuespilleruddannelsen, afspændings- og fritidspædagoguddannelsen og andre seminarieuddannelser samt arbejde som pædagogmedhjælper, klubmedarbejder og lign. Musikværksted: Samarbejdet er i centrum på dette værksted. Der stilles krav til den enkelte om engageret deltagelse, selvstændighed og respekt over for den gruppe og de mennesker, der samarbejdes med. Der er mange og varierede aktiviteter på værkstedet og som følge heraf, en ganske afvekslende hverdag. Der er meget fokus på at den enkelte elev, orkestrene og det samlede værksted fungerer godt. Omdrejningspunktet på værkstedet er, udover at bliver præsenteret for og arbejde med ny musik, at komme ud og optræde og at lave musikproduktioner. Musikværkstedet spiller mange og forskelligartede koncerter. Værkstedet deltager også i og laver projekter, hvor eleverne står for at skrive tekst og musik til f.eks. teaterstykker, musicals og små film evt. i samarbejde med Tekst- og Lydværkstedet Hverdagens primære fokusområde er sammenspil. Når det er sagt, kan hverdagen være meget afvekslende inden for musikkens rammer. Musikværkstedet arbejder bl.a. med fremførelse, lyd, fortolkning/udtryk og kreativitet. Desuden arbejdes der med: rytmisk træning, musikteori, hørelære, komposition af egne numre, studieindspilninger, liveindspilninger, vokal masterclass, instrumental sessions, tilbud om vejledende prøver (forberedelseskurser, MGK, konservatoriet). I alt, hvad der foregår, er der fokus på, at hver enkelt elev, orkestrene og hele værkstedet fungerer godt sammen og at al samarbejde og undervisning foregår i en respektfuld og anerkende omgangsform og - tone. 12\n13 På Musikværkstedet arbejdes målrettet med repertoire til forskellige typer spillejobs. Det kan f.eks. være festmusik til skolens afslutningsfester, børnemusik til inddragende koncerter i lokale børnehaver, un-plugged (dæmpet akustisk) til receptioner og egne kompositioner i forbindelse med studioindspilninger. Koncertvirksomhed kan medføre at noget af skoletiden ligger eftermiddag og aften. Produktionsmulighederne er bl.a.: Koncerter, teaterkoncerter samt tilrettelægge og afholde små festivaller. Spillejobs på skoler, gymnasier, seminarer, fritidshjem, børnehaver, fængsler, cafeér, festivaler m.v. Musikværkstedet producerer også musik til: receptioner, konferencer o.lign. Desuden samarbejdes med lokale skoler og institutioner, som laver forestillinger, når dette er muligt. I den forbindelse sker det, at Musikværkstedet er medskriver på tekst og musik og spiller til forestillingerne, sammen med eleverne og lærerne der. Uddannelses- og erhvervsmuligheder: Arbejdet på værkstedet giver eleverne færdigheder, inspiration, lyst og motivation til bl.a. at søge videre uddannelse inden for EUD-indgangene: 1. Omsorg, sundhed og pædagogik 2. Kontor, handel og forretningsservice 3. Fødevarer, jordbrug og oplevelser 4. Teknologi, byggeri og transport 5. Musikværkstedets fag og arbejde peger desuden også mod de ordinære ungdomsuddannelser og som musiker- og lydtekniker/tonemesteruddannelserne på konservatorierne, fritidspædagoguddannelsen, lærerseminariet. Desuden som elev hos instrumentmager samt arbejde som pædagogmedhjælper, klubmedarbejder, musiker, lydmand, roadie, ekspedient i musikbutik (engros/detail), mm. Lydværkstedet Her laves lydproduktioner under alle former. På værkstedet arbejdes med mange forskellige indspilningsformer fra analoge indspilninger på 24-spors båndoptager til digitale indspilninger med samplere og computere som arbejdsredskaberne. Produktionsopgaverne er en blanding af interne opgaver for de andre værksteder i huset, hvor der kan være behov for små digitale lydspor til hjemmesider og demo-cd er for musikværkstedet. Derudover tager værkstedet sig også af eksterne kunder, hvor opgaverne typisk kan være indspilning af trommer, vokal eller lignende til videreproduktion. Værkstedet tager også ud og laver lyd til Musikværkstedets koncerter. 13\n14 I forbindelse med arbejdet på værkstedet bliver der også arbejdet med den teoretiske del af lydproduktion. Fysik omkring lydbølger og den elektriske del, når lyd skal transformeres til magnetisme på bånd eller binære tal på en CD. At arbejde i et studie kræver en del træning i overblik og administration, og at der arbejdes med at holde orden og overblik i forbindelse med opstilling af instrumenter og mikrofoner, de forskellige effekter, der benyttes, samt at holde styr på hvad der er på de forskellige bånd og de forskellige spor i en produktion. Produktionsmulighederne er bl.a.: Indspilning af demo-cd er Indspilning af radiojingler Indspilninger af radio/hørespil Indspilning af lydspor til WEB-sider Indspilning af ringetoner til telefoner Livelyd til koncerter og andet. Uddannelses- og erhvervsmuligheder: Arbejdet på værkstedet giver eleverne færdigheder, inspiration, lyst og motivation til bl.a. at søge videre uddannelse inden for EUD-indgangene: 1. Omsorg, sundhed og pædagogik 2. Kontor, handel og forretningsservice 3. Fødevarer, jordbrug og oplevelser 4. Teknologi, byggeri og transport Lydværkstedets fag og arbejde peger desuden også mod de ordinære ungdomsuddannelser og som musiker- og lydtekniker/tonemesteruddannelserne på konservatorierne, fritidspædagoguddannelsen, lærerseminariet. Desuden som elev hos instrumentmager samt arbejde som pædagogmedhjælper, klubmedarbejder, musiker, lydmand, roadie, ekspedient i musikbutik (engros/detail), mm. Bevægelse og sundhed På værkstedet er det at bruge hele kroppen i fokus. Der veksles mellem konkrete fysiske udfoldelser og afspænding til teoretisk undervisning i fysiologi, psykologi samt beslægtede fag som f.eks. kost og ernæring. På værkstedet arbejdes der med at udfordre og udforske kroppens mange muligheder, og med at være nysgerrig i forhold til hvad kroppen kan og hvordan det, at være fysisk aktiv, har en positiv virkning og indflydelse på mange forhold i og omkring en. En vigtig pointe er, at det er nysgerrigheden og lysten til fysisk aktivitet, som er styrende, ikke at vedligeholde og forbedre i forvejen tilegnede evner og kompetencer. På værkstedet er der faste gennemgående temaer og emner, men eleverne har også mulighed for at påvirke indholdet i samråd med de andre elever og lærerne. 14\n15 Ernæring, fælles opvarmning/grundtræning, afspænding, udstræk, undervisning i anatomi er nogle af de faste emner, og så vil der være forskellige fysiske temaer, som f.eks. kan være parkour, carpoeira, forskellige former for lege, vandsport og meget mere. De faste daglige rutiner vil dog tage udgangspunkt i dans, akrobatik, karate, aikido, meditation og løb. Værkstedet tager på ekskursioner i og uden for skoletid for at deltage i forskellige sportsarrangementer enten som aktivt udøvende eller som tilskuere. Fælles for meget af arbejdet på værkstedet er at der lægges op til nysgerrighed, positiv tilgang og samarbejde. Produktionsmulighederne er bl.a.: Levere (morgen- og pausegymnastik) ugentlig gymnastik til skolens værksteder på skift. Levere opvisninger i forskellige fysiske discipliner Være arrangører/medarrangører til sportsarrangementer Uddannelses- og erhvervsmuligheder: Arbejdet på værkstedet giver eleverne færdigheder, inspiration, lyst og motivation til bl.a. at søge videre uddannelse på EUD som: Social- og sundhedshjælper Social- og sundhedsassistent Pædagogisk Assistentuddannelsen Fitnessinstruktør Eventkoordinator Sundhedsservicesekretær Køkkenværksted I køkkenet er undervisningen og det daglige arbejde centreret omkring fremstilling og servering af et dagligt måltid for skolens elever, personalet og eventuelle gæster. Arbejdet med at forberede og fremstille mad indeholde mange vigtige arbejdsgange og læringspotentialer, som kan anvendes og give styrker i mange andre sammenhænge ud over de åbenlyse i forbindelse med madlavning. Der vil være en del praksisundervisning i forbindelse med menuplanlægning og indkøb, hvor eleverne inddrages, og der vil være teoretisk undervisning og hygiejne. Køkkenværkstedet arbejder ud fra årstidens råvarer og gerne danske råvarer. Der vil også altid være tilbud til vegetarer, og der tages også andre specielle hensyn, f.eks. i forhold til allergi mm. Eleverne på køkkenværkstedet vil tage på virksomhedsbesøg hos forskellige leverandører, på høst- og frugtplukningsekskursioner, samt besøg på de undervisningssteder, som er relevante, såfremt der er elever, som overvejer at vælge beslægtede erhverv efter produktionsskolen. 15\n16 Endelig vil eleverne også få mulighed for at løse andre opgaver i form af cateringvirksomhed for skolen og andre eksterne kunder, samt lave særlige retter (à la carte) til og for hinanden. Produktionsmulighederne er bl.a.: Levere morgenmad og morgenmadsprodukter til skolen Levere et måltid til alle på skolen tirsdag - fredag ved middagstid. Cateringopgaver for skolen ved besøg og arrangementer Cateringopgaver til eksterne kunder Fremstilling af produkter til salg Uddannelses- og erhvervsmuligheder: Arbejdet på værkstedet giver eleverne færdigheder, inspiration, lyst og motivation til bl.a. at søge videre uddannelse inden for erhvervsuddannelserne til: Kok Catering Slagter Gastronomiassistent Smørrebrødsjomfru Ernæringsassistent Ernæringshjælper Tjener Receptionist Hotel- og fritidsassistent Køkkenværkstedets fag og arbejde peger desuden også mod de ordinære ungdomsuddannelser. Desuden arbejde som pædagogmedhjælper og klubmedarbejder. Træ og håndværk I værkstedet Træ & Håndværk arbejder eleverne med forskellige håndværksfag. Det er værkstedets opgave, i samarbejde med pedellerne, at servicere skolens ejendom indvendigt og udvendigt, samt stå for små renoveringsopgaver og ombygninger. Eleverne får et bredt kendskab til diverse værktøj og maskiner, samt muligheden for at afprøve forskellige håndværksmæssige grundprincipper inden for tømrer/snedker, maler, murer og ejendomsvedligeholdelse. Eleverne opnår kendskab til forskellige materialetyper, deres egenskaber og anvendelse. Et af værkstedets fremadrettede fokusområder er at bygge i træ, og gerne genbrugsmaterialer. Bl.a. bygge stole, bænke, borde, reoler, kulisser, fuglekasser m.m. af gamle massive fyldningsdøre samt gamle paller. Målet er at eleverne har deres eget møbelprojekt, som de kan kombinere med den daglige vedligeholdelse af skolen. Møbelprojektet kan forhåbentlig være med til at motivere eleverne og give dem en fornemmelse af, at bygge noget til sig selv og andre. Møblerne kan evt. sælges eller udstilles til skolens åbent hus arrangementer. Såfremt det er muligt, kan værkstedet også levere produktioner og ydelser ud af huset for og til eksterne kunder. 16\n17 Et af målene med arbejdet på værkstedet er, at eleverne skal udvikle ansvarlighed, samarbejdsvillighed og respekt over for hinanden og håndværksfagets arbejdsområde. Eleverne vil, i forbindelse med opgaver, blive gjort opmærksom på de forskellige krav, der er til korrekt arbejdsmiljø så deres bevidsthed herom skærpes. I forbindelse med løsning af de forskellige opgaver vil eleverne inddrages i planlægning af opgaver, samt i hvorledes opgaverne løses på hurtigste og bedste vis. Værkstedets produktioner er bl.a.: - Vedligeholdelse af skolen - både udvendigt og indvendigt. - Bygge stole, borde, bænke, kulisser, fuglekasser m.m. af genbrugsmaterialer. -Forefaldende praktiske opgaver i forbindelse med afvikling af kulturarrangementer, koncerter, undervisning og evt. møder med eksterne samarbejdspartnere. Uddannelses- og erhvervsmuligheder: Arbejdet på værkstedet giver eleverne færdigheder, inspiration, lyst og motivation til bl.a. at søge videre uddannelse inden for EUD-indgangene: 1. Omsorg, sundhed og pædagogik 2. Kontor, handel og forretningsservice 3. Fødevarer, jordbrug og oplevelser 4. teknologi, byggeri og transport Nye aktiviteter i Den kombineret ungdomsuddannelse. August 2015 igangsætter Undervisningsministeriet den kombineret ungdomsuddannelse, som er et 2 årigt uddannelsesforløb. I udbudsområde København, Frederiksberg, Tårnby og Bornholm er der 14 uddannelsesinstitutioner, som vil være involveret i forskellige uddannelsesaktiviteter. Det vil primært være de 5 produktionsskoler, der vil være værtsskoler (en værtsskole er der hvor hovedaktiviteterne gennemføres.) Erhvervsskolerne, social og sundhedsskolerne, Voksenuddannelsescentrene og Hotel og Restaurantskolen er alle underleverandører til de forskellige forløb. På produktionsskolen Kuba skal vi arbejde med de fire erhvervstemaer, der er valgt i vores udbudsområde; Børn, unge og ældre, Mad og sundhed, Genbrug, byg, bolig, design og innovation. Service, Turisme, kultur, fritid og service. Vi forventer en aktivitet svarende til 60 elever fordelt på erhvervstemaerne. Der er for udbudsområdet tale om ialt 346 cpr nr. Det er Københavns voksenuddannelsescenter som er tovholderinstitution. Produktionsskolen Kuba får indflydelse på styring, økonomi og indhold, via et forretningsudvalg med et formandskab, bestående af uddannelseschefen fra Københavns voksenuddannelsescenter som formand og forstanderen fra produktionsskolen Kuba som næstformand. Forretningsudvalget har direkte reference til styregruppen.(styregruppen er repræsenteret ved de 14 partnerinstitutioner) Det samlet partnerskab har den 24.november 2014 afleveret ansøgning til Undervisningsministeriet. Vi forventer at få en tilbagemelding fra UVM i slutningen af januar\n18 KUU bliver for produktionsskolen Kuba en stor og ny aktivitet, som vil kræve at vi har behov for nye fysiske rammer og flere lærerresurser i Når vi har fået tilbagemelding fra UVM, begynder vi udviklingen af den samlet uddannelse. Nyt værksted på Kuba 2015 Der arbejdes på at etablere et nyt værksted på produktionsskolen Kuba under overskriften: Beklædning, design og genbrug. Genbrug og bærerdygtighed er noget som har en stor betydning, i et moderne velfærdssamfund. På produktionsskolen Kuba indsamler vi genbrugstøj, som værkstedet udvikler til nye spændende kubanske produkter. Der skal findes et lokale til værkstedet. Der skal ansættes en værkstedslærer. Der skal i løbet af foråret 2015, iværksættes en rekrutteringsproces, således at eleverne kan starte på værkstedet i august Når værkstedet er kommet i gang og vi på produktionsskolen Kuba kan se, at der et elevgrundlag, kunne der i 2016 etableres en genbrugsbutik i nærheden af skolen. Satspuljeprojekt Produktionsskolen Kuba er en del af større udviklingsprojekt under satspuljen. Der gennemføres i alt 7 store projekter i Danmark, med fælles fokus på angst og depression. I København er det i samarbejde mellem Social og sundhedsforvaltningen i Københavns kommune, den økologiske produktionsskole, AFUK, Produktionsskolen på Høffdingsvej og produktionsskolen Kuba. I projektet bliver der gennemført forskellige kompetenceudviklingsforløb, hvor medarbejderne på skolerne, bliver i stand til at kunne håndtere elever, der har forskellige psykiske udfordringer. I 2015 vil der på produktionsskolen Kuba være et stort fokus på den mentale sundhed. København den 3.december 2014 Sascha Hegner Formand Jesper Clausen Forstander 18\nVirksomhedsplan for Produktionsskolen k-u-b-a 2016\nVirksomhedsplan for Produktionsskolen k-u-b-a 2016 Indholdsfortegnelse Indledning s. 2 Skolen og hjemsted s. 2 Lovgrundlag s. 2 Formål s. 2 Skolens ledelse s. 2 Sammensætning af skolens bestyrelse s. 3