Unge selvvalgte enlige mødre til donorbørn\nJeg skal inden længe i gang med fertilitetsbehandling med henblik på at få et donorbarn - alene. Det er noget, jeg begyndte at tænke over for tre års tid siden, og siden da har det fyldt rigtig meget i mit hoved og i mit liv. Jeg har taget beslutningen, og jeg føler mig sikker i den.\nDog er jeg ikke ret gammel, i hvert fald ikke i forhold til gennemsnittet for singlekvinder, som begiver sig ud i at forsøge at blive gravide ved hjælp af en donor. Jeg er 25.\nDerfor kunne jeg rigtig godt tænke mig at høre fra andre relativt unge mødre, som har fået et donorbarn alene. Hvordan blev I mødt af systemet? Her tænker jeg på lægesamtaler, henvisning til klinik og selve behandlingen. I det hele taget bare det samlede forløb.\nDerudover tænker jeg på, hvordan jeres omgivelser reagerede? Min familie kender godt til mine planer om et donorbarn - dog kun min tætteste familie. Og selvom jeg hviler i min beslutning, kan jeg godt tænke meget over, hvordan resten af min familie mon vil reagere, samt mine øvrige omgivelser. Jeg forestiller mig lidt, at man som ung gravid med (og mor til) et donorbarn møder en del undren, og måske endda meget modstand? Eller er det bare en fordom, jeg har? Mit indtryk er i hvert fald, at mange mener, at det er egoistisk at sætte børn i verden som ene-forælder - især hvis man har en del frugtbare år tilbage, fordi man jo så har en chance for at nå at finde den rigtige at få børn med.\nI det hele taget vil jeg bare rigtig gerne høre om dét at blive og være solomor til et donorbarn som relativt ung kvinde. Så fortæl mig meget gerne om det hele! Både jeres forløb, graviditet, fødsel og selvfølgelig livet som SEM. Man skiller sig jo lidt ud når man vælger at gøre sådan noget, hvis man er meget yngre end slut-30'erne\nSynes det handler om hvem man er.. jeg er i mødregruppe med en der er selvvalgt enlig mor med donor. Hun var 27-28 tror jeg, så det var heller ikke fordi det var sidste udkald for hende endnu overhovedet. Men jeg synes faktisk ikke det var underligt eller lign. Hun slog mig fra start som lidt en evighedssingle - ikke på den dårlige måde, men hun hviler bare meget i at være sig selv og går ikke og sukker efter kærlighed. Jeg har kendt hende i 3 år nu og hun har endnu ikke talt om dates eller kærlighed overhovedet. Jeg tror bare hun trives rigtig godt med at danne familie med sig selv. Og det virker ret naturligt mår man kender hende. Svært at beskrive\njeg kender også en i slut 30'erne der har donorbørn. I hendes tilfælde oser det til gengæld langt væk af at hun hellere havde ønsket at få børn med en mand. Hun sukker efter en sparringspartner konstant og har meget lidt overskud i det hele taget. Hun har klart fået dem fordi det var nu eller aldrig og så måtte hun se om ikke der dukkede en mand op til hende og hendes børn. Det gjorde der så umiddelbart ikke..\nJeg er ikke ung og har ikke et donorbarn, så jeg kan ikke besvare dit spørgsmål. Tanken om at få et donorbarn strejfede mig engang, men kun fordi alderen pressede sig på. Jeg fravalgte det dog af personlige årsager.\nDet er vel altid egoistisk at få børn, men jeg kan godt undre mig over, at du vælger et donorbarn, når du er så ung. Du har masser af tid til at finde en mand, så hvorfor ikke vente ? Det optimale for et barn må være at have både en mor og en far.\nDu behøver selvfølgelig ikke at svare, hvis du ikke vil.\nJeg synes, man påtager sig et stort ansvar, når man vælger at få et donorbarn. Jeg tror, det betyder meget for et barn at kende sit ophav. Har du mon set udsendelsen "Et donorbarn søger svar" ?\nDet er ikke ment fordømmende - som sagt forstår jeg godt, at man kan vælge at få et donorbarn. Det undrer mig bare, at man vælger den løsning, når man kun er 25 år.\nJeg har altid helt de samme tanker når så unge kvinder vælger at få donorbørn, men jeg har bare aldrig synes jeg har kunne formulere det ordentligt - dér gjorde du det så for mig. Jeg kunne også godt tænke mig at få svar på hvorfor man vælger at tage så stort er skridt som et donorbarn er, så tidligt i sit liv.\nJeg tror egentlig, at din beskrivelse af kvinden i din mødregruppe er meget magen til den beskrivelse, som de, der kender mig, ville lave af mig. Jeg har heller aldrig følt et behov for at finde kærligheden, og har ikke på noget tidspunkt i mit liv været træt af at være single. Har faktisk heller ikke været i et fast forhold siden jeg var 16 år gammel - ikke fordi jeg har taget et valg om ikke at ville have en kæreste, jeg tror bare, at jeg hviler så meget i mig selv og trives alene, at det simpelthen ikke falder mig så naturligt at leve i tosomhed, som det gør hos de fleste andre.\nDen anden kvinde, som du beskriver, lyder mere som det typiske eksempel på en selvvalgt enlig mor. Det er jo som oftest en beslutning, man først tyer til, når ens biologiske ur er ved at løbe ud og man er nødt til at gøre noget, hvis man vil have børn. Og det giver jo sådan set meget god mening, for hvis ens drøm er at få sig en traditionel kernefamilie er det jo det, man søger efter, indtil det ikke længere er en mulighed. Sådan har jeg det bare ikke - der minder jeg som sagt nok mere om den første kvinde, du beskriver. Så ja, jeg tror du har helt ret i, at det kommer an på, hvordan man er som person\nTror du at du vil betegne dig selv som aromantisk? For i så fald er et donorbarn egentligt meget legitimt i min verden - men bare af ren nysgerrighed, har du aldrig overvejet at finde en anden enlig mand som heller ikke ønsker et forhold men udelukkende et barn eller eventuelt en homoseksuel mand eller et homoseksuelt par? Der var et program omkring det for ikke særligt lang tid siden - der er utroligt mange enlige mænd som gerne vil have et barn. På den måde kender barnet også sit ophav og har et forhold til sin far, samtidig med at en enlig mand også har fået som drøm opfyldt, som jo er langt sværere som enlig mand end som kvinde. Er der slet ikke nogle der overvejer andre muligheder end en donor?\nJeg har selv startet tråden, så selvfølgelig vil jeg gerne svare Dog er det en helt anden debat, du lægger op til, som jeg allerede har været igennem rigtig mange gange. Og det tror jeg bare hører med, når man tager en så kontroversiel beslutning. Men jeg vil gerne lige sige dig tak for at formulere dig så konstruktivt - der er rigtig mange, som ryger op i det røde felt i debatten om donorbørn, og det gør det ret svært at forholde sig til de meninger og holdninger, som kommer på bordet.\nJeg kan sagtens forstå, at folk undrer sig over, at jeg vælger at få et donorbarn i så ung en alder. For ja, jeg har sandsynligvis en del år endnu at blive gravid i. Men jeg tror også, at en stor del af folks undren skyldes, at de fleste jo først tyer til donorbarn-løsningen, når deres biologiske ur er ved at løbe ud - hvilket jo giver god mening, hvis ens oprindelige plan var at finde drømmepartneren at få børn med. Dog forholder det sig ikke sådan for mig (se evt mit svar ovenfor), hvorfor jeg ikke ser nogen grund til at vente 10 år med at gøre noget, som jeg ved er det, jeg helst vil.\nMed den vinkel på sagen er der selvfølgelig set lidt bort fra spørgsmålet om, hvilken familieform der er bedst for barnet. Og det er også noget, jeg har brugt utallige timer på at tænke over. Nu nævner du barnets ophav, og det tror jeg også er vigtigere end selve familieformen. Netop derfor har jeg også valgt en donor, som jeg har rigtig mange oplysninger om, både i form af billeder, stemmeoptagelse, interview, stamtræ, personlighedstest og mange andre ting. Det er selvfølgelig ikke det samme som at have en far, men der er trods alt mulighed for, at mit barn kan få et indtryk af donoren og forhåbentlig spejle sig lidt i ham igennem alle disse oplysninger.\nJeg ville have meget svært ved at forsvare at vælge en fuldstændig anonym donor, men jeg kan mærke, at jeg har det godt med det valg, jeg har taget i donorudvælgelsen. Så kan det selvfølgelig godt være, at andre er uenige med mig, men jeg er også bare nået dertil, hvor jeg har erkendt, at det vigtigste er, at jeg selv hviler i min beslutning og tror på, at jeg gør det rigtige - for så tror jeg også, at mit barn vil vokse op i harmoni med vores familieform og dets tilværelse som donorbarn.\nHåber, det kan give dig en lidt bedre forståelse for mit valg. Ellers må du gerne skrive igen! Selvom jeg har taget min beslutning, vil jeg stadig gerne have andres øjne på sagen for at få et bredere perspektiv på det hele\nJeg kan sagtens forstå din undren - den deler du med mange! Henviser dig lige til mine svar ovenfor, dem håber jeg du kan få noget ud af\nForresten - nej, jeg har ikke set "Et donorbarn søger svar", men det lyder utrolig interessant. Ved du, om den ligger på nettet et sted? Vil rigtig gerne se det!\nJeg ved ikke, om jeg vil gå så langt som at kalde mig selv aromantisk. Det er jo heller ikke så sort-hvidt, men jo, jeg skiller mig helt klart ud fra gennemsnittet i den forstand, at jeg tilsyneladende ikke har det samme behov for et partnerskab som de fleste andre.\nJeg har skam overvejet muligheden for et regnbuebarn, og du kan nok godt have ret i, at dette på mange måder ville være mere optimalt for et barn, fordi det ville have både en mor og en far (eller flere mødre) i sit liv. Det ville jo komme til at minde om at have fraskilte forældre - mor og far bor forskellige steder, de indgår begge aktivt i barnets liv og har primært til opgave at samarbejde om barnets opvækst og trivsel. Der var også en periode, hvor jeg færdedes inde på regnbuebarn.dk og holdt øje med potentielle "samarbejdspartnere" for at se det hele lidt an. Men jeg kan slet ikke forestille mig den proces at skulle finde den rigtige medforælder, som ens eneste forbindelse til er barnet. Man bestemmer selvfølgelig selv, hvor lang tid man vil bruge på at lære en person at kende, før man tager skridtet videre og forsøger at få et barn sammen med vedkommende, men det valg betyder jo, at man er bundet til personen resten af ens liv, og at man skal gennemgå stort set alt med hensyn til opdragelse og barnets opvækst, inden man overhovedet går i gang. I et parforhold gælder det samme, ja, men her er barnet et resultat af tosomheden og kærligheden, som bor i den. I et regnbueforælderskab er det lidt omvendt - det er barnet, der resulterer i partnerskabet/samarbejdet, hvilket gør, at der er nogle helt andre "spilleregler". Jeg har jo ikke prøvet det, så jeg ved selvfølgelig ikke, hvordan det reelt ville være. Og det er helt sikkert også meget forskelligt fra person til person, hvordan man vil praktisere den form for familieliv.\nJeg føler dog, at jeg har fundet ro med min beslutning om at være enlig med et donorbarn, og jeg synes, at jeg har givet mit barn de bedst mulige forudsætninger under omstændighederne. Der er fordele og ulemper ved alle familieformer, men jeg føler ikke, at jeg frarøver mit barn noget ved at lade det komme til verden i en familie, hvor der kun er mig. Og som jeg har skrevet i et tidligere indlæg, er jeg af den overbevisning, at man skal gøre det, som føles rigtigt for én selv og ens kommende familie. Hvis andre så er uenige med min beslutning, så kan de jo vælge at gøre det anderledes\nJeg så i øvrigt godt det program, du snakker om, og jeg må ærligt indrømme, at jeg blev en smule harm over det. Nu skal jeg ikke skære alle over én kam, men det er mit indtryk, at mænd nu til dags generelt gerne vil have børn senere end kvinder. Det hænger sikkert også fint sammen med biologien, da mænd jo bliver ved med at være fertile. Men eftersom de fleste samtidig gerne vil have en nogenlunde jævnaldrende partner, er der rigtig mange kvinder, som ikke når at finde en mand, som gerne vil have børn med dem - i hvert fald ikke på et tidspunkt, så både mand og kvinde kan nå at få de børn de ønsker sig. Dette er én af grundene til, at så mange kvinder ender med at få børn alene. Og så nytter det jo ikke noget som 45-årig mand at komme i tanke om, at man egentlig gerne vil have nogle børn - det kan i hvert fald ikke være kvindernes ansvar at tage hånd om dette. Men jeg giver dig ret i, at det er ærgerligt, at det som enlig mand er så svært at få de børn, man ønsker sig, uanset hvornår man ønsker sig dem.


Skal du leje din bolig ud i ferien? | EjendomDanmark\nSkal du leje din bolig ud i ferien?\nDet er blevet nemmere at leje sin bolig ud, mens man selv er på ferie. Lejelovens komplicerede regler gælder nemlig ikke for den type udlejning. Der er dog stadig forhold, du skal være opmærksom på, inden du overlader nøglerne til andre.\nMåske overvejer du og din familie, om I skal leje jeres bolig ud, mens I selv er på ferie. For mange er det en oplagt mulighed for at få en ekstra indtægt.\nUdlejningsportalen Airbnb oplyser, at der i perioden 1. december 2014 til 30. november 2015 var 21.000 værter i Danmark, som alene via Airbnb havde gæster i løbet af året, og disse værter udlejede i gennemsnit boligen 22 nætter på et år.\nUdlejning til midlertidigt fritidsformål er undtaget den ellers meget komplicerede lejelovgivning. Der er ikke længere regler for, hvor meget man må tage i leje, og hvilke vilkår man i øvrigt aftaler. Udlejning på op til seks til otte ugers varighed og til ferie eller fritidsmæssigt formål, er undtaget fra lejelovgivningen. Men der er en række forhold, man skal være opmærksom på ligesom udlejningen ikke må få erhvervsmæssig karakter.\nDu skal også være opmærksom på, at der i mange af landets kommuner er regler for, om man må anvende boliger til midlertidig benyttelse, hvis de tidligere har været anvendt til helårsbeboelse. Det vil være tilfældet, når man lejer ud det sted, hvor man bor til daglig. Kommunalbestyrelsen skal som udgangspunkt meddele samtykke til den midlertidige anvendelse. I yderste konsekvens kan kommunen ophæve lejemålet, hvis udlejningen er i strid med reglerne.\n"Bor du i en lejlighed, er du ansvarlig for dem, du giver adgang til ejendommen og din bolig. Det betyder, at hvis dem du lejer ud til, gør skade på ejendommen eller lejligheden eller generer de øvrige beboere, så er det dig, som er ansvarlig for skader og gener over for foreningen eller udlejer. I yderste konsekvens kan du miste din bolig, hvis dem, du lejer ud til, ikke opfører sig ordentligt", siger Pernille Lind Husen.\nHvis dem, du lejer ud til, ødelægger eller stjæler dine ting, så skal du tjekke med dit forsikringsselskab, hvordan din forsikring dækker. Ellers kommer du selv til at betale, fordi du har lukket personerne, der har gjort det, ind.\n"Lejer du ud via en mellemmand, for eksempel en hjemmeside som Airbnb, så sørg også for at forhøre dig hos dem, hvad deres procedurer og ansvarsfordeling er", siger Pernille Lind Husen.\nSørg for at indgå lejeaftalen skriftligt. Det er altid det bedste.\n"Det er nemmere, når man har noget konkret at forholde sig til, hvis man bliver uenige undervejs. Lejeaftalen bør som minimum indeholde information om, hvad det er, der lejes, hvor lang tid det lejes for, hvad lejer må bruge i lejligheden og ikke mindst, hvad prisen er", siger Pernille Lind Husen.\nDet er uklart i reglerne, hvor mange gange man må leje sin bolig ud, uden at det medfører ophævelse af eksempelvis et lejemål.\nFind ud af, om du må leje din lejlighed ud - spørg din udlejer, andelsbolig- eller ejerforening\nFind ud af, hvordan din aftale med for eksempel Airbnb stiller dig som udlejer\nFind ud af, hvordan du er forsikret\nSørg for at indgå aftalen skriftligt\nTjek dine skatteforhold


Hvordan åbner Jeg Filen SOE? Filendelsen .SOE - File Extension .SOE\nHvad er SOE fil?\nSOE er en filtypenavn, der ofte er tilknyttet Star Wars Shadows Of The Empire filer. LucasArts Entertainment Company, LLC definerede Star Wars Shadows Of The Empire formatstandarden. Filer med SOE-udvidelse kan bruges af programmer distribueret til Windows platform. SOE-fil hører til kategorien Spilfiler ligesom 1509 andre filnavneudvidelser, der er anført i vores database. Star Wars: Shadows of the Empire er det langt mest anvendte program til at arbejde med SOE filer. Software med navnet Star Wars: Shadows of the Empire blev oprettet af LucasArts Entertainment Company, LLC. For at finde mere detaljerede oplysninger om softwaren og SOE-filer, skal du tjekke udviklerens officielle websted.\nProgrammer, der understøtter SOE filtypenavn\nProgrammer, der kan håndtere SOE filer er som følger. SOE filer kan findes på alle systemplatforme, inklusive mobil, men alligevel er der ingen garanti for, at hver enkelt understøtter sådanne filer korrekt.\nProgrammer, der understøtter filen SOE\nHvordan åbner jeg filen SOE?\nProblemer med adgang til SOE kan skyldes forskellige årsager. Hvad der er vigtigt, kan alle almindelige problemer relateret til filer med SOE-udvidelse løses af brugerne selv. Processen er hurtig og involverer ikke en it-ekspert. Nedenstående liste guider dig gennem processen med at løse det opståede problem.\nTrin 1. Få Star Wars: Shadows of the Empire\nDen mest almindelige årsag til sådanne problemer er manglen på korrekte applikationer, der understøtter SOE filer installeret på systemet. Løsningen på dette problem er meget enkel. Download Star Wars: Shadows of the Empire og installer det på din enhed. Den fulde liste over programmer grupperet efter operativsystemer kan findes ovenfor. Hvis du vil downloade Star Wars: Shadows of the Empire installer på den mest sikre måde, foreslår vi, at du besøger LucasArts Entertainment Company, LLC website og downloader fra deres officielle arkiver.\nTrin 2. Kontroller versionen af Star Wars: Shadows of the Empire og opdater om nødvendigt\nDu har stadig ikke adgang til SOE filer, selvom Star Wars: Shadows of the Empire er installeret på dit system? Sørg for, at softwaren er opdateret. Softwareudviklere implementerer muligvis support til mere moderne filformater i opdaterede versioner af deres produkter. Hvis du har en ældre version af Star Wars: Shadows of the Empire installeret, understøtter den muligvis ikke SOE-format. Alle filformater, der blev håndteret helt fint af de tidligere versioner af det givne program, skal også være åbne ved hjælp af Star Wars: Shadows of the Empire.\nTrin 3. Tilknyt Star Wars Shadows Of The Empire filer med Star Wars: Shadows of the Empire\nHvis problemet ikke er løst i det forrige trin, skal du knytte SOE-filer til den nyeste version af Star Wars: Shadows of the Empire, som du har installeret på din enhed. Metoden er ganske enkel og varierer lidt på tværs af operativsystemer.\nHøjreklik på filen SOE og vælg Åbn med mulighed\nFor at afslutte processen skal du vælge Søg efter en anden app på denne pc post og bruge filudforskeren til at vælge installationen Star Wars: Shadows of the Empire. Bekræft ved at markere Brug altid denne app til at åbne boksen SOE filer og klikke på OK knappen.\nVælg Information fra rullemenuen, der åbnes ved at klikke på filen med SOE-udvidelse\nHvis du fulgte de foregående trin, skulle der vises en meddelelse: Denne ændring anvendes til alle filer med SOE udvidelse. Klik derefter på knappen Frem for at afslutte processen.\nTrin 4. Kontroller SOE for fejl\nHvis problemet stadig opstår efter følgende trin 1-3, skal du kontrollere, om filen SOE er gyldig. At være ude af stand til at få adgang til filen kan relateres til forskellige problemer.\n1. Kontroller, at det pågældende SOE ikke er inficeret med en computervirus\nSkulle det glædes, at SOE er inficeret med en virus, kan det være den årsag, der forhindrer dig i at få adgang til den. Skan straks filen ved hjælp af et antivirusværktøj, eller scan hele systemet for at sikre, at hele systemet er sikkert. SOE fil er inficeret med malware? Følg de trin, der er foreslået af din antivirus-software.\n2. Kontroller, at SOE-filens struktur er intakt\nHvis SOE-filen blev sendt til dig af en anden, skal du bede denne person om at sende filen til dig igen. Det er muligt, at filen ikke er korrekt kopieret til en datalagring og er ufuldstændig og derfor ikke kan åbnes. Hvis filen SOE kun er delvist downloadet fra internettet, skal du prøve at genindlæse den.\nUndertiden for at få adgang til filer skal brugeren have administrative rettigheder. Log ud af din nuværende konto og log ind på en konto med tilstrækkelige adgangsrettigheder. Åbn derefter filen Star Wars Shadows Of The Empire.\n4. Sørg for, at systemet har tilstrækkelige ressourcer til at køre Star Wars: Shadows of the Empire\nOperativsystemerne bemærker muligvis nok ressourcer til at køre det program, der understøtter SOE filer. Luk alle kørende programmer, og prøv at åbne filen SOE.\nRegelmæssigt opdaterede system, drivere og programmer holder din computer sikker. Dette kan også forhindre problemer med Star Wars Shadows Of The Empire filer. Det er muligt, at en af de tilgængelige system- eller driveropdateringer kan løse problemerne med SOE filer, der påvirker ældre versioner af givet software.\nHvis du har yderligere oplysninger om filendelsen SOE, vil vi være taknemmelige, hvis du deler dem med brugerne af vores service. Brug formularen placeres her og sende os dine oplysninger, der bekymrer filen SOE.


Denim klud Canvas stof Hang Tags producenter og leverandører - brugerdefineret stof hænge Tag engros - Qingdao Phaeton\nHjem > Hang Tag > Fabric Hang Tag\nDenim klud Canvas stof hænge Tags\nEmne: denim klud canvas stof hang tags. Stof hang tags er den perfekte måde at mærke dine produkter med dit logo og oplysninger om produktet og klud hang tags kan også give vareprøver til dine klienter samtidig får mulighed at se en bred vifte af stof prøveudtagninger, såsom lærred hænge...\nEmne: denim klud canvas stof hang tags.\nStof hang tags er den perfekte måde at mærke dine produkter med dit logo og produkt information, og klud hang tags kan også give vareprøver til dine klienter samtidig får mulighed at se en bred vifte af stof prøveudtagninger, såsom lærred hang tags, denim hang tags . Vi vil kunne give dig stilfulde og af høj kvalitet klud tags og vareprøver, der virkelig afspejler din ekstraordinære stil.\nKlud-tag bruges til almindelige staffagefarve, multi-farve serigrafi, enkeltsidet eller dobbeltsidet silketryk tag på forskellige slags bomuldsstof, linned stof, farvet stof, TC stof, polyester, gjord, silke og denim, kan være i overfladen solbruningsmidler, varme sølv, skum fremspring eller udskrivning tredimensionale mønster og logoet.\nKlud hang tags kan tilføje andre håndværk efter de forskellige behov for gæsterne, såsom car-linjen, broderi, hot boring eller andre effekter; produktet kan også være dekoreret med hånd-vask, te spor, gamle, beskadigede, løs kanter, rynker, osv. Forskellige stilarter af tøj kan bedre at fremhæve de enkle og ædle håndværk.\nBrug af stoffer til fremstilling af hangtags har en række fordele. For eksempel, fra synspunkt af miljøbeskyttelse er klud materialer betydeligt bedre end papir eller læder, og for det andet. Og hvis tag bruges i tøj, tasker, legetøj m.m., brugen af stoffet med produktet bedre kan forklare materialet af produktet.\nDenne satin swing tag bruger sort bånd som et materiale, høj kvalitet, høj farveægthed, glat overflade, ingen rynke, tekstur, og er også repræsentant for miljømæssige tag.\nLærredet materiale afspejler den vintage følelse gennem den gamle behandling, og bruges til det samme materiale i håndtasken, og håndtaget er samlet.\nHot Tags: denim klud canvas stof hang tags, producenter, leverandører, engros, brugerdefineret\nBeklædningsgenstand navn vævet Label Design og vævet...


Landet For Længe Siden 10 DVD Film → Køb billigt her - Gucca.dk\nLandet For Længe Siden 10 - DVD\nDEN STORE UDVANDRING Lillefod og hans bedsteforældre fortæller en usædvanlig godnathistorie, hvor de kommer ud på en fantastisk rejse! Cera, Spir, Ducky og Petrie er som altid nysgerrige og... Læs mere.\nLillefod og hans bedsteforældre fortæller en usædvanlig godnathistorie, hvor de kommer ud på en fantastisk rejse!\nTil sidst møder de alle tiders største flok af dinosaurer – blandt andre en meget speciel Langhals, som Lillefod aldrig troede, at han ville få at se!\nDen store udvandring handler om venskab og er en farverig og spændende fortælling for hele familien.\nSikkerheden er uhyre vigtig, når man handler online, og vi prioriterer naturligvis sikkerhed højt. Med NETS godkendelse af vores løsning for betaling online, har vi opnået den bedste garanti for, at sikkerheden bag din betaling på Internettet er i top. Så online køb og betaling hos Gucca er altid ensbetydende med 100% sikkerhed.\nDer er ingen indskrænkninger i din returret. Vi giver 30 dages returret på alle varer. Så hvis du af en eller anden grund har fortrudt købet, og ikke måtte ønske at beholde varen, kan du med god samvittighed sende din vare retur til os, herefter refunderer vi dine penge. Før du returnerer produktet til os, er det altid en en god ide, hvis du forinden kontakter os.\nVi er klar over, at du venter på dit produkt, og vi skruer derfor op for leveringstempoet, så produktet kommer sikkert og hurtigt frem til dig. Vi knokler for, at du får din vare leveret indenfor 1-2 hverdage, såfremt varen er på lager. På vores shop kan man se lagerstatus ud for hvert enkelt produkt, så du kan altid se, om vi er lagerførende. Du har altid mulighed for at ringe eller sende en e-mail, hvis du er i tvivl om lagerstatus eller leveringstid.\nI vores webshop har du mulighed for at vælge mellem mange forskellige betalingsmetoder. Du vælger bare den, der passer lige til dig. Lige meget hvad du benytter, kan du være sikker og tryg, når du køber hos Gucca. Alle vores betalingsmuligheder kan du se her. Når du betaler med kreditkort, så hæver vi først pengene, når vi sender dig din vare.\nHvis du i forbindelse med dit besøg på vores webshop møder udfordringer eller har spørgsmål, er du naturligvis velkommen til at tage kontakt til os. Vi er ved telefonerne og besvarer e-mails på hverdage mellem klokken 10-15, og vi er altid klar til at yde dig den assistance, du har behov for, med et smil på læben og godt humør.\nDu har selvfølgelig altid mulighed for at tracke ordren, når du handler hos Gucca. Når du færdiggør dit køb, kan du efterfølgende besøge din personlige ordreside. På ordresiden vil du have mulighed for at se, hvornår vi sender din forsendelse. Når forsendelsen er afsendt fra vores lager og er på vej, får du en e-mail fra os.\nLandet For Længe Siden 10, Dvd, Movie\n- Lillefods teater\n- Med i studiet\n- Dino Stars\n- Dino aktiviteter\nDin anmeldelse af Landet For Længe Siden 10\nVores brugere har bedømt Landet For Længe Siden 10 DVD til 5 ud af 5 stjerner - baseret på 3 bedømmelser og 1 anmeldelse\nGod film, min dreng på 5 år elsker lillefod og hans venner!\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_dvd path__forside path__film path__dvdfilm path__tilbørn path__landetforlængesiden path__landetforlængesiden10


Bremsevæske, drift og funktioner, mærkning og karakteristika, vedligeholdelse, applikationer\n14-07-2017 Anastasios Kretz B\nBremsevæsken eller bremsevæske, bremse olie fejlagtigt defineret er det grundlæggende element for hydrauliske bremsesystemer, der tillader aktivering af bremsen medlem.\nDrift og funktioner\nBremsevæske skal være i stand til at overføre trykket af håndtaget til bremseklodser, ved hjælp af bremsen pumpen og tanken, der indeholder det, og som tillader, at der altid er væske til rådighed med progressionen slid af bremserne, uden sådan væske er komprimeret, gå kogende, korroderer de bremsesystemet havne eller dannelsen af rust i systemet.\nMærkning og karakteristika\nMærkning af bremsevæske internationalt vedtagne, med undtagelse af LHM, er, at det amerikanske Department of Transportation, og er direkte proportional med deres specifikationer, navnlig kogepunktet, de skal overholde FMVSS 116, men bestemmer også de forskellige typer af væsker, som kan have kemiske egenskaber er forskellige fra hinanden.\nForskellige væsker har som kendetegn:\nSom vedligeholdelse hydrauliske systemer kræver:\nUdluftning af væsken, er en teknik, der bruges til at fjerne luft til stede i væsken, begivenhed, der indtræffer under udskiftningen af væsken og nødvendig til strømning af væsken til bremsen caliper, teknikken, der er gjort ved at skrue udluftningsskruen og ved aktivering bremsen.\nVi skal først fjerne gummi hætte fra ventilen bremse caliper, åbne flydende reservoir hætte og tilslut et gennemsigtigt rør på ventilen caliper bremser og tage det ind i tanken, drive 2-3 gange bremsen kontrol og gøre det ophold aktiveret, skrues ventil af bremsen caliper, ved udluftning af væske i det gennemsigtige rør, lukkes ventilen og slip håndtaget, hvis luftbobler er synlige gennem røret, gentage ovenstående operation, indtil der er en lækage af væske fortsætter.\nSom med vedtagelsen af nye udluftningsskruerne med kontraventil, skal du blot skrue ventilen lidt og drive flere gange bremse kontrol uden at skulle lukke eller åbne hele tiden bløder skruen.\nFlydende niveau i området, bør bremsevæske, med et nyt bremsesystem have en flydende niveau på maksimal, mens i tilfælde af et system skal bæres væsken på den nedre grænse, er det fordi den normalt forbrug af stemplerne kommer ud altid mere fra caliper, hvilket gør akkumulere væske i kaliberen og tømme tanken.\nFornyelse udskiftning væske / væske, hvis det er nødvendigt teknisk væske absorberer for meget fugt og risiko for korrosion i bremsesystemet.\nFornyelsen af væsken skal ske eller fjerne enhver komponent af bremsesystemet og rense det fra den gamle olie og derefter genoplade systemet.\nEller bringe væsken i tanken til et minimum gennem udrensning fyldes med ny væske, fortsætter blødning indtil det kommer ud kun den nye væske, fylde tanken op til spidsen, forsegle tanken med hætten og hvis også udstyret med membranen, skal du trykke på bremsen kontrol for at bringe puderne i kontakt, hvis væsken overstiger det maksimale niveau, bliver du nødt til at spilde noget af væsken gennem hætten udblæsning.\nEn anden teknik er at tømme kredsløbet ved depression, eller ved at påføre et vakuum på de hydrauliske kredsløb eller via en sprøjte, i virkeligheden anvender dette system til Udluftningsskruens er muligt at fjerne bremsevæske og fremskynde fyldningen.\nDenne type væske anvendes primært bremsesystemer, men bruges også i vid udstrækning til koblinger med hydraulisk styring. I det eneste tilfælde af væsken LHM selv for den hydropneumatiske affjedring Citroen og for at undgå at blande uforenelig med denne væske mineral, om disse køretøjer til proppen og / eller dryp af væsken er farvet grøn, samt undertiden også pumpen af bremserne og andre elementer af suspensionen.\nForrige artikel Brendan Haywood\nNæste artikel Blindskak\nBertha af Schwaben


Se Monument Valley i USA med Profil Rejser\nRejser til Monument Valley\nSom turist i USA bør du ikke gå glip af Monument Valley, Navajo-indianernes reservat, på grænsen mellem Arizona og Utah. Det unikke landskab består af rødlige, fritstående klipper, som vi kender fra mange af de kendte westerns.\nDet farverige og meget smukke ørkenlandskab tager pusten fra enhver. Fra Zabriskie Point er der en fantastisk udsigt over dalen, hvor pionererne rejste med prærievogne. Monument Valley er beliggende på grænsen mellem Arizona og Utah.\nI Arizona kan du også besøge Phoenix, flotte landskaber langs Route 66, eksklusive Scottsdale og ”Wild West”-byer som Tucson og den legendariske nationalpark Grand Canyon.\nOplev også Utah’s storslåede natur\nHvis du på din rejse til USA kommer forbi Utah, finder du blandt andet hovedstaden Salt Lake City, Dinosaur National Monument og nationalparker med noget af den smukkeste natur og paradisagtige landskaber. Der er flammelignede landskaber i Bryce Canyon National Park, som ligger i det sydlige Utah, naturskabte klippeskulpturer i Zion nationalpark og klippebuer i Arches National Park.\nFind rejse til Monument Valley\nRejseforslag til Monument Valley\nUtah og nationalparkerne\nUSA - Salt Lake City, Canyonlands Nationalpark, Moab, Capitol Reef National Park, Bryce Canyon National Park, Zion Nationalpark, Cedar City, Park City, Monument Valley\nStore naturoplevelser i staten Utah\n5 nationalparker på én rejse\nKør i behageligt tempo med korte afstande\n12 dage fra kr. 11.000\nCaliforniens storslåede natur og glamourøse storbyer\nUSA - Los Angeles, Grand Canyon, Monument Valley, Bryce Canyon National Park, Zion Nationalpark, Las Vegas, Death Valley, Kings Canyon, Yosemite Nationalpark, San Francisco\nNationalparkerne Grand Canyon, Bryce Canyon og Yosemite\nArizonas ørken og spillebyen Las Vegas\nStorbyerne Los Angeles, San Francisco\n19 dage fra kr. 18.955\nVil du til Monument Valley?


HexAir fly | HexAir flybilletter hos Skyscanner\nHexAir fly | Billige flyrejser\nFlyv med HexAir! Vil du finde billige flyrejser med HexAir? Brug Skyscanner til at søge efter flybilletter hos HexAir. Find de billigste flybilletter og de flytider hos HexAir der har de bedste afgangstider for dig.\nSkyscanner sammenligner priser på flybilletter hos lavprisflyselskaber og traditionelle flyselskaber, deriblandt HexAir. Du kan ved søgeresultaterne vælge, eller fravælge, hvilke flyselskaber du helst rejser med. Det er især smart hvis du er med i en bonusordning hos et specifikt flyselskab. Når du har fundet din flyafgang og rejseselskab på Skyscanner, sender vi dig direkte videre til valgte rejsebureau eller flyselskab, og du bestiller din flybillet direkte hos flyselskabet eller rejsebureauet. Skyscanner lægger ikke provision oveni prisen - Skyscanner er helt gratis at bruge.\nSkyscanner giver dig mulighed for at finde de bedste flybilletter med HexAir flyselskab, uden at du behøver at angive nøjagtige datoer eller destinationer, hvilket gør det nemmere at finde de billigste flybilletter og billigste rejser. For at booke en rejse hos HexAir så brug søgeboksen allerøverst på siden. Hvis du ikke kender dit præcise rejsetidspunkt, kan du vælge at søge på Hele måneden - du finder denne søgefunktion, hvis du trykker på datoboksen. God rejse med HexAir.


OM DETTE TEMA. It-strategi Når vi rådgiver virksomheder omkring it-strategi, er der grundlæggende fem skridt, vi gennemgår for at - PDF\nOM DETTE TEMA. It-strategi Når vi rådgiver virksomheder omkring it-strategi, er der grundlæggende fem skridt, vi gennemgår for at\nDownload "OM DETTE TEMA. It-strategi Når vi rådgiver virksomheder omkring it-strategi, er der grundlæggende fem skridt, vi gennemgår for at"\n1 IT-STRATEGI Tema Hvordan kommer du fra virksomhedens overordnede strategi til en it-strategi, som er drevet af forretningens mål og understøtter virksomheden bedst muligt?\n2 OM DETTE TEMA Hvordan kommer du fra virksomhedens overordnede strategi til en it-strategi, som er drevet af forretningens mål og understøtter virksomheden bedst muligt? En it-strategi skal i tæt samspil med virksomhedens strategi sætte dagsordenen for fremtidige investeringer i it. Det vil sige, at den skal indeholde konkrete tiltag, som skaber konkurrencefordele gennem ydelser, produkter eller procesoptimeringer, som ligger i tråd med den overordnede strategi. Det er derfor vigtigt at have en klar strategi for, hvordan it skal bidrage til at realisere virksomhedens overordnede strategi. Det er præcis det, dette tema handler om. Vi ser på udarbejdelse af en it-strategi og en række af de muligheder, man bør undersøge og overveje for at sikre, at strategien bedst muligt understøtter nutidige og fremtidige behov. It-strategi Når vi rådgiver virksomheder omkring it-strategi, er der grundlæggende fem skridt, vi gennemgår for at sikre, at der er en lige linje mellem virksomhedens overordnede strategi og de investeringer, der foretages i it-løsninger. Dem starter vi med at gennemgå. Fem skridt fra strategi til virkelighed Kortlægning og udvikling af fundamentet En it-strategi skal kortlægge det eksisterende, beskrive målet og prioritere vejen. Vi ser på, hvordan man får kortlagt virksomhedens data og processer, så man har det rette udgangspunkt for at tilpasse systemerne. Data som fundament for forretningsudvikling Hernæst ser vi på, hvilke løsninger virksomheden har muligheder for at få i fremtiden, både inden for BI og software samt hybridløsninger. BI på tre måder Tre overvejelser om standard eller skræddersyet\n3 Værdiskabende aktiviteter It-udvikling handler grundlæggende om at ændre adfærd i virksomheden ved at automatisere trivielle handlinger og få mere fokus på værdiskabende aktiviteter. Vi ser på, hvordan man gennem it kan ændre vilkårene for medarbejdere og skabe mere værdi for kunderne. Barrierer for videndeling Optimeret videndeling 360 graders kundeservice Meget mere kundeservice\n4 5 SKRIDT FRA STRATEGI TIL VIRKELIGHED Det er ikke altid nemt at komme fra strategiske målsætninger til konkrete handlinger. Det ser vi ofte i de virksomheder, vi møder, og det er med god grund. Voksende konkurrence, øget kompleksitet og krav om fleksibilitet kombineret med nye muligheder inden for it betyder, at de færreste egentligt har en idé om, hvad der på den ene side er muligt og på den anden side er inden for en realistisk ramme både tidsmæssigt og økonomisk. Vi har samlet nogle af vores erfaringer i fem skridt, som kan hjælpe jeres virksomhed i arbejdet med at udmønte de strategiske målsætninger i en it-strategi. 0 - Konkretisér din strategi Enhver it-strategi bør tage udgangspunkt i virksomhedens overordnede strategi. Vi anbefaler, at de strategiske mål bliver konkretiseret mest muligt. Et eksempel vi ofte hører er, at virksomheder har ambitioner om at være de bedste til kundeservice, men langt færre kan konkretisere, hvad det betyder, og hvordan det skal realiseres. Det handler om at identificere de konkurrenceparametre, der er vigtigst for kunderne og hvor man selv har eller kan få en fordel. Hvis I ikke allerede har konkretiseret målene, så start her. Så bliver løsningerne nemmere at identificere. 1- Operationalisér strategien Når forretningsstrategien således er brudt ned til mere konkrete mål, kan man begynde at definere, hvordan it-strategien kan være med til at operationalisere ambitionerne. Hvordan vil man for eksempel gennem sin it-strategi give sælgerne bedre mulighed for at levere en bedre service til kunderne? Det kan være gennem en konsolidering af kundedata, så sælgerne hurtigt kan se historik, aktuelle udeståender, kontraktbetingelser, tilbud givet af andre sælgere, engagement mv. i en enkelt brugerflade frem for at skulle søge informationen frem i separate kilder.\n5 2 - Kortlæg forretningsprocesser og it setup AS-IS Næste skridt i processen er en kortlægning af virksomhedens processer og det eksisterende itlandskab. Formålet er at se på, hvad der er muligt med det eksisterende, og hvor det er nødvendigt at optimere eller supplere. Vær især opmærksom på: Integrationer og afhængigheder mellem systemer Systemer, som ikke længere supporteres, eller som ikke vil kunne imødekomme fremtidige behov om fx mobilitet Manuelle processer, hvor forretningsgange og arbejdet med data styres i Excel og mails Rette viden har medarbejdere let adgang til den viden, de skal bruge for at udføre deres arbejde Rette funktionalitet er det let for medarbejdere at udføre deres opgaver i de systemer, de har til rådighed Det er vigtigt at gøre sig klart, at arbejdet med it ikke kun handler om systemer, men også om optimering af forretningsprocesserne og den rette brug af data dvs at sikre at data kan anvendes operationelt og ikke alene som bagudskuende rapporteringsgrundlag. For at dette kan lade sig gøre, skal man se på hele værdikæden, og hvordan data indsamles, indhentes fra eksterne kilder og distribueres mellem systemer og mennesker. 3 - Beskriv indsatsområder Hvis man har gennemført de ovenstående øvelser, vil man allerede nu have en liste klar i hovedet over mulige indsatsområder. Det er ikke nødvendigt at prioritere de mulige projekter, men det er en god idé allerede nu at forsøge at vurdere, hvor store de er, samt hvilken værdi de kan tilføre virksomheden i forhold til, hvad det vil kræve at udvikle dem. Overvej spørgsmål som disse: Værdi for forretningen i forhold til de strategiske mål\n6 Kompleksitet Estimeret udviklingstid Afhængighed mellem forskellige afdelinger Nyhedsværdi (har I en eksisterende løsning, som skal forbedres, eller vil løsningen give helt ny værdi?) Hvor stor en tidsbesparelse vil løsningen give? 4 - Beskriv systemerne TO BE En it-strategi skal være drevet af forretningsbehov. Derfor har de første skridt primært beskæftiget sig med, hvilke behov og kvaliteter it-systemerne skal have. Nu er det tid til at se nærmere på, hvordan disse behov helt konkret skal understøttes. Beskriv helt overordnet, hvilke systemer I skal bruge. Forhold jer for eksempel til: Hvilken arkitektur understøtter bedst de krav, I har til løsningerne? Hvilke processer og systemer skal integreres? Er der processer, som kræver skræddersyede enheder? 5 - Tegn et high-level road map Nu skulle I gerne have været hele vejen rundt om jeres it-systemer, så I ved, hvordan de ser ud i dag, hvad de skal understøtte i fremtiden, og hvilke teknologiske muligheder der er for at realisere værdien af indsatsområderne. Udfordringen med værdiestimeringer er, at værdi kan være mange ting, som ikke kun er begrænset til fx en konkret tidsbesparelse. Værdi kan også være: At høste en hurtig succes tidligt i processen, så det bliver nemmere at skabe konsensus i virksomheden fremadrettet At sætte gang i en udvikling, som på sigt vil skabe store forbedringer At fokusere på at flytte til mobile platforme\n7 At svare på krav om voksende fleksibilitet At kunne rykke hurtigt ind på nye markeder Tiden er inde til at beslutte, hvad der har mest værdi for jer. Prioritér indsatsområderne, så de afspejler de mål, der giver mest værdi for jer. Dette er ikke nødvendigvis en facitliste, som binder organisationen i flere år, men det er et udgangspunkt, som alle kan være enige om, og lige så vigtigt hvor der er en klar linje fra strategien til den enkelte handling. Gør-det-selv eller få hjælp? Virksomheder er unikke, både i produkter, processer, it-systemer og medarbejdere, så ingen enkelt formel vil passe til alle virksomheder. Den beskrevne proces vil dog få de fleste i mål med et high-level roadmap. Skridtene 1 til 3 vil i mange tilfælde kunne foretages internt i virksomheden, men der kan også være værdi i at have eksterne partnere med. Helt generelt skal man huske, at interne eksperter er eksperter i det eksisterende. De er derfor uundværlige i processen i forhold til at beskrive, forudse problemer samt udvikle og implementere løsninger. Eksterne eksperter kan bidrage med kritiske spørgsmål og viden om løsninger fra tilsvarende arbejdsområder. Der er stor værdi i denne dynamik.\n8 DATA SKABER FUNDAMENT FOR FORRETNINGSUDVIKLING I virksomhedens data ligger muligheden for at skabe store konkurrencefordele. En naturlig del af en it-strategi er derfor at skabe en oversigt over virksomhedens data, hvordan disse udnyttes i dag, og hvor der kunne ligge muligheder for at skabe merværdi i fremtiden enten for medarbejdere, ledelse eller kunder. En it-strategi skal i tæt samspil med virksomhedens strategi sætte dagsordenen for fremtidige investeringer i it. Det vil sige, at den skal indeholde kon-krete tiltag, som skaber konkurrencefordele gennem ydelser, produkter eller procesoptimeringer, som ligger i tråd med den overordnede strategi. Muligheden for at skabe konkurrencefordele gennem it afhænger i høj grad af den data, virksomheden har til rådighed. For mange virksomheder er det dog en stor udfordring at få virksomhedens data omformet til en konkurrencemæssig fordel måske fordi dette kræver tæt samspil mellem it og forretning. Identificér værdifuld data Data findes i mange forskellige typer og former, men der er en række typiske datakilder, der kan hjælpe forretningen. Disse datakilder findes ofte i separate systemer, hvori dele af data fødes og benyttes til at understøtte det enkelte systems formål. Det kan for eksempel være data om kunder, produkter, medarbejdere, markedsforhold- og udvikling mv. At udnytte disse data på tværs af systemer giver ofte stor værdi for virksomheden. Hvis der dog ikke er styr på, hvilke data der ligger i de enkelte systemer, så er fundamentet for en værdiskabende it-strategi ikke tilstede. Et naturligt skridt i arbejdet med virksomhedens it-strategi er derfor altid at tage et 360 graders kig på virksomhedens data og datakilder. Vi anbefaler at lave en analyse med forretningsbrugerne omkring, hvilke data der er behov for fremadrettet for at kunne få skabt større indsigt i forretningen eller udvikle nye ydelser og produkter. En sådan 360 graders analyse består af: En teknisk og forretningsmæssig gennemgang af virksomhedens nuværende datastrømme. En kortlægning af de data og informationer, der findes i virksomhedens forskellige it-systemer.\n9 En række strukturerede interviews med medarbejdere og ansvarlige fra hele organisationen om deres brug af og behov for data fremadrettet. På den måde får man et billede af virksomhedens nuværende datamæssige as-is situation, samt et overblik over hvilke data der er behov for fremadrettet for at skabe dybere indsigt i forretningen, optimere processer, tage bedre beslutninger samt ikke mindst potentielt skabe nye ydelser og produkter. Den indsigt, data kan skabe, har ikke nødvendigvis kun værdi for virksomheden selv, men kan udgøre en vigtig del af den serviceydelse, I tilbyder jeres kunder. TO-BE til roadmap Når der er skabt et billede af AS-IS situation, og forretningen har beskrevet deres behov for fremtidens data, samles dette i et strategisk TO-BE scenarie. Dette består af en række konkrete tiltag og målsætninger for dataudnyttelse, som understøtter de strategiske målsætninger, virksomheden har vedtaget. Når TO-BE er defineret, fastlægges rækkefølgen i udviklingen. Denne besluttes dels ud fra prioriteringer baseret på indsats i forhold til værdi, og dels ud fra hvilke afhængigheder der er de enkelte trin imellem. Resultatet er et roadmap. Roadmappet for TO-BE scenariet indgår som en del af eksekveringen af it-strategien. Det er både en plan for fremtidig udvikling og fælles dokumentation for, hvordan virksomheden ser og anvender sine data fremadrettet. På den måde skaber overblikket over data fundamentet for de beslutninger, der yderligere skal træffes omkring udvikling og implementering af nye it-ydelser, -produkter og forretningsprocesser. Data som strategi De virksomheder, der proaktivt sikrer, at den nuværende datamæssige situation og de fremadrettede behov for data er en del af fundamentet for deres it-strategi, vil typisk opnå de bedste resultater med udviklingen. It-understøttelse af virksomheden er nødvendig for at have en konkurrencefordel i den digitale tidsalder. Dette opnås kun ved, at ledelsen har klar opbakning til it-strategien og dens roadmap for understøttelse af virksomhedens forretningsmæssige strategi, og - selvfølgelig også - at resten af organisationen kan arbejde professionelt og organiseret med opbygning af de ydelser, produkter og processer, der skal videreudvikle virksomheden igennem it-løsninger.\n10 BI PÅ TRE MÅDER Business Intelligence (BI) er langt mere end rapportering over nøgletal i en statusrapport. Med de teknologier, vi har til rådighed i dag, er BI en af de vigtigste funktioner i en virksomhed. Business Intelligence omhandler al den viden, du skal bruge for at styre din forretning bedst muligt både intern og ekstern viden samt aktuelle og historiske tal. Vi har forsøgt at opsummere nogle af de muligheder, der findes, i denne infographic. Her er tre vinkler på, hvordan man kan udnytte sin data til reaktiv, aktiv eller proaktiv handling.\n12 TRE OVERVEJELSER OM STANDARD ELLER SKRÆDDERSYET I d60 laver vi skræddersyede it-løsninger. Skræddersyet betyder ikke nødvendigvis specialbygget fra bunden, men vil tværtimod sige, at det er tilpasset virksomheden og herunder også virksomhedens nuværende it-setup. Hermed bliver det vigtigste spørgsmål i vores hverdag, hvornår vores kunder bør bruge standard, og hvornår vi skal udvikle skræddersyede løsninger. Hvad er standard og skræddersyet? Lad os starte med at slå fast, at når man skal inve-stere i it, er det en myte at tro, man kan købe et standard produkt. Stort set alle produkter på markedet vil kræve tilpasning i et eller andet omfang - alene i det at de skal kobles på forretningens datakilder og tilføres dennes logik og processer. På samme måde er skræddersyede løsninger heller ikke nødvendigvis hele programmer, som er bygget fra bunden selvom det godt kan være det. Der er uendelige muligheder for at gradbøje skræddersyet fra mindre integrationer og applikationer, som trækker på datakilder i virksomheden, til meget større setups, der håndterer hele værdikæden i virksomheden. Man kan overordnet set definere de to begreber således: Standardløsninger leverer en mængde funktionalitet, baseret på hvad tilsvarende virksomheder ofte har haft behov for. Skræddersyede løsninger leverer en mængde funktionalitet, baseret på hvad den specifikke virksomhed har behov for. Kunsten er at finde det rette mix af standard og skræddersyet. For at kunne anbefale dette kigger vi på en række parametre. Herunder gennemgår vi tre: Pris, risici og behov. Pris Det er en myte at tro, at man slipper billigere ved at købe en hyldevare. Standardløsninger er ikke nødvendigvis billigere i det lange løb. Licenser skal betales, systemer opgraderes og løsninger tilpasses. Når man indhenter løsningsforslag, er det vigtigt også at få leverandører til at melde disse forventede udgifter ud.\n13 Det er i det hele taget vigtigt at overveje fremtiden også. Har I planer om vækst, bør I for eksempel overveje, om dette vil påvirke processer, integrationer og behov for at kunne skalere. Overvej følgende parametre: Hvilke behov skal systemet understøtte nu og fremadrettet? Hvor mange brugere skal bruge systemet nu og fremover? Skal systemet kunne håndtere ændrede processer? Skal systemet håndtere en stigning i mængden af data? Alle disse faktorer vil påvirke prisen og hermed valget mellem standard, skræddersyet eller en kombination af de to. Risici Medierne fortæller jævnligt om større it-udviklingsprojekter i det offentlige, som er slået fejl. Hvis det private var ligeså åbne om problemer, var der sikkert ligeså mange historier fra denne sektor. Der er risici forbundet med at udvikle sine egne systemer. Naturligvis er der det. Men der er også risici forbundet med standardløsningerne. Programmer kan blive udfaset (ingen opdateringer eller support), man har ikke selv kontrol over fx sikkerheden, fordi man ikke har adgang til koden, og standardsystemer skal også tilpasses, hvilket indebærer risici ved opgraderinger af systemet eller integrerede systemer. Det er umuligt at gardere sig helt mod de risici, der er involveret i at investere i it ganske ligesom det er umuligt at gardere sig helt mod risici ved køb af ejendom, materiel eller andet. Det bedste, man kan gøre, er at finde en rådgiver, man stoler på, bruge sin sunde fornuft og huske, at den største risiko, man kan løbe, er aldrig at investere i noget.\n14 Behov I sidste ende er det vigtigste spørgsmål, hvad du har behov for. Et standardsystem, der opfylder 90% af virksomhedens behov, kan være rigeligt medmindre de sidste 10% er de mest forretningskritiske, eller der hvor der er størst værdi at hente. Der, hvor du skal investere, er der, hvor den største værdi er. Og det er netop her konkurrencefordelene ligger. Vores anbefaling er derfor, at man bliver rigtigt skarp på sine behov først og finder ud af, hvor man med fordel kan komme foran konkurrenterne ved at gøre tingene smartere. It skal følge forretningen som en skygge og kunne skifte retning sammen med forretningen. Lykkes du med det, står du rigtig godt i den øgede konkurrence. Standard og skræddersyet er et spørgsmål om at kunne skabe konkurrencefordele og gøre det bedre end konkurrenterne. Standard kan være godt til standard opgaver. Men dem der vinder, er dem der kan håndtere det komplekse og forstår at gøre dette til en fordel ved at have de bedste redskaber til at håndtere det. Er du fx en virksomhed, der lever af at sælge produkter, kan det være du skal investere i et ordresystem, der er bedre end konkurrenternes og håndtere resten af din virksomhed i standardsystemer. Samtidig med at du selvfølgelig sikrer, at alle systemer snakker sammen på tværs, så du høster mest mulig værdi af din samlede it infrastruktur.\n15 BARRIERER FOR VIDENDELING Når det kommer til forretningsudvikling handler videndeling ikke om at mødes og fortælle om dagens hændelser. Det handler om, at viden er tilgængelig når og hvor, man skal bruge den, og at alle relevante medarbejdere har adgang til at se den. Men det handler bestemt også om at sørge for, at den kan gøres tilgængelig. Fra data til viden Databehandling handler grundlæggende om at gøre data til viden. Det kræver noget input og noget output. Her gælder den gamle regel: skidt ind skidt ud. At optimere på outputtet handler derfor først og fremmest om at sikre kvaliteten af inputtet, men her- udover kan man også arbejde med fremstilling, mængden af kilder og meget andet før at gøre outputtet lettere tilgængeligt. Det er dog en sag for en anden artikel. Denne artikel handler om input eller mangel på input. Den eneste type viden, man nemlig aldrig kan trække ud af systemet, er den del, som ikke bliver tastet ind. Det er her, man får siloer af viden bundet op på enkelte personer, deres noter, mails osv. Det er denne type viden, vi skal se på her, eksemplificeret i en salgsproces hos en mellemhandler, som altså både håndterer indkøb og afsætning.\n16 Salgsprocessen Her er et eksempel på en salgsproces, som er båret af manuelle processer. Tilbud Forhandling Aftale Kunde Sælger Indkøber Leverandør Ringer til leverandører Ringer eller er tilbud Indhenter tilbud fra leverandører og skriver Modtager adskillige tilbudsmails Indsamler kundens behov Beskriver behov Har brug for flere informationer Finder tilbud i indbakke og indsamler informationer om tilbud Finder tilbud og beregner tilbud til kunde Nyt tilbud eller flere informationer Foretager beregning med nye informationer og udarbejder Sender tilbud til kunden Forhandler nye behov Enighed Finder tilbud i indbakke Bekræfter tilbud Bekræfter Bekræfter validitet Ordre udstedes udarbejdes Modtager og accepterer tilbud = Kommunikation = Manuelt arbejde = Risiko = Interaktion med system = Automatisk proces! Som det ses er her en hel del processer og kommunikation, som foregår i siloer. Hver gang et tilbud håndteres i en mail eller en telefonsamtale ender det i et lukket system omkring den enkelte medarbejder. Hver medarbejder vil formentligt have sin måde at håndtere det på (post-its, notesblok, dokument, mail), men fælles er, at det vil kræve en kommunikativ indsats for andre at få del i denne viden. Nogle af processerne er samtidig markeret som risikofyldte. I den første sidder en indkøber og samler tilbud fra leverandører. Dette vil højst sandsynligt ske gennem manuel flytning af tal eller indtastning i Excel-ark.\n17 I den næste skal en medarbejder søge i sin mailboks for at finde de seneste tilbud. Der er altid en risiko for, at man finder det forkerte eller ikke alle og udover at det er en langsommelig proces, mister man også en historik omkring det aktuelle tilbud. Denne proces er meget tidskrævende og betyder samtidig, at man alene registrerer ordrer i systemet. Man har altså ingen chance for at få viden omkring tilbudsprocessen, leverandører eller kunder, hverken sine egne eller sine kollegaers. En automatiseret proces Her er et bud på, hvordan den samme proces kunne se ud i et automatiset system. Tilbud Forhandling Aftale Kunde Sælger System Indkøber Leverandør Ringer til leverandører Ringer eller er tilbud Registrerer tilbud i system Autobesked Kontakter kunder Beskriver behov Søger i tilbud Modtager forespørgsel på flere informationer Har brug for flere informationer Nyt tilbud eller flere informationer Tilføjer ordre Tilføjer kommentarer Beregning Afgiver tilbud Enighed Vælger ordre i system Autobesked Bekræfter Tjekker validitet Godkender ordre Automatisk udkast til ordre Personaliserer Modtager og accepterer tilbud = Kommunikation = Manuelt arbejde = Risiko = Interaktion med system = Automatisk proces!\n18 I denne proces har vi elimineret de manuelle og risikofyldte processer og i stedet lavet et system, som automatiserer og håndterer en række forskellige led i processen og sikrer kommunikationen mellem sælgere og indkøbere. Her har vi altså pludselig bundet de to afdelinger sammen og givet dem en fælles platform til kommunikation. Viden bevares om hele tilbudsprocessen og historikken og kan tilgås af alle aktører. Systemet sender samtidig automatiske beskeder, så næste skridt i processen bliver aktiveret. En sådan fælles platform har flere fordele: Den er tidsbesparende Den øger viden om historiske tilbud og tilbudsprocessen, fx hitrate eller viden om specifikke leverandører og kunder Den mindsker afhængighed af enkeltpersoner (både sygdom og fratrædelse) Den øger viden om aktuelle tilbud og pipeline og kan dermed øge udnyttelsen af ressourcer Samtidig er det værd at bemærke, at kvaliteten af interaktioner også ændres i en sådan proces. Den samme kunde kan nu fx ekspederes af forskellige sælgere omkring et aktuelt tilbud, og medarbejderne har mulighed for at se historik på tilbud og ordrer, så man kan beregne livstidsværdien for kunden. Hermed sikres altså kvaliteten af både kundekontakten og handlen. En platform at bygge på Den viste platform fokuserer på håndteringen af den interne proces, men man kan sagtens forestille sig, at platformen udvides til at fokusere på at inddrage mere viden og endda dele denne viden med kunderne. Videre automatisering kunne for eksempel ske ved: At give faste leverandører adgang, så de automatisk får besked, når virksomheden ønsker et tilbud, og samtidig får direkte adgang til at indtaste deres tilbud At integrere med finansielle systemer, så ordrer og afregning bliver automatiseret\n19 At integrere med lager og produktion for at sikre bedre udnyttelse af ressourcer At integrere med eksterne kilder, fx børser, for at give sælgere og indkøbere mere effektiv adgang til data Optimering af processer Ved at optimere på videndelingen i en central arbejdsopgave i virksomheden, igangsættes således en mulig procesoptimering på tværs af virksomheden. Resultatet er en mere effektiv, mindre risikobetonet og langt mere agil forretning.\n20 OPTIMERET VIDENDELING Hvert stykke data er et stykke viden, som enten skal bruges eller beriges på vejen gennem virksomhedens værdikæde. At optimere videndelingen i virksomheden handler derfor om at identi-ficere, hvem der skal bruge det rette data hvor, hvornår og i hvilken form. At optimere videndeling handler grundlæggende om at reducere siloer, så viden hverken ligger gemt hos enkelte medarbejdere eller i enkelte afdelinger. Her ser vi på forskellige tilgange til videndeling på tværs af virksomheden, så man kan begynde at skabe mere sammenhæng mellem afdelingerne. Vi gennemgår kort tre vinkler: Kortlægning identificér snitflader og behov Optimering automatisér flowet Synliggørelse skab overblik Kortlæg vidensflow At optimere et vidensflow handler om at identificere, hvor viden (data) kommer fra, hvor der er behov for den og hvor den kan tilføre ekstra værdi. Herefter kan man begynde at automatisere den måde, data, viden og opgaver overleveres på. Her er et eksempel på en helt traditionel værdikæde:\n21 Data om tilbudsprocessen og afgivne ordrer registreres i Salg, og herefter er salgsafdelingen færdig. Opgaven overleveres til produktionen, som tilfører ny viden og leverer videre - og så videre indtil bogholderiet modtager betalingen. Det er i dette gennemløb, data skabes. Det interessante er at se på, om nogle funktioner kan eller bør anvende mere data fra andre dele af værdikæden end den foregående. Det handler om at sikre, at de relevante data (nye såvel som historiske) er tilgængelige, hvor som helst de kan tilføre værdi ikke blot i afdelingerne eller i overgangen mellem afdelinger. For eksempel: Hvis Produktionen ved, at der er afgivet x antal tilbud, og at X% forventes at acceptere, så kan de bedre planlægge deres arbejde. Hvis Salg ved, at Kunde X er en dårlig betaler, kan det betyde noget for tilbuddet og det samme hvis Kunde Y er en loyal kunde. Hvordan tilgår tværgående funktioner som Kundeservice og Finans data? Skal de trækkes ud af forskellige systemer, er de sammenlignelige, er de korrekte og opdaterede (samtidig!)? Jo mere og jo bedre data vi kan opsamle og distribuere rundt i virksomheden, desto mere effektivt vidensflow kan vi skabe og dermed gøre alle dele af virksomheden mere værdiskabende. Optimering Når man har identificeret de vidensstrømme, man har og bør have kan man se på, hvilken type løsning der er behov for. Det kan for eksempel være: Manuel: Viden om fx ordrer overleveres manuelt (mail, tlf., mv) til en eller flere afdelinger. Semi-automatisk: Andre afdelinger har adgang til at kigge i salgsdata. Dette indebærer ofte manuel flytning af tal, fx gennem Excel. Automatisk: Data er tilgængelig/står til rådighed i andre afdelingers egne systemer eller brugerflader. Det er afdelingernes ansvar selv at holde øje med opdateringer. Avanceret: Andre afdelinger får automatisk besked, når der er foretaget en opdatering eller\n22 ændring, så relevant og sorteret viden bliver overleveret frem for blot tilgængeliggjort. Dette sikrer hurtig overlevering og eksekvering, samt minimerer spildtid med at søge og identificere action points. Dette skal ikke ses som en trappe, man langsomt bestiger. Der er intet til hinder for at springe fra manuel til avanceret. Det handler alene om, hvorvidt datagrundlaget er klargjort, og forretningen er klar til at handle. Det væsentlige er at få den rette løsning, og det kan også handle om faktorer som mængden af transaktioner, forventet tidsbesparelse og pris. Value Stream Map Sidste vinkel på procesoptimeringen er synliggørelsen af processen, som er et ledelsesværktøj, men også potentielt et fantastisk redskab til videndeling på tværs af afdelinger. Når forskellige data om tilbud, ordrer, mv. kan indsamles automatisk, kan man få et langt bedre billede af, hvordan virksomheden præsterer og hvor den ikke gør. Det kan man for eksempel visualisere i et realtidsopdateret billede af værdigennemstrømning. I d60 ser det således ud (tallene er fiktive):\n23 Et value stream map som dette kan opdateres i den frekvens, der er relevant for virksomheden. Det behøver ikke nødvendigvis være i realtid. Pointen er, at man i automatiserede systemer kan skabe overblik over selve gennemløbet, fremfor blot status i isolerede led, og på denne måde reagere proaktivt på flaskehalse, personalebehov, iværksættelse af salgskampagner, udnyttelse af produktionsapparat osv. Optimeret videndeling Der er mange veje til optimering. De tre vinkler på optimeret videndeling i denne artikel er hverken en facitliste eller en snorlige vej. De er tænkt som inspiration til, hvordan man også kan anskue sin data. Hvad man herefter har behov for vil være forskelligt. Slip blot fantasien fri, for den gode nyhed er, at det meste er muligt. Her bliver kortet altså langt mere end et ledelsesværktøj, og i stedet en vidensplatform som hurtigt kommunikerer relevant information til mange afdelinger i virksomheden. På denne måde øger man også bevidstheden om den proces, medarbejderne indgår i, og den betydning deres præstation har i det store billede.\n24 360 GRADERS KUNDESERVICE Et problem, vi ofte ser i virksomheder, er, at kundedata er spredt udover flere forskellige systemer, hvilket gør det svært at få et nøjagtigt billede af en kundes historik og engagement. Det går udover både kundeservice og forretningsudviklingen. Kundedata skabes og bruges i mange hjørner af en virksomhed, fx finans, salg og kundeservice. Hvis disse systemer ikke hænger sammen, kan det være svært at få et komplet overblik over en kunde. Det kan skabe flere problemer, fx: Manglende historisk overblik gør det svært at prioritere tiden, man bruger på et kundeengagement Forskellige registreringer af samme kunde (fx fejlindtastning eller forskellig ID i forskellige systemer) skaber problemer på tværs af virksomheden, når kundedata skal anvendes i forskellige systemer Mistede muligheder for at udvikle forretningen, fordi man ikke har overblik over, hvad der vil skabe mest værdi for kunden God kundeservice handler om at øge værdien af kontakten for både kunden og virksomheden. Det kræver, at man har et samlet overblik over kunderne. Så hvordan får vi data fra forskellige systemer til at fremstå som et samlet billede? Langsom, ineffektiv kundeservice giver dårlige oplevelser for kunder og nedsætter loyaliteten\nDer var engang en virksomhed, som hed DOMORE og det er der faktisk stadig, selvom de har\nAfsnit 1: Der er noget galt Der var engang en virksomhed, som hed DOMORE og det er der faktisk stadig, selvom de har nogle problemer. En dag da den administrerende direktør i DOMORE, C. E. Olsen, kigger


Sådan bliver du din egen tøjdesigner - FamilieMagasinet.dk\nHjemGuidesSådan bliver du din egen tøjdesigner\nSådan bliver du din egen tøjdesigner\nKender du det, når du bare ikke kan finde noget ordentligt tøj i tøjbutikken? Du går fra butik til butik i storcenteret, men du kan bare ikke finde den trøje, som lige passer dig. Nogle gange ville du bare ønske, at du kunne fortælle tøjdesignerne, at de skal producere tøj i din yndlingsfarve og i et design, der passer dig. Dog behøver du faktisk ikke afhænge af disse tøjdesignere. Du kan blot tage sagen i egen hånd. Dette kan du nemt gøre ved at købe en symaskine og noget godt stof. Så kan du nemt producere dit helt eget tøj og sige farvel til de intetsigende tøjbutikker.\nStilfulde, speciallavede designs\nDu kan nemt lave et utal af forskellige styles, som du syntes passer til din tøjstil. Med en symaskine, noget tråd og flot stof kan du lave underværker! Du kan lave alt fra kjoler til halstørklæder. Skal du til et specielt arrangement, og mangler du den perfekte kjole? Så bare lav den selv! Du kan selv designe kjolen, du kan selv bestemme stoffet, og du kan selv sy den færdig. Endvidere kan du sy simple t-shirts og trøjer. Disse kan være lavet ud af Jersey stof. Sy dine egne t-shirts og trøjer i lækkert jersey stof med print og i et utal af farver. Du vil gradvist blive bedre til at sy dit eget tøj, og det kan godt blive svært at stoppe, når man allerede er gået i gang.\nNår du engang er blevet utrolig god til at sy dit eget tøj, vil det gå op for dig, hvor billigere tøj dermed bliver. Jersey stof er eksempelvis ikke super dyrt, og du vil dermed have mulighed for at lave adskillige tøjdele ud af dette. På den måde sparer du altså penge, når du blot benytter din symaskine og det perfekte stof til at lave smukt tøj.


Book din kro eller hotelophold | Faxe Kommunes Bibliotek & Borgerservice\nDanmarks suverænt største hotelkæde, Small Danish Hotels, repræsenterer et bredt udvalg af hoteller, kroer, slotte og herregårde i hele landet.\nHotelkæden er garant for hygge, kvalitet og det gode værtsskab til både private og erhvervsgæster. Unikke oplevelser, god gastronomi og attraktiv beliggenhed. Der er mange betingelser at opfylde, hvis man vil være førstevalg, når destinationen for den vellykkede ferie eller konference skal udpeges. Og ofte er det de små detaljer, som gæstfrihed, personlig betjening og følelsen af at være tryg og velkommen, der afgør sagen.\nMed over 80 overnatningssteder er Small Danish hotels landets største hotelkæde, og tæller alt fra trendy cityhoteller og eventyrlige slotte til traditionelle kroer og hyggelige herregårde. Fælles for dem alle er rammerne for hygge, nærvær og kvalitetstid. Ved at dyrke kerneværdierne, stå sammen omkring markedsføringen og fokusere på skræddersyede koncepter for enhver målgruppe har Small Danish Hotels de senere år opnået massiv fremgang.\nBook dit kro- eller hotelophold her: Small Danish Hotels


Ugens EU-podcast: Sådan udfordrer det nye fransk-tyske fremstød Danmark - Altinget - Alt om politik: praktik\nMette Frederiksen havde nok håbet, at kansler Merkel ville insistere på kun at give lån til Sydeuropa, men sådan gik det ikke. Her ses de to til nordisk topmøde i Reykjavik sidste år. (Foto: Mads Claus Rasmussen/Ritzau Scanpix)\nVil Danmark være med til at hæfte for fælles europæiske lån til mange milliarder kroner, som primært skal bruges i de sydeuropæiske lande, der er hårdest ramt af coronakrisen?\nDet spørgsmål er pludselig blevet meget nærværende for statsminister Mette Frederiksen (S) og hendes regering, efter at Tyskland og Frankrig har foreslået en historisk plan for økonomisk relancering af Europa.\nAngela Merkel har langt om længe valgt side i debatten om EU’s pengekasse efter coronakrisen, og det er ikke Mette Frederiksens side, hun har valgt.\nVed et fælles pressemøde via videokonference mellem Berlin og Paris mandag aften fremlagde præsident Macron og forbundskansler Merkel et fælles udspil til en genopretningsfond med 500 milliarder euro, hvilket svarer til over 3.700 milliarder kroner.\n”Denne kraftanstrengelse er nødvendig; det er vi overbeviste om. Og den vil føre til et bedre sammenhold i Europa end det, vi har i dag,” sagde Angela Merkel, som med den nye plan opbløder mange års tysk modstand mod at forære penge til nødlidende medlemslande.\nDe godt 3.700 milliarder kroner skal nemlig ifølge Merkel og Macron ikke være lån, der skal betales tilbage af kriseramte lande som Italien og Spanien. I stedet skal EU-Kommissionen låne pengene på finansmarkederne på vegne af alle 27 medlemslande.\nDermed vil samtlige medlemslande – inklusive Danmark – komme til at hæfte for dele af den nye gæld, selv om langt de fleste af pengene vil gå til økonomisk sårbare turistlande i Sydeuropa.\nDet er et ”meget stort og afgørende skridt”, at Tyskland nu for første gang accepterer en ny og direkte overførsel af velstand fra nord til syd, siger præsident Macron.\nDu kan høre om det hele i ugens europæiske podcast fra Altinget, hvor vi stiller skarpt på det skelsættende fransk-tyske udspil, som også åbner for nye ambitioner om fælles sundhedspolitik.\n”Sundhedens Europa har aldrig eksisteret – nu må det blive vores prioritet,” lød det mandag aften fra Emmanuel Macron.\nI podcasten bliver du klogere på, hvorfor de to europæiske stormagters nye økonomiske og politiske ambitioner på EU’s vegne bliver en udfordring for den danske statsminister.\n”Angela Merkel har langt om længe valgt side i debatten om EU’s pengekasse efter coronakrisen, og det er ikke Mette Frederiksens side, hun har valgt,” siger Altingets analytiker, Thomas Lauritzen.\nForrige artikel Podcast: Hvor tydeligt skal embedsmænd sige fra over for deres minister? Næste artikel Podcast: Coronakrisen får regeringen til at udskyde klimaslagsmål


Gør haveskuret klar til sæsonen\nI går blev der lavet hovedrengøring i redskabsskur. Der er en tendens til at mit redskabsskur gennem vinteren bliver fyldt om med alt muligt skrammel.\nSå det er blevet en tradition at jeg tømmer skuret, sorterer ud, og gør det så ryddeligt og hyggeligt som muligt. Jeg får diverse ting lagt på plads i trækasserne og alle haveredskaber bliver hængt op på den ene eller anden måde.\nDen absolut billigste og nemmeste ophængning er at bore et hul mele vejen igennem skaftet, og hænge værktøjet op på en skrue, der er boret ind i redskabsskurets væg.\nIndsendt af Anna Vibeke kl. tirsdag, april 29, 2014\nEtiketter: haveskuret, hovedrengøring


ABB i Fredericia\n2014-04-03 Fynsk Sektion på besøg hos ABB Fredericia\nEfter generalforsamlingen i Fynsk Sektion, (se selvstændigt referat) var der fire ABB-indlæg. Det første omhandlede ABB's aktiviteter i Fredericia med hovedvægten lagt på udvalgte særligt interessante elektrotekniske leverancer. Indlægget blev holdt af salgsdirektør Jesper Dreyer.\nHan fortalte om det Lillebæltskabel, som ABB har leveret for Energinet.dk og som har gjort det muligt at nedtage de to rækker af 400 kV højspændingsmaster på en strækning på 12 km omkring Middelfart.\n- Projektet består af to kabelovergangsstationer, ca. 7 km søkabel og 5 km landkabel. Det er et meget spændende projekt. Vi var i ABB først med et 400 kV trelederkabel, som kunne klare opgaven, og vi stod derfor bedst i konkurrencen, idet det er noget billigere at lægge ét kabel ud end tre.\n- Søkablet er 3 x 1400 mm2 og er fremstillet på ABB’s kabelfabrik i Karlskrona. Kablet er lavet i én samlet strækning.\n- Det var spændende, da vi gennemførte højspændingstesten af kablet, vi holdt vejret, men alt gik godt, fortalte Jesper Dreyer.\nAf andre spændende projekter nævnte Jesper Dreyer:\n· Et gasisoleret koblingsanlæg til station Revsing ved Vejen og produceret i Schweiz.\n· Skagerrak 4, den nye kabelforbindelse til Norge. Her er ABB i gang med at levere konverterne til en HVDC forbindelse bestående af 140 km søkabel, 90 km landkabel og to konverterstationer. Skagerrak 1-3 har tilsammen en kapacitet på ca. 1000 megawatt. Med Skagerrak 4 øges kapaciteten med 70 procent til 1700 megawatt. Tages i drift senere på året.\n· Horns Rev 3 på 400 MW installeret vindmølleeffekt. Her leverer ABB 3 x 220 kV forbindelse til — strækning 32,5 km. Havmølleparken tages i drift i 2017.\nHerefter hørte vi om ABB's robotaktiviteter ved forretningsdirektør Steffen Enemark.\n- ABB’s lokale og globale service er nøgleparametre for vores succes på området, indledte han.\n- Vi besluttede i 2001 at lægge vores robotaktiviteter om, så vi ikke leverer\nhele systemer, men kun robotter og udstyr til robotter. Der er globalt 5.000 medarbejdere i 40 lande og produktionen finder sted i Asien, Europa og Amerika. ABB’s robotaktiviteter for Danmark ligger i Fredericia.\n- Den første kommercielle robot blev taget i brug i 1974 og vi har indtil nu leveret 225.000 worldwide, heraf 1094 i Danmark. Robotter kan bruges til mange ting, fx\nVedvarende Energi - Wind & Solar\nSalgsdirektør Per Pedersen fortalte om ABB's serviceværksted, der er Danmarks største elektromekaniske værksted. Vi fik en rundvisning i værkstedet, der har en stor aktivitet i service på vindmøllegeneratorer.\n- Det er et stort marked, vi har leveret 20.000 generatorer og andre har jo nok leveret ligeså mange.\nPå værkstedet lå fx en rotor fra en generator, hvor spolehovederne var beskadiget, og den skulle vikles om.\n- Vi skærer spolehovederne af, så kommer vi hele rotoren ind i en ovn hvor lak og isoleringsmaterieler kremeres ved ca. 800 oC, fortalte Per Pedersen.\n- Så rystes resterne ud og så har vi en frisk blikpakke, som vi kan lægge nye isoleringsmateriale og viklinger i, samt vakuumtrykimprægnere på samme måde, som da rotoren oprindeligt blev produceret.\n- Vi har tilsvarende statorer liggende, forholdsvis store 650 kW eller 880 kW modeller, men det er jo ingenting mod det, vi arbejder med i dag på helt op til 6 og 8 MW.\n- Der er en 30 % driftsfaktor på sådan en og det koster rigtigt mange penge, når en vindmølle er ude af drift.\n- En del af generatorerne er gået ud af produktion. Men vi har enkelte fabriksnye eller renoverede modeller på lager, som vi kan benytte i reserve.\nVi så også en 6 kV generator fra Svendborg Kraftvarmeværk, der skulle have en almindelig overhaling. Der var begyndende PD, som æder corona-beskyttelsen. Hvis ikke man får gjort noget ved det nu, risikerer man at der opstår alvorlige fejl.\nDer lå også en stor havareret elmotor fra Fynsværket, hvor rotoren skulle vikles om.\n- Der var gået noget galt i gearkassen, så rotoren havde kørt på statoren, så de normalt adskilte bliklameller var kommet i forbindelse med hinanden. Den kan faktisk stadig køre, men vil ikke have en chance på længere sigt. Nu skal vi have fundet ud af hvordan vi løser det, sagde Per Pedersen.\n- Problemet er, at leveringstiden på en ny er så lang — 1 til 2 år for en ny motor. Men vi kan måske reparere den på få uger.\n- Lidt interessant er i øvrigt, at dengang det buldrede løs før finanskrisen, da løb vi tør for dygtige elektromekanikere og viklere, og vi hyrede nogle viklere fra Polen. Dem har vi stadig og er meget glade for dem, de er superdygtige og stabile.\nUdviklingen på transformerområdet\nTil sidst var det Erik Koldby, som øste af sin omfattende viden inden for udviklingen på transformerområdet.\n- Det jeg vil fortælle om, er bl.a. distributionstransformere. Der er rigtigt mange af dem rundt omkring i landet. Den gennemsnitlige størrelser er på 340 kVA og der er ca. 70.000 af dem.\nJeg vil også fortælle om brandmæssige forhold. Men først lidt historie.\n- ABB’s historie går tilbage til 1890’erne, hvor Asea lavede trefasetransformere. I Danmark var det Thrige og Titan der fusionerede og i 1979 blev opkøbt af Asea for igen i 1988 at blive til ABB.\n- Et par af tilhørerne har engang arbejdet hos Thrige eller ABB dengang vi havde en fabrik i Odense. Det der er sket siden, er at tabene i transformerne er gået hen og blevet vigtigere. Lige efter Anden Verdenskrig var der en stor transformerefterspørgsel, og der blev installeret mange transformere med store tab.\n- EU er på vej med nye krav, som for nogen nærmest er chokerende. Fra 1. januar 2015 bliver det forbudt at tage transformere i drift med store tab. Man kan måske komme i problemer, hvis man har reservetransformere stående, som ikke har været brugt, fortalte Erik Koldby.\n- Det amorfe metal gør det muligt at konstruere transformere med mindre tomgangstab. Et amorft materiale vi kender er glas. Amorft metal fremstilles ved smeltning og efterfølgende meget hurtig afkøling med 1 million grader i sekundet — (men det tager altså kun en lille brøkdel af et sekund).\n- For at opnå den ønskede struktur og for at undgå at blikket bliver sprødt, tilsætter man lidt bor til materialet.\n- Produktionskapaciteten er på ca. 40.000 tons om året.\n- En ulempe ved amorfe kerner er at lydniveaet er lidt højere — en effektiv transformer støjer mere. På grund af lavere induktion skal der mere kerne i, blikket er meget tyndere end almindeligt transformerblik, så der er flere lag, som kan larme, og fordi kernen er viklet, kan man ikke presse den så meget sammen som en klassisk kerne. Men man får til gengæld - groft sagt - halveret tabene med amorft metal.\n- Oliekølede transformere har mindre tab end tørisolerede, fordi olie isolerer bedre end luft — alle dimensioner skal være større ved den tørre transformer.\nHerefter fortalte Koldby lidt om transformerbrande, som er et voksende problem.\n— Transformerolien har i dag en ringere kvalitet end for 20 år siden. Fænomenet hedder kobbersulfid, som ødelægger oliens isolationsevne. Oliebranchen vil ikke fortælle hvorfor. Mit gæt er at det skyldes, at man benytter olie fra Saudi Arabien i stedet for olie fra Venezuela, og den olie er ’tungere’, skal crackes og der er mere svovl i. Når man har frit kobber og aggressivt svovl, kan der dannes kobbersulfid som kan føre til nedsat isolationsevne i højt belastede transformere. Man kan lakere kobberet, men den løsning forringer de termiske forhold for viklingen. Et andet forhold er, at man også er begyndt at benytte gummisække i ekspansionsbeholderen. Så iltes olien ikke, men et lavt iltindhold i olien øger risikoen for at der dannes kobbersulfid. Kobbersulfid er farligt i transformere, der er højt belastet, som f.eks. maskintransformere, men der findes inhibitorer som kan eliminere den skadelige virkning.\n- Man kan lave olier som har vanskeligere ved at brænde. Men fx biologiske olier har det problem, at deres viskositet ved lave temperatur bliver ligesom smør, og hvis en vikling så pludselig bliver varm, så fungerer kølingen ikke ordentligt med det samme.\n- I Odense har vi nogle af de første tørtransformere fra Thrige Titan under Rosengårdcentret.\nMen fx i København står der mange oliefyldte transformere indendørs. Olien udgør en risiko ved brand. Tørtransformere mindsker risikoen ved brand. Hvis al isolationsmaterialet i en tørtransformer brænder, er energien kun ca. 1/12 af energien i en tilsvarende olietransformer.\n- Der er andre lande, som vi normalt sammenligner os med, som har udskiftningsprogrammer vedrørende indendørs placerede oliefyldte transformere på grund af brandfaren. Og sågar også nogle af de lande, vi normalt ikke sammenligner os med, fx Rusland og Ægypten, fortalte Erik Koldby.\n- En ulempe ved at skifte til tørtransformere kan være, at de ofte fylder mere og der kan derfor være problemer med at få plads til dem.\nErik Koldby viste en lille film samt billeder af forskellige transformere gennem tiden og fortalte til sidst lidt om vindkrafttransformere, ”set i bagklogskabens ulideligt klare lys”.\n— Noget af det, der gik galt på Middelgrunden var, at man forudsatte belastningskurver som kunne sammenlignes med almindelige distributionstransformeres. Men der kan på vindmøller forekomme en hel uge i træk med fuld kraft. På Middelgrunden er møllerne stallregulerede og de kan producere mere end deres mærkeeffekt og det holder transformerne ikke til ret længe.\n- Ved nogle af de første møller stod transformerne oppe i nacellen, hvor der var mange vibrationer, og hvis de står ude på havet, udsættes de for fugtig og kold havluft, og det en tørtransformer ikke velegnet til at klare.\n- En anden ting, der kan drille, er konverterne, hvor nogle af de første ikke havde filtre og man brugte i nogle tilfælde sekundærviklingen som autotransformer. Det gav små impedanser og risiko for store kortslutningsstrømme.\n- Et tredje problem er sammenfald af transienter, reflekterede bølger kan komme samtidigt fra begge sider. I et almindeligt distributionsnet vil de aldrig komme samtidigt. Vi regnede på det i forbindelse med transformeruheld på Horns Rev 1. Ved en driftssimulering påvistes det, at der var betydelige forskelle på, hvad de forskellige transformere blev udsat for.\n- I et PhD projekt er det lykkedes at påvise, at farlige transienter kan ødelægge viklingen. Fejltypen minder meget det som skete på Middelgrunden. En løsning er at de yderste viklinger isoleres særlig kraftigt. Den erfaring havde man tidligt og løsningen kaldes specialspoler.\n- På Middelgrunden står transformeren i øvrigt i bunden af tårnet og døråbningen skal være afrundet og så smal som muligt, så det spiller en rolle, hvor smal transformeren er. Det er en ny udfordring, fortalte Erik Koldby.\n- Det er næsten 20 år siden, at vi lukkede vores transformerfabrik i Odense. Men vi har stadig har en betydelig kompetence på transformerområdet, nu bare i Fredericia, sluttede Erik Koldby.