Politikens udsendte ved ulykkesstedet: »Det har været voldsomt« - politiken.dk\nTogulykken på Storebælt skyldes en trailer, der blæste af et godstog. Om den stødte direkte ind i Intercitytoget eller om toget kolliderede med den, er ifølge Havarikommissionen uvist.\nTogulykke ved Storebæltsbroen onsdag den 2. januar 2019. Seks mennesker har mistet livet i en togulykke på Storebæltsbroen onsdag morgen. 16 personer er blevet kvæstet. Det meddeler Fyns Politi\nTogulykke ved Storebæltsbroen onsdag den 2. januar 2019. Seks mennesker har mistet livet i en togulykke på Storebæltsbroen onsdag morgen. 16 personer er blevet kvæstet. Det meddeler Fyns Politi Foto: Mads Claus Rasmussen/Ritzau Scanpix\nDanmark 2. jan. 2019 kl. 17.50\nDet godstog med tomme flasker, der onsdag morgen kørte over Storebæltsbroen med retning mod Fyn, holder i øjeblikket lige der, hvor Storebælt holder op, og Fyn begynder. Her afventer det at blive fragtet det sidste stykke ind til Nyborg.\n»Det, der er sket, har været meget voldsomt. Taget er forvredet, og siderne på presenningerne er røget helt af«, fortæller Politikens journalist på stedet, Frank Hvilsom.\nDet tyske lokomotiv holder med næsen mod Nyborg.\n»Der er 10-12 flade togvogne bag det, og oven på godsvognene står trailerne med de tomme ølkasser. På den første togvogn er traileren bare helt væk. Det ser ud som om den er røget af. På de næste fem vogne er presenningerne røget af, og man kan se de tomme ølkasser ligge hulter til bulter inde bagved«, siger Frank Hvilsom.\nForklaringen passer med formodningen om, at det var en tom trailer, der her til morgen omkring klokken 7.30 blæste af godstoget og kolliderede med et modkørende Intercity-tog, der var på vej mod Sjælland.\n»Man kan se derude, at der ligger en trailer, som er væltet eller blæst af godstoget og ind i Intercitytoget. Om den har ramt toget foran eller i siden, ved vi ikke«, sagde Bo Haaning, der er havariundersøger tidligere i dag. For et par timer siden uddybede han den kommentar overfor DR.\n»Der var en tom lastvognstrailer, der sad oven på en godsvogn, der faldt af. Den har enten ramt toget, eller også er toget kørt ind i den«, sagde Bo Haaning til DR.\nPå et billede, som Ekstra Bladet bringer, kan det ses, at traileren har forvoldt omfattende skader på fronten af Intercitytoget.\nSeks mennesker er omkommet, og 16 blev såret ved den tragiske ulykke. De 16 meldes dog alle udenfor livsfare, og de fleste af dem er kun kommet lettere til skade.


Hæmoride håndkøb | Hæmorider\nHæmoride håndkøb. Hæmorider\nHvis du bestiller før kl 17:30, kan leveringen være næste hverdag. Store revner og rifter kan betyde, at det bliver meget vanskeligt og smertefuldt at gå på toilettet. Der er større risiko for at udvikle hæmorider, hvis man har stillesiddende arbejde som f. Hæmorider er faktisk ganske ufarlige, og de kræver som udgangspunkt kun behandling, såfremt de gør ondt. Når du er gravid, har du mere blod i kroppen, mens den voksende livmoder får trykket til at stige på endetarmen. Det kan være voldsomt irriterende at have hæmorider. På baggrund af dine angivne svar og informationer vil én af vores praktiserende læger vurdere, om du er egnet til at anvende den pågældende behandling.\nFor at slippe helt af med hæmorider anbefales det at kombinere hæmoride cremen med en fiberrig kost og drikke de anbefalede mængder vand hver dag. Du bør også undgå at presse for meget, når du er på toilettet og generelt ikke bruge for lang tid på toilettet med en avis eller din smartphone. Lidelsen er ufarlig og kan ikke udvikle sig til noget alvorligt, men kan være særdeles ubehagelig. Blandt andet er både Perinal spray mod hæmorider og Proctosedyl stikpiller særdeles virksomme behandlinger, der kan kurere de smertefulde knuder i endetarmen. Med lokal bedøvelse er det til at hold ømheden og smerterne ud, indtil knuderne er fortaget og gået væk igen. Hvis du har problemer med hæmorider, er det normalt at lægen også ser på, hvad der kan være årsag til problemet. Der er mange muligheder for at lindre og helbrede f.\nSpørg hvis du har behov for rådgivning, der er ingen grund til at gå med disse gener. Risikoen for at blive ramt af problemet stiger i takt med alderen, men også folk med langvarig forstoppelse og problemer med fordøjelsen samt gravide kvinder er i risikozonen. Der findes også cremer med binyrebarkhormoner, som specifikt bruges mod hæmorider. Det sker også at der kommer blod når man har afføring. Hæmorider er en meget almindelig lidelse, der rammer en stor del af befolkningen på et tidspunkt i livet. I forbindelse med lægens undersøgelse og fastlæggelse af diagnose, vil lægen ofte tilbyde at skrive en recept på en lokalvirkende creme eller nogle stikpiller til indføring i endetarmen.\nAmning I ammeperioden må Proctosedyl® kun anvendes efter aftale med lægen. I nogle tilfælde forsvinder symptomerne efter nogle få dage, men de kommer ofte igen senere og i en værre grad derfor er det vigtigt at starte behandling. Derudover skal man sørge for at komme på toilettet, når man føler trangen til det. Det virksomme stof binyrebarkhormon udskilles i modermælken. En ydre hæmoride kan eventuelt føres lidt ind i endetarmsåbningen, hvilket kan lindre. Man kan også opdage hæmorider ved, at de går i stykker og det begynder at bløde under toiletbesøg. Samtidig virker den anden aktive ingrediens, binyrebarkhormon, ved at bekæmpe infektionen.\nHæmorider er en tilstand, hvor blodårene omkring anus og den nedre del af endetarmen, bliver betændte og svulmer op. Denne kombination af behandling og lokalbedøvelse gør hæmoride creme til en populær kur mod de generende knuder. Derfor er det vigtigt er igangsætte behandlingen så hurtigt som muligt. Gelen har desuden en god og lettende effekt, der gør det mindre smertefuldt og ubehageligt at være på toilettet. Du skal blot udfylde vores online konsultation.\nKøb hæmoride creme i håndkøb mod endetarmsbesvær diskret hos webfx.stimulsoft.com\nHos euroClinix kan du få flere typer behandlinger mod både ydre og indre hæmorider. Gå på toilettet så snart trangen opstår for at undgå unødvendigt pres på endetarmen. Gravid med hæmorider Det er ganske almindeligt at lide af hæmorider under graviditeten. Der findes en række virksom håndkøbsmedicin, som du kan få på apoteket. Nogle læger anbefaler imidlertid også receptpligtige kapsler med et stof, der virker som Venoruton ved at styrke væggen i karrene.\nKan du eventuelt føre hæmoriden ind i endetarmsåbningen? Ofte bruges stikpiller, hvis hæmoriden sidder inde i endetarmen, mens salver bruges, hvis de sidder udenpå. Derudover kan man i nogle tilfælde opleve, at huden reagerer ved udslæt eller allergiske reaktioner. Hvor ydre hæmorider som beskrevet ovenfor kan ses som små knuder, så kan indre hæmorider føles som en ubestemt udfyldning, selv efter toiletbesøg. Derved vil sandsynligheden for at komme af med dem, være betydelig større. Lægen kan afgøre om du har hæmorider ved at undersøge området omkring anus, og ved at stikke en finger op i anus. . Dette gælder både medicin i håndkøb og som beskrevet ovenfor, forskellige produkter der kan hjælpe mod forstoppelse.\nDer er også andre faktorer, der kan have indflydelse på, hvem der udvikler hæmorider. Midler mod hæmorider til lokal brug Midler, der smøres direkte på hæmoriden, har ofte flere virkninger. Når disse puder udvider sig, kaldes det hæmorider. Ellers er den vigtigste behandling de ting, du selv kan gøre - indtage rigeligt væske, spise fiberrig kost, dyrke motion og indføre gode og korte toiletvaner. Hvis toiletbesøgene er for få, og man alt for ofte holder sig for længe. Står det særligt slemt til, kan din egen praktiserende læge hjælpe med effektive midler til at fjerne dem.


Three-Bedroom Holiday home in Knebel 13 i Knebel til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nThree-Bedroom Holiday home in Knebel 13\nMere om Three-Bedroom Holiday home in Knebel 13\nMed en praktisk beliggenhed i Ørby er Three-Bedroom Holiday home in Knebel 13 et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nThree-Bedroom Holiday home in Knebel 13 tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Gratis trådløst internet på alle værelser, trådløst internet i fællesområder, parkering, kæledyr tilladt er blot nogle af de faciliteter der adskiller Three-Bedroom Holiday home in Knebel 13 fra andre hoteller i byen.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Ørby, så er Three-Bedroom Holiday home in Knebel 13 det perfekte sted til en spændende rejse.


BLOGarkiv - Målstyret undervisning og synlig læring | EMU Danmarks læringsportal\nHer kan du læse og genlæse lærer Victoria Iverssøns indlæg fra blogserien om målstyret undervisning og synlig læring.\nMålstyret undervisning (1): Mindre forberedelse og større effekt\nFørste indlæg i blogserien – Målstyret undervisning\nReformen er indtrådt og med den også nye arbejdsbetingelser for lærere. Med et nyt skema og nye strammere rammer for forberedelse af undervisningen, kan det være svært at se, hvordan man også skal kunne indfri reformens krav om mere synlig læring og målstyret undervisning. Flere lærere jeg har talt med mangler værktøjer, som kan forene reform og arbejdstid. Netop denne udfordring har jeg gennem flere år selv forsøgt at løse, men det hele gik først op i en større helhed, da jeg begyndte at tænke læring og undervisning på en ny måde.\nI min research stødte jeg på læringsforsker John Hatties bog “Synlig læring” – den første store empiriske undersøgelse af forskellige faktorers effekt på undervisningen. Resultaterne af denne undersøgelse blev udgangspunktet for et skoleår med nytænkning og interessante ændringer i klasserummet og elevernes syn på læring.\nI mine øjne kan målstyret undervisning og synlig læring være nøglen til at kunne organisere undervisningen og den daglige forberedelse på en måde, så både lærende og underviser dagligt har bevidsthed om, hvor de er, hvor de skal hen og hvad næste trin indebærer. Min erfaring har vist mig, at hvis man i højere grad bruger undervisningstiden på udvikling af kompetencer (dybdelæring) i stedet for at fokusere på den mere traditionelle emneundervisning (overfladelæring), kan man hjælpe sig selv til mindre forberedelse og samtidig øge undervisningens effekt på elevernes læring. Synlig læring og målstyret undervisning skal altså ikke ses som merarbejde, men som en mulighed for at gøre noget bedre og nemmere end tidligere.\n"Alene det at bruge mere tid på en aktivitet vil ikke resultere i forbedringer af færdigheder, medmindre der gøres en bevidst indsats for at forbedre præstationerne, og de afgørende komponenter er faktorer som vejledning, instruktion, målsætning og feedback” – Synlig læring og læringens anatomi, John Hattie og Gregory Yates, Dafolo 2014.\nFå inspiration til arbejdet med målstyret undervisning og læring\nI de kommende otte blogindlæg giver jeg inspiration til, hvordan man kan strukturere en undervisning, som optimerer elevernes læring og bevidsthed om denne og samtidig giver underviseren mere overblik, ro og arbejdsglæde.\nJeg vil bl.a. komme ind på hvordan man kan bruge eleverne som medspillere i undervisningsforberedelsen, hvordan man udvikler læringskompetence, taksonomiers fordele ved synlig læring, det visuelle læringsrum og udfordringen ved at forene individuelle undervisningsforløb med det lærende fællesskab.\nLæs her hvad Professor Jens Rasmussen skriver om læringsmålstyret undervisning.\nSe EMU’s gratis webinar om målstyret undervisning og hent materialer her.\nKommentarer (7) til blogindlæg "Mindre forberedelse og større effekt"\nSøs Irini Armyrantis 27/09/2014 kl. 08:14\nDet ser godt ud! Helt oplagt at have langt mere fokus på tydelige mål og på elevernes selvevaluering. Jeg er overbevist om at det øger motivationen. Men hvis forløb som det skal betyde mindre forberedelse til mig som lærer, så kræver det at jeg ikke skal lave den slags forløb selv, at jeg kan hente det et sted og så evt blot tilpasse til egen klasse. Derfor: det forløb der er brugt i filmen, er det fra en fagportal eller hjemmelavet eller? Jeg har selv en 7.kl så jeg vil vældig gerne bruge det!\nvictoriaiversson Post author 30/09/2014 kl. 13:49\nForløbet der er brugt i filmen har jeg, som alle andre materialer jeg henviser til, lavet selv. Jeg er helt enig i, at de nye arbejdsbetingelser giver mindre tid til forberedelse. En af løsningerne herpå er netop at vi deler som kolleger. Hvis du tør give dig i kast med et forløb som billedforløbet, tror jeg også, erfaringerne vil give dig mod på at strukturere dit eget forløb ud fra samme princip – det går stærkt, når man først “fanger ideen”. Jeg er ved at lægge alle mine materialer og skabeloner ind på serveren. Når jeg ved, præcis hvor de kommer til at ligge, besvarer jeg tråden igen. God fornøjelse!\nIrene Kristensen 24/09/2015 kl. 09:26\n– Jeg kan ikke finde dine ark, og du har ikke besvaret denne tråd. Hvor finder jeg dem? Jeg tænker, at du har nået at lægge dem ind, da der nu er gået et år;-)\nnyemudk 24/09/2015 kl. 10:54\n@Irene: Victoria Iverssøn har, som det har fremgået på bloggen, været på barselsorlov. Men forinden delte hun faktisk en del af sine materialer på Materialeplatformen, under Grundskole ‘Kollega til kollega’. Søg på “Victoria Iverssøn”.\nHer er et deeplink:https://materialeplatform.emu.dk/materialer/find/p2p/?q=victoria%20iverss%C3%B8n\nNiels Christoffersen 27/10/2014 kl. 15:51\nInteressant nok, men er det ikke det, der foregår normalt i skolen, når der fx arbejdes projektorienteret, men vel også i den almindelige dag til dag undervisning?\nvictoriaiversson Post author 29/10/2014 kl. 07:57\nJo, det er det da – heldigvis.\nMange skoler er vant til at arbejde målstyret og er også gode til at gøre læringen synlig for både elever og lærere.\nDog er min erfaring, at der stadig er meget fokus på indhold og aktiviteter frem for mål, at overfladelæring fylder mere end dybdelæring og at forløb “starter” og “slutter”.\nFor mit eget vedkommende har det frigivet ressourcer og givet overblik at arbejde målstyret, og det har været utroligt interessant at se, hvordan elevernes læringskompetence (og selvstændighed) har udviklet sig undervejs.\nFor mig handler “målstyret læringsforløb og synlig læring” ikke om at gøre tingene på en ny måde, men om at gøre det lidt enklere og mere overskueligt.\nMålstyret undervisning (2): Synlig læring kræver synlige mål\nAndet indlæg i blogserien – Målstyret undervisning\nDette er andet blogindlæg i Victoria Iverssøns serie på EMU om målstyret undervisning og synlig læring. Den indledende blog handlede om ‘mindre forberedelse og større effekt‘.\nHar du deltaget i et kursus eller ved et møde uden at kende formålet eller i det mindste en overordnet ramme for indholdet på forhånd? Hvordan påvirkede det dine forventninger og motivation for deltagelse?\nFor os er det en næsten utænkelig situation, men dog er dette virkeligheden for mange af vores elever. Om morgenen ved de fleste elever hvilke fag de skal have, og de ved muligvis også hvilket emne, de er i gang med. Dog er det min erfaring, at de færreste ved, hvilken relevans netop denne time vil have for deres læring. Dette tror jeg, er en af de væsentligste årsager til den manglede motivation og det uhensigtsmæssige læringsmlijø, man kan opleve i en klasse – en situation, som ikke kun bliver en udfordring for eleverne, men i høj grad også påvirker lærerens arbejdsmiljø og arbejdsglæde. Det er idealistisk at forestille sig en skoledag, hvor alle elever ved hvor de er, hvor de skal hen og hvad næste skridt indebærer, men hvis det, som flere eksperter hævder, kan ændre skoledagen for både elever og undervisere markant, er det så ikke værd at forsøge?\n"Vi motiveres af videnskløfter, men afskrækkes af vidensafgrunde"\nMålenes betydning for elevernes læring og motivation\nDa jeg læste ”Synlig læring og læringens anatomi” af John Hattie og Gregory Yates, Dafolo 2014, stødte jeg på to begreber, som gav mig lidt af en aha-oplevelse: videnskløft og vidensafgrund.\nBegreberne forklarer vigtigheden af at have overskuelige synlige delmål hele vejen fra forudsætning til det endelige læringsmål. Hattie og Yates mener ikke vi er født med en generel nysgerrighed, men at (elevernes) nysgerrighed og dermed også deres motivation for læring er noget ”der kan tændes for” under de rette forudsætninger:\n…Vi bliver nysgerrige, når vi kan se både (a) en videnskløft, der er relevant for os, og (b) de midler, der skal til for at lukke den. At have en forudgående viden vækker paradoksalt nok et ønske om at erhverve mere viden. Denne effekt er stærk, hvis den nye viden kan erhverves på kort sigt med relativt få omkostninger.\nTydelige delmål vil altså hjælpe eleverne til at fastholde motivationen, opnå daglige succeser og til at kunne overskue de små spring fra kløft til kløft i stedet for det uoverskuelige projekt at skulle overkomme en læringsafgrund.\nAt inddrage eleverne i målsætning\nSidste år viste jeg et powerpointslide for mine elever. Jeg bad dem forestille sig en situation, hvor de skulle lære et mindre barn at løbe. De skulle tænke samtlige små udviklingstrin igennem og skrive dem ned. De fik at vide, at barnet på nuværende tidspunkt kunne kravle (hvad der i vores fagterminologi også er kendt som udgangspunktet, elevforudsætning eller fundamentet for læring).\n(En store pil vender nedad, for at vise, at man starter med at definere målet og herefter arbejder sig i delmål ned mod udgangspunktet)\nDenne opgave blev udgangspunktet for en samtale om forudsætninger, progression (delmål) og slutmål, og blev udgangspunktet for en mindre opgave i dansk, hvor eleverne selv skulle opstille læringsmål (både slut – og delmål) for deres egne forløb.\nDe nye fælles mål er en god hjælp\nAt opstille mål for læring er dog ikke altid så simpelt, som tankeeksperimentet med løbet ovenfor, og det kan kræve en del fagligt overblik og indsigt at kunne opstille delmål i progression og ikke mindst at formulere dem på elevnært sprog. Dog bliver vi gennem de nye fælles mål hjulpet rigtig godt på vej. De nye mål fokuserer ikke længere på, hvad undervisningen skal indeholde, men på hvad eleven skal lære, og på den måde bliver vi som undervisere også hjulpet til i højere grad at kunne tydeliggøre læringsmålene for klassen og den enkelte elev.\nLæs mere om de nye forenklede fælles mål her.\nBlogseriens næste indlæg vil handle om ‘det lærende fællesskab‘.\nKommentarer (7) til blogindlæg "Synlig læring kræver synlige mål"\nNiels Jakob Pasgaard 15/09/2014 kl. 19:40\nJeg synes der er grund til at være kritisk overfor det her med synlig læring:\nIdeen om centralt fastsatte og tydelige læringsmål som grundlaget for undervisningen bryder for mig at se med ideen om pædagogikken som lærerens og elevernes ligeværdige møde om stoffet, og pædagogikken går fra at være en åben dialog til at være en lukket monolog, der ikke har blik for de skæve ind- og udfald, der kan gøres indenfor et emne og til andre emner. Læreren må i stedet gøre alt for at holde eleverne ‘på sporet’, så de kan nå de centralt fastsatte læringsmål.\nJeg tænker desuden at muligheden for at arbejde med mål, der ligger ud over ministeriets fantasi, undermineres.. Den viden, der i undervisningen kan skabes om et emne, begrænses til det der er beskrevet i Fælles Mål, og som eleverne kan forstå. Alene det sidste sætter vel en del begrænsninger, for eleverne skal jo kunne forstå målene forud for undervisningen?\nNaturligvis skal der sættes mål for undervisningen, men det er efter min mening vigtigt at de er pædagogiske og ikke går på snævre kompetencer, ligesom det er vigtigt at de kan tilpasses og udvikles løbende. Ellers taber vi dannelsen på gulvet.\nHvad tænker du om det? Har jeg misforstået hvad det vil sige at arbejde med synlig læring og synlige mål?\nvictoriaiversson Post author 16/09/2014 kl. 08:18\nDet er svært i et blogindlæg med begrænset plads at gøre rede for alle principperne for synlig læring, så jeg kan sagtens forstå, hvis opfatter indlæggets tese, som en reduktion af folkeskolens formål.\nDog må jeg sige, at det efter min mening kræver mange pædagogiske overvejelser at arbejde med synlig læring og kompetencer, dels da der er tale om individuelle mål og dels, da du rent didaktisk bliver nødt til at kunne analysere dig frem til, hvilke dele af et materiale, der er gældende netop for dette mål.\nNår du skriver “Naturligvis skal der sættes mål for undervisningen, men det er efter min mening vigtigt at de er pædagogiske og ikke går på snævre kompetencer, ligesom det er vigtigt at de kan tilpasses og udvikles løbende”, er jeg lidt i tvivl om, hvad du mener med, at målene skal være pædagogiske. I min klasse arbejdede vi også med sociale og personlige kompetencer, hvis det er det, du hentyder til og det var også af stor vigtighed, at der ved et fagligt arbejde også indgik kompetencer, som udviklede elevens evne til fx at samarbejde. Du skriver, det er vigtigt målene kan tilpasses og udvikles løbende – og her er jeg helt enig. At målene er dynamiske og foranderlige er netop hele ideen med individuelle læringsmål (uanset hvad målene må gælde). Det er netop også denne ændring af mål, som er udgangspunktet for nogle af de mest lærerige samtaler jeg har haft med eleverne i deres læringsproces.\nSynlig læring skal ses som et værktøj hvori eleven (og læreren) bliver bevidste om egen læring – både fagligt, personlig og socialt. Synlig læring er ikke et pædagogisk princip som kan stå i stedet for folkeskolens dannelsesopgave, men det kan være med til at synliggøre, hvad det er, der skal dannes. Om kompetencerne er “snævre” eller “brede”, alment dannende eller fagspecifikke er op til fagpersonen at udvælge. Vi skal huske på, at værktøjets anvendelse og resultat stadig afhænger af lærerens professionalisme og pædagogiske/didaktiske/psykologiske viden, og selvom målene er klare og tydelige, betyder ikke at undervisningen er stringent og ensrettet. Tværtimod har min erfaring vist mig at undervisningen bliver endnu mere dynamisk og dialogisk.\nHåber det kunne uddybe indlægget og give svar.\nNiels Jakob Pasgaard 16/09/2014 kl. 14:07\nMed pædagogiske mål mener jeg, at de skal gå på både opdragelse, dannelse, socialisering, emancipation, uddannelse etc. De kan ikke være begrænset til det sidste.\nSynlige mål er for mig at se en reduktion af pædagogikken, hvis man tænker den skal dække over flere af ovennævnte områder – bl.a. fordi den kun tager afsæt i ‘læring’, som vel hører uddannelsen til, når den tager afsæt i kompetencebegrebet?\nJeg tænker ganske enkelt ikke det vil være muligt at udstikke faste, synlige mål for eksempelvis elevernes dannelse, og ihvertfald mener jeg ikke det vil være muligt at fastsætte dem forud for hver enkelt undervisningsgang.\nMåske du har andre erfaringer?\nDet kunne være spændende at høre hvilke synlige mål du har opstillet for elevernes sociale og personlige kompetencer (og giv også gerne bud på hvad de begreber mere præcist dækker over, og hvordan de evt. hænger sammen med dannelsen)\nvictoriaiversson Post author16/09/2014 kl. 15:43\nDe sociale og personlige mål (som er en bred betegnelse i mangel af mere specifikke begreber) kommer jeg ind på med konkrete eksempler i de følgende blogindlæg. Jeg tror gerne, jeg vil høre, hvorfor du mener læring ikke hænger sammen med dannelse? Eller om jeg har misforstået dit indlæg? For mig at se er livet en lang læringsproces, hvor vores demokratiske, sociale, faglige kompetencer samlet giver den mere almene handlingskompetence. Jeg mener ikke, alt skal sættes på formel, måles og vejes, men jeg mener, det er en væsentlig del af elevens “almene dannelse” at opnå generel læringskompetence, dvs. at eleverne evner at træffe valg, der hjælper dem mod at udvikle kompetencer, som igen vil kvalificere dem til at navigere i samfundet.\nDet kunne være interessant at høre, hvad du mener folkeskolens dannelsesopgave dækker over? Der er jo en del dannelsesteorier at trække på og lige så mange forståelser af folkeskolens opgave. Måske kan jeg, ved at forstå din tanke om folkeskolen, bedre give et konkret eksempel på, hvordan synlig læring er en del af dannelsen?\nNiels Jakob 26/09/2014 kl. 21:49\nSom nævnt mener jeg blot ikke at læring kan stå alene. Pædagogikken er meget mere end læring i bred forstand, og ekstremt meget mere end snæver læring af kompetencer, som de er defineret i kvalifikationsrammen.\nDannelse er for mig den proces hvori man bliver sig selv i verden.\nJeg glæder mig til at læse de næste indlæg, og til dit svar på hvordan man kan udstikke synlige mål for dannelsen.\nsofie 02/11/2014 kl. 20:14\nJeg arbejder selv som lærer, og synes at dine tanker omkring synlig læring er utrolig inspirerende.\nJeg har set dine webinarer og bed især mærke i det ene eksempel du har på hvordan du bruger solo taksonomiet ifht matematik, da jeg selv er matematiklærer.\nJeg kunne utrolig godt tænke mig at afprøve det i min undervisning, men har behov for at se et eller to eksempler mere i forhold til matematik undervisningen, i fx. en 7. klassen, indenfor et givent emne. Det være sig indenfor ligninger eller andet.\nHar du mulighed for at sende noget, linke til det eller andet?\nvictoriaiversson Post author 03/11/2014 kl. 09:53\nTak for din kommentar – jeg er glad for,d et kan inspirere.\nDer er utrolig mange eksempler på, hvordan SOLO bruges i undervisningen.\nFørst vil jeg anbefale du (og evt. eleverne) ser denne lille film, hvor SOLO forklares med LEGO-klodser.https://www.youtube.com/watch?v=uDXXV-mCLPg\nI forhold til eksempler, kan du få inspiration her:\nMålstyret undervisning (3): Det lærende fællesskab\nTredje indlæg i blogserien – Målstyret undervisning\nPå mine besøg på skoler rundt om i landet støder jeg ofte på spørgsmålet:\nHvordan kan man bevare det lærende fællesskab, når eleverne arbejder mod individuelle mål?\nDet er et meget relevant spørgsmål, som jeg også selv har fundet svært at finde svar på i mit eget arbejde med målstyret undervisning og synlig læring. Som underviser tænker man hurtigt at forskellige mål vil kræve forskellige læringsaktiviteter, men det er muligt med de rigtige strukturer og metoder at arbejde med differentierede mål og tilgodese elevernes forskellige forudsætninger i et lærende fællesskab.\nEleverne har på flere måder gavn stor gavn af hinanden som medspillere i læringsprocessen både i forhold til motivation, feedback og intern støtte, og med de rette metoder kan anvende disse faktorer og samtidig frigive lærerressourcer til de elever, der har behov for yderligere vejledning. I det følgende vil jeg gennemgå fire måder, hvorpå jeg har forsøgt at skabe et lærende fællesskab i forskellige forløb med individuelt differentierede læringsmål.\nDe to første eksempler, billedbriller og stilladsering stammer fra min klasses arbejde med billedanalyse, hvor eleverne arbejdede ud fra to CL-lignende strukturer. Du kan både læse om de to strukturer og se et klip af dem i brug fra filmkompagniets video “Målstyret undervisning og synlig læring for alle”\nEksempel 1: Billedbriller\nEleverne opdeles i grupper, hvor de får forskellige ”briller”. Brillens farve angiver hvilket virkemiddel eleven skal arbejde med:\nRøde briller: Komposition\nGule briller: Farver og teknik\nHvide briller: Symboler og intertekstualitet\nSorte briller: Tiden i billedet\nEleverne blev inddelt efter deres forudsætninger og slutmål. De der arbejdede med komposition arbejdede således på et lavere niveau end de, der arbejdede med de mere fortolkende sorte briller.\nEfter 15 min. arbejde i brillegrupperne, blev hver farve fordelt i en ny gruppe, som herefter skulle foretage en samlet analyse af billedet.\nStrukturen sikrer ”positiv indbyrdes afhængighed”, dvs. at eleverne har fordel af at bidrage til fællesskabet og at fællesskabet har fordel af den enkelte elevs bidrag.\nEksempel 2: Stilladsering\nEleverne sidder i bordteams, hvor de alle har forskellige forudsætninger og slutmål. Fælles laver de en analyse af et billede. Herefter forbereder hver enkelt elev 2 minutters fremlæggelse af billedet ud fra deres eget niveau. Fremlæggelsen skal præsenteres i en karrusel, hvor grupper med medlemmer fra hvert bord bevæger sig rundt fra billede til billede. Det fælles analysearbejde fungerer som en støtte til de elever, der endnu ikke har opnået analytisk forståelse og ved at begrænse fremlæggelsestiden kan de alle sige noget om billedet enten på lavere eller højere abstraktionsniveau.\nSe de to metoder i praksis her:\nEksempel 3: Responsmakkere\nMine elever er også vant til at være responsmakkere for hinanden. Responsmakkerens opgave bestemmes på forhånd i et samarbejde mellem eleven og mig afhængig af, hvilken type respons netop denne elev har brug for. Nogle steder kendes responsmakkere også under navnet ”læringsdetektiver”.\nResponsmakkerens opgave er dels at støtte makkerens læring, dels at frigive lærerressourcer til de elever, der har behov for mere vejledning. Responsmakkerne fremgår altid tydeligt i klassen og deres opgaver er også altid skrevet ud og tilgængelige. I nedenstående eksempel skal responsmakkeren give feedback på en tale inden den skal fremlægges – responsmakkeren arbejder ikke nødvendigvis med samme mål, som eleven der får feedback, men kender til fagbegreberne fra et fælles forløb.\nMan kan også lave responsmakkere enklere ved at bede eleven modtage feedback på specifikke kriterier fra fx tre tilfældige elever fra klassen, inden de går videre med arbejdet.\nEksempel 4: Et sekundært socialt mål\nEndelig kan man sikre den sociale dimension af læring ved individuelle læringsforløb ved at sørge for, at eleven udover at have et ”fagligt” mål også arbejder med sociale mål. Det kunne fx være\nat kunne anvende roller i projektarbejde\nat blive bedre til at modtage og anvende kritik\nat opmuntre andre i deres arbejde\nHar du erfaringer med at arbejde med fælles læring om individuelle mål? Del gerne dine erfaringer under kommentarer.\nHar dine elever arbejdet med at give og modtage feedback?\nHvad tænker du om målstyret undervisning og den sociale dimension af læring?\nDe tidligere indlæg i blogserien om målstyret undervisning handlede om ‘mindre forberedelse og større effekt‘, og at ‘synlig læring kræver synlige mål‘. Næste blog i serien drejer sig om tegn på læring.\nMålstyret undervisning (4): Tegn på læring\nFjerde indlæg i blogserien – Målstyret undervisning\nPrøv at spørge eleverne i din klasse, hvad det vil sige at forstå noget. Jeg blev overrasket over svarene i min egen klasse, hvoraf fire af dem er illustreret ovenfor. Hvis eleverne har så forskellige tolkninger af et meget anvendt læringsbegreb, giver det pludselig mere mening, hvorfor nogle bliver frustrerede i deres læring, ikke kan forstå en vurdering/feedback eller mister motivationen.\n"Når læreren spørger, om jeg har forstået noget, siger jeg oftest ja, for at slippe for at lave mere." - Elev i 8. klasse, Rudersdal Kommune\nI sommeren 2013 deltog jeg i en uddannelsesdag i Rudersdal kommune, hvor læringsekspert James Nottingham holdt et meget inspirerende oplæg om målstyret undervisning og synlig læring. Under oplægget bad han os tegne et hus, så godt vi kunne. Jeg fik både tegnet et træ, stakit, en hund, flag og meget mere. Da tegningerne var færdige skulle vi bytte med makkeren – nu skulle vores tegninger vurderes.\nMan fik 2 point, hvis man havde tegnet præcis to vinduer, minuspoint hvis der var et træ, et enkelt plus for en skorsten osv. Selvom jeg mente, jeg havde gjort et godt stykke arbejde med min tegning, endte jeg med at få minuspoint – jeg havde dumpet prøven. Havde jeg kendt kriterierne på forhånd, havde resultatet set anderledes ud.\nDette simple tegneeksempel illustrerer, at det ikke altid er nok at kende ens mål – der bliver nødt til at være et tegn, som kan fortælle os, hvornår vi har opnået det. Læringskriterierne fungerer som en forventningsafstemning mellem lærer og elev (og hos eleven selv). De viser eleven, hvad der skal til for at nå næste niveau samtidig med de kan fungere som efterfølgende refleksion ved kritisk feedback og særligt summative vurderinger (karaktergivning osv.) Dette er særligt nødvendigt i arbejdet mod mere abstrakte mål, som kan tolkes forskelligt af hver enkelt elev.\nI min 9. klasses fysik/kemi-undervisning var det en meget typisk del af min praksis at stille følgende spørgsmål:\n”Forstår I, hvad der skete?”\n”Er alle med?”\nEn bunk ja/nej-spørgsmål som hverken gjorde eleven eller mig selv meget klogere, men blot havde til formål at give mig en form for faglig pseudosikkerhed, – nu var jeg da sikker på, alle havde lært noget den dag!\nKlog af skade begyndte jeg at gribe det an på en anden måde. I stedet for at spørge ”har alle forstået”, opstillede jeg læringskriterier, som gav både eleverne og mig indsigt i, hvor de befandt sig i deres forståelse/læringsproces samt hvad der skulle til for at komme videre til en endnu højere og mere abstrakt form for forståelse.\nIllustration, der kan findes under relaterede filer er et eksempel på, hvordan kriterierne for læring kunne se ud i arbejdet mod målet ”At forstå den kemiske reaktion mellem en syre og en base”.\nDenne illustration kan dels bruges til at vise eleverne rækkefølgen i deres læringsproces og dels som et redskab til selvvurdering og feedback.\nEksemplet er inspireret af SOLO-taksonomien. Se hvordan du kan anvende denne og andre metoder til at udvikle læringskriterier i denne instruktionsvideo – lyden er desværre lidt skrattende, så jeg anbefaler, du skruer lidt ned på forhånd:\nHar du nogle ideer til, hvordan man kan tydeliggøre tegn på læring i undervisningen?\nTror du, læringskriterier og målstyrede forløb hæmmer elevernes innovative og kreative evner?\nHar du spørgsmål eller tilføjelser?\nDe tidligere indlæg i blogserien om målstyret undervisning handlede om mindre forberedelse og større effekt, synlig læring kræver synlige mål og det lærende fællesskab. Indlæg nummer 5 er om Lærerrollen og elevernes tankesæt. Der kommer i alt otte indlæg.\nKommentarer (3) til blogindlæg "Tegn på læring"\nDitte Trineke 28/10/2014 kl. 15:40\nJeg synes, det er spændende posts du ligger ud. Vi har på vores skole forsøgt os med at lave læringskriterier for diverse forløb, så eleverne selv får øje på deres progression. Grundet mangel på tid har det dog været svært for os at følge op på deres besvarelser og bruge dem til noget. Har du gode ideer til det?\nvictoriaiversson Post author 29/10/2014 kl. 07:45\nDer er mange måder at følge med i elevernes progression på:\n– Selv har jeg valgt at sætte 5-7 min. af hver lektion af til at komme rundt og se hver enkelt elevs besvarelser – det har taget mig kortere tid, end jeg troede.\n– Der er også muligheden for at give eleverne en læringsmakker, som de viser deres udvikling til (se evt.dokumentet “responsmakker retorik” fra indlægget “Det lærende fællesskab”)\n– Det er muligt at lave mange hurtige vurderinger, som kan få eleverne til at reflektere over deres proces: post-it i grøn/gul/rød, markering hvor en finger er “jeg kan dette med hjælp, men har brug for genopfriskning”, to er “jeg kan dette med hjælp, men der er dele, jeg ikke forstår”, tre er “jeg kan dette selv, jeg forstår” og fire “Jeg kan undervise andre i det”.\n– Jeg har haft rigtig god erfaring med at have elevernes forløb/mål printet ud i klassen. Særligt da jeg havde en klasse med mange forskellige mål/læringsaktiviteter på en gang, var det nyttigt for mig, hurtigt at få indsigt i deres proces. Eleverne skrev dagligt små statusopdateringer ved hvert delmål, og hvis de var gået i stå, brugte de en rød tusch.\n– Jeg kan i høj grad anbefale dig at søge på “visible learning” på nettet – der er utrolig mange ideer fra lande, som har arbejdet længere med princippet.\nDitte Trineke 29/10/2014 kl. 12:29\nMålstyret undervisning (5): Lærerrollen og elevernes tankesæt\nFemte indlæg i blogserien – Målstyret undervisning\nEn grundlæggende præmis bag principperne for læringsmålstyret undervisning og synlig læring er troen på, at alle elever kan opnå progression og følelsen af succes i arbejdet mod et læringsmål uanset forudsætninger – et såkaldt dynamisk tankesæt, hvor intelligens og evner ikke er statiske faktorer, men kompetencer som kan udvikles under de rette betingelser.\nCarol Dweck, professor i psykologi ved Stanford University, fandt gennem sine undersøgelser frem til, at folk groft set følger et af to typer tankesæt, når detkommer til refleksion omkring egen læring og succes; det fikserede tankesæt og det dynamiske tankesæt. Herunder kan du set et udpluk af de tanker, der definerer de to poler (teksten er fra James Nottingham, Nøglen til læring, Dafolo 2013, s. 44-45):\nHent illustrationen ORPM under relaterede filer for illustration til det dynamiske tankesæt\nHvis vi kan ændre elevernes tankesæt (og vores eget) fra fikseret til dynamisk, kan vi hjælpe dem til at udvikle en læringskompetence, hvor læringen er styret af indre motivation, hvor eleverne er nysgerrige, risikovillige, åbne for nye udfordringer, vedholdende og empatiske.\nHvordan denne forandring skabes handler i høj grad af vores egen opfattelse og optræden i klasserummet – lærerrollen:\nBørn efterligner deres omgivelser. Hvis du giver indtryk af at vide alting, så er det det, børnene omkring dig vil opfatte som vigtigt. Hvis du imidlertid viser dem, at du er vild med at lære nyt, er klar til at lære af dine fejl og er villig til at prøve nye ting, så vil børnene sandsynligvis overtage den indstilling og begynde også at værdsætte læring.\nJames Nottingham, Nøglen til læring, Dafolo 2013 s. 23.\nSom jeg ser det, handler det om, at vi som undervisere fortsat bevæger os væk fra rollen som ”giver af viden” mod rollen som den guidende, opmuntrende vejleder. Hvordan dette lader sig gøre i klasserummet, kan du læse mere om nedenfor.\nDet handler om at skabe et miljø, hvor:\nder fokuseres på progression og proces frem for produkt\nelevernes frustrationer imødekommes (og italesættes) som en naturlig del af læringsprocessen\ndet at søge hjælp anses som en effektiv kognitiv strategi og ikke en falliterklæring\nhvor eleverne forstår, at retfærdighed ikke handler om, at alle får det samme, men at alle får det, de har brug for, for at opnå succes.\nHerunder kan du se mit bud på nogle værktøjer, som kan fremme det dynamiske tankesæt hos både lærere og elever i klasserummet:\nProgressionspoint og karakterer\nJeg forsøgte i en periode at afskaffe karakterer og i stedet giver progressionspoint – ændringen i elevernes opfattelse af sig selv og hinanden ændrede sig mere end jeg forventede. I udskolingen er det ikke altid muligt, men man kan anvende karakterer og andre summative vurderinger på en måde, så de i højere grad udvikler det dynamiske tankesæt:\nGør kriterierne for bedømmelsen klare (se evt. sidste blogindlæg om læringskriterier)\nGiv ikke kun karakter for faglige præstationer, fokuserer evt. på andre succeskriterier, såsom arbejdsmoral, kreativitet, vedholdenhed, samarbejde\nGiv feedback inden vurdering\nSørg for at italesætte at et forløbs afslutning ikke er endestation, men blot forudsætningen for næste forløb.\nDer er utallige situationer i klasserummet, hvor det er muligt at demonstrere, italesætte og undervise i den dynamiske tankegang, det kræver øvelse, men vil hurtigt blive den almene måde at tale om læringsudfordringer og strategier på. Sætninger som understøtter det dynamiske tankesæt lyder fx:\n”Hvad hjalp dig til at opnå det?”\n”Hvad ville du gøre anerledes, hvis du kunne starte forfra?”\n”Hvad kan du nu, som du ikke kunne før?”\n”Hvad har du lært om dig selv, mens du arbejdede?”\n“Hvordan kan jeg hjælpe dig bedre næste gang?”\nOg mens vi fokuserer på elevernes tankesæt, skal vi huske, det i lige så høj grad handler om, hvordan vi selv italesætter og tænker om egne udfordringer, fejl og årsager til succeser.\nDette blev for mig ganske tydeligt, da jeg en dag ikke kunne få min powerpoint projiceret op på tavlen. Jeg blev ret frustreret, hvilket også kom til udtryk mundtligt, lige til en af mine elever kækt sagde: “Du skal være glad for din frustration – se hvor meget potentiale, du har til at lære om powerpoints.” What goes around, comes back around.\nJeg er klar over, at ikke alle er tilhængere af at have motiverende citater hængende i klassen, men i min egen klasse, har plakaterne givet os mulighed for sammen at synliggøre, hvordan vi tænker om læring, udfordringer og motivation. Nogle af plakaterne lyder fx:\nAnyone can be good, but awesome takes practice\nNERD: One whose passion for something, defines, who they are as a person, without fear of other peoples judgement.\nEndelig vil jeg slutte af med min klasses fællesslogan for et år. Citatet stod over tavlen, som en konstant påmindelse og opmuntring:\nHusk! Du er modigere, end du tror, stærkere end du ser ud til og klogere, end du ved. – Peter Plys.\nMålstyret undervisning (6): Strategier og værktøj\nSjette indlæg i blogserien – Målstyret undervisning\nEn af de største udfordringer, når det kommer til at tilrettelægge målstyrede læringsforløb er forberedelsestiden. Det er efter min mening ikke muligt, og heller ikke meningen, at skræddersy forskellige forløb til hver enkelt elev i en klasse på 25, men det er muligt at skabe en undervisning, som rammer bredere, ved at tage udgangspunkt i forskellige forudsætninger, sigte mod forskellige mål og anvende forskellige strategier.\nI de tidligere indlæg her i blogserien om målstyret undervisning har jeg vist, hvordan taksonomier kan hjælpe til at strukturere forløb, hvor eleverne starter og slutter forskellige steder, men det er også muligt at udvikle nogle simple strategier, som kan anvendes gennem hele året og på tværs af fagene – strategier, som i kraft af elevernes valgmulighed tilbyder eleverne forskellige læringsveje i arbejdet mod et mål.\nHerunder giver jeg nogle bud på sådanne strategier med en kort forklaring bag. Alt kan hentes og anvendes med det samme i undervisningen.\nSidste år brugte mine elever og jeg august måned på at arbejde med udvalgte læsestrategier. Eleverne fik nedenstående “læsestrategileksikon”, som de selv udfyldte efter egen erfaring.\nDa eleverne havde stiftet bekendtskab med samtlige strategier, skulle de selv vælge én i vores arbejde med den blodige fortælling “Blot en drengestreg” af Villy Sørensen. Målet var blot at lave en præsentation af teksten ud fra strategien.\nUdkommet var fascinerende og gav mig god indsigt i elevernes forskellige processer. Nogle lavede historien om til en nyhedsartikel “To drenge dræber mindreårig – troede, der var baciller”, nogle lavede illustrerede mindmaps og en enkelt dreng lavede et koordinatsystem over historiens klamhedsfaktor, hvor han indsatte stiplede grænser ved overgangen fra gyser til splatter. Fælles for alle strategier var, at de havde fået eleverne til at reflektere over tekstens indhold og form på forskellige måder. Præsenterer eleverne deres strategi ved bordet eller i klassen, får man desuden mange perspektiver på samme tekst.\nLæsestrategierne er altid med eleverne i timerne og kan anvendes på flere måder:\nDe giver eleverne mulighed for selv at vælge den strategi, som passer bedst til formålet og elevens egne forudsætninger – og giver dem derved mulighed for at blive klogere på egen læring\nDe giver læreren mulighed for hurtigt at udfordre en elev, ved at bede eleven anvende en særlig strategi\nDe kan differentiere arbejdet med samme tekst, så nogle elever arbejder med lettere strategier og andre med sværere.\nStrategierne kan hentes under relaterede filer\nGruppearbejde - Fire roller i gruppearbejdet\nUdover at arbejde med faglige mål har min klasse også arbejdet med sociale og personlige mål, såsom evnen til at indgå i gruppearbejde. Også her er det muligt at skabe faste roller, som kan tilgodese udviklingen af forskellige kompetencer.\nRollerne er formuleret af Ørestad Gymnasium (se link her) og tager udgangspunkt i psykolog Meredith Belbins bud på ni forskellige roller, der er nødvendige, for at et gruppearbejde skal fungere godt. Ørestad Gymnasium har inddelt disse ni roller i fire overordnede, hvilket jeg har illustreret i A3-plakater herunder.\nPlakaterne har hængt i klassen fra første skoledag, og hver gang eleverne har skullet arbejde med et større eller mindre projekt, har de fået rollerne uddelt blandt sig (enten gennem intern diskussion eller af mig).\nDu kan hente alle fire plakater (A3) under relaterede filer\nStrategi ved manglende forståelse\nOfte står vi i en situation, hvor mange elever skal have hjælp på samme tid. For at undgå dette og samtidig give eleverne mulighed for selv at tage hånd om og løse en udfordring har jeg også forsøgt mig med såkaldte hjælpetrin. Hjælpetrinene er individuelle og afhænger af, hvor frustrationen opstår hos en elev. I Alexanders tilfælde handlede det om, at han ofte fik læst en opgave for hurtigt igennem og derfor “ikke forstod”, hvad han skulle.\nVed at blive tvunget til at skulle gennem de første tre trin inden han henvendte sig, oplevede han hurtigt, hvad der skulle til, for at forstå opgaven i første omgang (strategiændring) – samtidig med, det gav ham oplevelsen af selv at kunne håndtere sin frustration.\nDette er blot nogle af de værktøjer, eleverne kan have med sig gennem et skoleforløb. Jeg håber, de kan være til inspiration i dit arbejde med læringsmålstyret undervisning og synlig læring.\nKommentarer (4) til blogindlæg "Strategier og værktøj"\nSofie Stausgaard 30/10/2014 kl. 15:50\nHej, tak for masser af inspiration. Jeg har netop set dit webseminar 1 og vil rigtig gerne igang med at bruge “barometer-metoden”, hvor elever udfylder et barometer ifht målet. Har du delt et dokument med disse barometre?\nVh Sofie Stausgaard\nvictoriaiversson Post author 31/10/2014 kl. 11:41\nAlle materialerne bliver lagt ind på materialeplatformen. Til da kan du hente det (og meget andet) via denne dropbox:\nCille 05/11/2014 kl. 12:53\nHej Victoria -hvor er det en lækker nem tilgang til målstyret uv. du formidler. Jeg er gået ombord i materialet i Dropboxen. Jeg kunne rigtigt godt tænke mig, hvis du vil ligge et eksemplar af målsiden og modelsiden ud som vi selv kan redigerer i, således at der bliver noget kontinuitet i forhold til layout mv. Så er det også meget nemmere at dele det med hinanden, når vi får lavet nye forløb.\nGlæder mig til at følge dit arbejde her på bloggen.\nvictoriaiversson Post author 05/11/2014 kl. 13:46\nJeg lægger filen i dropboxen nu, så kan du hente den der.\nSyvende indlæg i blogserien – Målstyret undervisning\nFeedback er effektiv, hvis eleverne (a) ved, hvordan succes ser ud, (b) anerkender, at de sigter på at reducere kløften mellem et sted, hvor de er nu, og det sted, de har behov for at være, og (c) når den er fokuseret på at give dem information om, hvor de skal hen herfra.\nJohn Hattie og Gregory Yates, Læringens anatomi, Dafolo 2014.\nUd over disse typer feedback kan elev-til-elev-feedback og elevens egen selvvurdering øge elevens læringskompetence og selvstændighed.\nI nedenstående instruktionsvideo viser jeg nogle få praktiske eksempler på, hvordan feedback kan gives på flere niveauer.\nMålstyret undervisning (8): Fem myter\nOttende og sidste indlæg i blogserien – Målstyret undervisning\nLærer Victoria Iverssøn runder i sit ottende og foreløbigt sidste indlæg blogserien om målstyret undervisning og synlig læring af. Serien kan med fordel læses, diskuteres og suppleres med også at se de to Ny Nordisk Skole-webinarer, der ligger på EMU med video og slides.\nI forbindelse med kurser møder jeg nogle gange lærere, som er kritiske over for målstyret undervisning og synlig læring. I nedenstående har jeg forsøgt at gruppere og svare på denne kritik i fem myter.\n1. Målstyret undervisning begrænser lærerens kreativitet\nNår jeg deler min erfaring med at udarbejde et målstyret undervisningsforløb ud fra princippet om baglæns design, er flere lærere nervøse for, at denne måde at forberede sig på hæmmer deres didaktiske kreativitet. Her er min erfaring dog tværtimod. Jo, læringsmål begrænser valget af læringsaktiviteter til blot at gælde aktiviteter med relevans for målet – men i denne udvælgelse (og fravælgelse) ligger der mange didaktiske refleksioner. Der er så vidt stadig ”frit valg på alle hylder” i forhold til hvilke materialer, arbejdsmetoder, evalueringer osv. man vælger. Men i stedet for at vælge en undervisningsaktivitet på baggrund af dens grad af spænding el.lignende, vælger man nu lige netop den aktivitet, som understøtter elevens læring bedst muligt.\nI de foregående indlæg i kan du fx få et lille indblik i de forskellige metoder og materialer, jeg selv har anvendt i målstyrede forløb.\n2. Målstyret undervisning begrænser folkeskolens dannelsesopgave\nJeg bliver så ærgerlig, når lærere hævder, at målstyret undervisning kun har til formål at udvikle elevernes faglige kompetencer. For mig er det at arbejde målstyret et princip, hvor det handler om, at gøre eleven bevidst om egen læringsproces – uanset hvilken kompetence, det gælder.\nMål kan opstilles og opfyldes inden for alle områder: viden, færdigheder og kompetencer. Jeg mener dermed ikke, alt skal sættes på formel, måles og vejes. Men jeg mener, det er en væsentlig del af elevens “almene dannelse”, at eleverne udvikler læringskompetence, – en kompetence, som sikrer, at eleverne evner at træffe valg, der hjælper dem til at udvikle kompetencer, som igen vil kvalificere dem til at navigere i samfundet.\nFor mig at se er livet en lang læringsproces, hvor vores demokratiske, sociale, faglige kompetencer samlet set udvikler den mere almene handlingskompetence – og dermed også elevernes selvindsigt, selvtillid, selvværd og identitet.\n3. Målstyret undervisning er en kontrolvirksomhed\nDet er korrekt, at målstyret undervisning kræver løbende ”kontrol” af elevernes læringsresultater. Man kan ikke arbejde bevidst mod et mål uden at kende sine forudsætninger – i så fald ved man kun, hvor man skal slutte, men ikke, hvor man skal starte. Test og prøver er ikke en dårlig ting – men måden, de anvendes på, kan være mere eller mindre konstruktiv i forhold til elevernes læring.\nSå selv om regeringen, og store dele af samfundet, stadig ser blindt på elevernes fremskridt i nationale test i læsning og regning, betyder det ikke, at disse test er dårlige eller hindringer – Vi skal blot lære eleverne måder at tolke resultaterne på, så de bidrager til at udvikle nye mål og skaber mere motivation og succeser.\nDet handler om at indse, at vi aldrig er færdige med læring. På den måde vil en test eller prøve heller aldrig blive sidste ord (og her taler jeg selvfølgelig ikke om FSA, som pga. afgang fra folkeskolen ikke lægger op til et nyt forløb).\n4. Målstyret undervisning lægger op til ”teaching for the test”\nMålstyret undervisning tolkes af nogen som en metode, der skal sikre, at alle elever når det samme mål i undervisningen – for mig er det er en utopi at tro, det kan lade sig gøre inden for vores nuværende rammer, og jeg mener heller ikke, det er meningen.\nEn grundlæggende præmis bag principperne for læringsmålstyret undervisning og synlig læring er dog troen på, at alle elever kan opnå progression og følelsen af succes i arbejdet mod et læringsmål, uanset forudsætninger.\nSå jo, målstyring kan for så vidt have som fokus at sikre, at eleverne har den fornødne viden til at opnå flest muligt rigtige i en multiple choice test, men for mig er det langt mere interessant at fokusere på at udvikle kompetencer, så de på egen hånd kan undersøge og opnå selv samme viden.\nSå i stedet for at undervise mod at forbedre testresultater, vil jeg hellere anvende testresultater til at forbedre min undervisning og dermed elevernes læring generelt\n5. Målstyret undervisning er rigid og hindrer den spontane undren og samtale i klasserummet\n”Hvis et forløb er styret mod et mål, mister man overraskelseselementet, den spontane undren og samtalerne mellem lærer og elev”.\nAt målene er dynamiske og foranderlige er netop hele ideen med individuelle læringsmål (uanset hvad målene må gælde). Nogle af de mest lærerige samtaler, jeg har haft med eleverne om deres læringsproces, har netop taget udgangspunkt i denne udvælgelse og tilretning af mål.\nMålstyring skal ses som et princip – og baglæns design som et redskab. Redskabets anvendelse og succes afhænger stadig af lærerens professionalisme og pædagogiske/didaktiske/psykologiske viden og de daglige valg.\nSelvom målene er klare og tydelige, betyder det ikke, at undervisningen er stringent og ensrettet. Tværtimod har min erfaring vist mig, at undervisningen bliver endnu mere dynamisk og dialogisk, når man skal sikrer sig, at eleven opnår progression.\nLæring er en kompliceret proces, som både omfatter indhold, samspil og drivkraft (som Illeris’ læringstrekant illustrerer det), og netop derfor må også den målstyrede undervisning beskæftige sig med disse elementer – og dagligt tilpasse sig elevens læring.\nÉt er, hvad jeg som underviser mener om målstyret undervisning, men hvad med eleverne? Herunder kan du se nogle elever udtrykke deres mening.\nKommentarer (7) til blogindlæg: "Fem myter"\nNiels Christoffersen 25/11/2014 kl. 16:09\nAl undervisning er målstyret – selvfølgelig.\nSpørgsmålet er imidlertid, hvem der sætter målene på de respektive niveauer – stat, kommune, skole, klasse etc. – samt om målene er relevante i forhold til det “man” ønsker eleverne skal kunne.\nMed reformen fra 2013/14 er det staten, der har sat målene helt ned på individniveau i form af ensidigt fokus på testresultater – se den politiske aftale om et fagligt løft af folkeskolen side 23. Det dur simpelthen ikke, viser erfaringerne fra Sverige og England.\nNiels Jakob Pasgaard 25/11/2014 kl. 17:48\nJeg kan forstå at du stopper med at blogge her – det synes jeg er ærgerligt, for jeg har stadig ikke fået svar på mine spørgsmål til dit indlæg nummer 2.\nDerudover synes jeg du i dette indlæg gør vold mod en grundlæggende pædagogisk diskussion, ved at affærdige enhver kritik af ‘Målstyret undervisning’ som myter.Niels Christoffersens pointe vælter din argumentation, og det bliver et fakta at;\n1: Målstyret undervisning begrænser lærerens kreativitet.\nFastholdelsen på de snævre fælles mål og reformens styring efter resultaterne af de nationale test i læsning og matematik er de væsentligste grunde.\n2: Målstyret undervisning begrænser skolens dannende opgave.\nDer kan ikke opstilles synlige mål for dannelsen (jeg spurgte til det i dit indlæg nummer 2, og du har endnu ikke givet et eksempel – så jeg går ud fra du er enig?). Kompetencetænkningen er et opgør med dannelsestænkningen. Læs fx fra side 59 her:http://www.interfolk.dk/nova/rapport/Dannelse,%20Kundskaber%20og%20Kompetencer.pdf\n3: Målstyret undervisning er en kontrolvirksomhed.\nReformens politiske styring efter resultaterne i de nationale test i læsning og matematik (de operationelle måltal) siger vist alt.\n4: Målstyre undervisning lægger op til teaching to the test.\nSamme argumentation som i 3.\n5: Målstyret undervisning hindrer spontan undren og samtale i klasseværelset.\nDette har jeg argumenteret for her:http://www.folkeskolen.dk/551759/maalstyret-laering—naar-dialogen-forstummer\nNiels Chr. Sauer 26/11/2014 kl. 19:46\nJeg undrer mig bare over, hvordan en almindelig lærer i folkeskolen nogensinde skulle få tid til dette enorme bogholderi i det daglige arbejde?\nnyemudk 28/11/2014 kl. 14:46\nKære 3 x Niels! Tak for jeres kommentarer. Victoria Iverssøn er gået på barsel – og webinaret på EMU i slutningen af oktober og de sidste indlæg i blogserien var faktisk det sidste, Victoria leverede før hun startede orlov. Derfor kan hun desværre ikke følge op nu.\nVi er naturligvis glade for fortsatte kommentarer og dialog indbyrdes mellem brugerne i tilknytning til den praksisorienterede formidling om målstyret undervisning og synlig læring på EMU’en.\nSteen 11/06/2015 kl. 12:39\nHun ser ud til at være gået mere end bare på barsel. Det ser ud til at hun har forladt grundskolen helt, hvilket er en smule interessant, men ganske forståeligt.\nBortset fra det så fremgår det af disse webinar at der ikke er tale om læringsmålsstyret undervisning, men om at eleverne bedømmer sig selv. Og det gør det langt mere forståeligt. Hvis man kigger hos Hattie (med alle de begrænsninger det giver), så kan man se at self-report grades er den enkeltstående faktor med størst positiv effekt.\nvictoriaiversson 11/06/2015 kl. 14:00\nJeg er sandt nok på barsel, men har absolut ikke forladt grundskolen helt, jeg skal blot i gang med at videreuddanne mig inden for feltet.\nHenrik Breilev 11/12/2014 kl. 20:26\nDet er svært at tale målstyret undervisning, hvis den konstant skydes ned med det samme krudt: Regeringens nationale tests og arbejdstidsloven.\nNår jeg ser på det, Victoria præsenterer i klasserummet, tager jeg hatten af for idealet og tænker at der vil jeg også gerne hen med min undervisning. Den mulighed er jeg desværre ikke blevet tilbudt nu, men jeg håber, at jeg får tilbuddet i en lys og bedre fremtid.\nLæsestrategier - blogindlæg 6\nGruppearbejde, roller - plakater i A3


Klinikassistent, klinikassistentelev eller mesterlære på tandlægeklinik., Tandlæge Kristian Kirkevang ApS | Ofir.dk\nPå vores klinik udfordrer vi vores personale fagligt. Det kan vi, fordi vi har dygtige ansatte, der altid står klar til at hjælpe dig, når du har brug for det. Vi er et ungt team, som oplærer dig - og så er vi et team, hvor du hurtigt vil få en vigtig rolle. Vi har nemlig travlt og bliver nødt til at arbejde sammen for at lykkes. Heldig er vi gode til det, og vi glæder os til at få endnu en holdspiller til vores klinik.\nVi har både klinik i Skanderborg og på Samsø. Det betyder, at nogle af vores ansatte er flyttet til Samsø (hvor de nyder godt af det trygge ø-sammenhold og den billige husleje), mens andre pendler. Vi har altså et alsidig arbejdsliv, hvor de færreste dage ligner hinanden. I denne stilling er ugens arbejde fordelt således;3-4 dage på klinikken på Samsø og 1 dag på klinikken i Skanderborg.\nVi leder efter en serviceminded klinikassistent. Måske har du allerede erfaring, måske ikke. Det vigtigste er at du har mod på at blive rigtig dygtig her hos os.\nHar du derudover interesse for administration, ledelse, udvikling, marketing, sociale medier, økonomi eller sundhed, er det en bonus for os. Det er nemlig kompetencer, vi gerne vil udvikle i vores klinik.\nHvis vi lyder som en arbejdsplads for dig, vil vi meget gerne høre fra dig.\nHvem ved, måske får du et nyt job i julegave :-). Vi ansætter mennesker, som vi tror på, og som har lyst til at arbejde sammen med os i mange år.\nSend din ansøgning til Anette på mailadressen; ak@skantand.dk\nSkriv; ”ansøgning klinikassistent (eller klinikassistentelev) Samsø 2017” i emnefeltet.


Den Korte Avis | Sveriges ”feministiske regering” hånes, efter at kvindelig minister og hendes ledsagere lod sig ydmyge med islamisk tørklæde under besøg i Iran\nSveriges ”feministiske regering” hånes, efter at kvindelig minister og hendes ledsagere lod sig ydmyge med islamisk tørklæde under besøg i Iran\nSverige praler af, at man har ”verdens første feministiske regering”. Det vil sige en regering, der har mange kvinder og lægger stor vægt på kvinders rettigheder.\nDenne fine proklamation giver nu anledning til mange hånlige reaktioner i Sverige og resten af verden.\nDet skyldes et besøg, som handelsminister Ann Linde i sidste uge aflagde i Irans hovedstad sammen med en erhvervsdelegation.\nAnn Linde brystede sig af, at tolv ud af femten medlemmer af erhvervsdelegationen var kvinder. Hun mente, at denne delegation viste iranerne, at kvinder kan have fremtrædende rolle i samfundet.\nMen regeringens kritikere ser ganske anderledes på det.\nLod sig udstille og ydmyge i islamisk påklædning\nDe konstaterer, at delegationens kvinder med handelsministeren i spidsen lod sig udstille på rad og række iført islamisk tørklæde, mens deres krop var tildækket af store tunge frakker. Det skete foran Irans præsident Hassan Rouhani.\nMan kan se billedet her. Man får nærmest indtryk af fanger, der vises frem.\nIfølge den amerikanske radio- og TV-station Voice of America var det den statslige iranske organisation IIDO (Islamic Ideology Dissemination Organization), der stod bag billedet. Organisationen arbejder for at udbrede islamisk religion og kultur.\nOg den kunne fint bruge den svenske erhvervsdelegation, der stillede beredvilligt op, i sin agitation for tildækning af kvinder.\nDenne ydmygelse af kvinderne var en propagandasejr for det totalitære regime. Og et slag i ansigtet på de modige iranske kvinder, der kæmper for retten til selv at bestemme, hvordan de vil gå klædt. De blev ladt fuldstændig i stikken af ”verdens første feministiske regering”.\nJournalisten og kvindeforkæmperen Masih Alinejad beskriver på Facebook kontrasten mellem den svenske delegations optræden og så den kamp, som iranske kvinder fører ved at lade sig fotografere uden tørklæde.\nEn talsmand for den FN-relaterede organisation UN Watch kalder den svenske delegations optræden for en ”Walk og Shame” – en ”Skammens Gang”.\nHandelsminister Ann Linde undskylder sig med, at delegationen ville have fået forbud mod at komme ind i Iran, hvis kvinderne ikke havde båret tørklæde.\nMen fra partiet Liberalerna lyder det, at man i givet fald hellere skulle have underskrevet handelsaftalen i Sverige eller i et tredjeland.\nDa USA’s daværende præsidentfrue Michelle Obama i 2015 besøgte Saudi-Arabien, gik hun ikke med tørklæde. Også den tyske forsvarsminister Ursula von Leyen nægtede for nylig at bære tørklæde i Saudi-Arabien.\nMen Ann Linde henviser til, at det i Iran er forbudt ved lov for kvinder at gå rundt uden tørklæde. Det gælder også for udlændinge. Et sådant forbud eksisterer ikke i Saudi-Arabien. Og hun vil ikke overtræde iransk lov, siger hun lammefromt.\nI stedet vil hun altså hellere deltage i grov krænkelse af kvinders rettigheder. Man skulle vel forvente af ”verdens første feministiske regering”, at den netop på dette punkt stod fast.\nSærlig grelt er det, fordi de svenske kvinder ikke kun bar et diskret, løst tørklæde på hovedet. De var formummet fra top til tå, og de lod regimets propagandister placere dem i den nedværdigende opstilling på rad og række foran kameraerne.\nDette var ikke diplomatisk korrekthed. Det var underkastelse.\nMan får en stærk mistanke om, at den svenske regerings reelle argument for at deltage i dette ikke bare drejer sig om, at man ville følge iransk lov.\nDen drejer sig om penge. Den svenske regering var vild i varmen for at få en givtig handelsaftale med Iran.\nSverige har en lang tradition for udenrigspolitisk hykleri. Man formulerer fine idealistiske målsætninger, men de viger i praksis for hårde økonomiske interesser.\nNoget lignende ser ud til at være sket her, da ”verdens første feministiske regering” lod kvinderne ydmyge for at få en givtig handelsaftale.\nEmner: iran svensk regering tørklæde


Salat Salat med Soltørrede Tomater og Pekannødder (Parve eller Dairy)\nUdbytte: 8-10 scones (tjener 10)\nEt krus te og varmt, frisk ud af ovnen scone på en regnfuld eftermiddag. Drømmende, ikke?\nDet drømmende billede kan blive en realitet med disse Glutenfri Very Berry Scones. Disse scones er glutenfrie, men du vil aldrig gætte. Hver bid sprænger med friske bær til fluffy, dejlig morgenmad godhed med hver bid.\nI stedet for at udforme scones i traditionelle trekanter, dugede jeg scone batteren i mounds på bagepladen for et mere rustikt udseende (og for at få scones i ovnen hurtigere, så jeg kunne nyde dem hurtigere).\nFor et flair of fall flavor, garnér hver skinne med et støv af jordkardemomme for et strejf af krydderi, der parrer godt med bærene.\nNyd scones varme ud af ovnen med en pude af smør eller en hjertelig skefuld af denne let berry pakket chia frø syltetøj.\nRegnfulde dage vil aldrig være kedelige og kedelige igen med disse Glutenfri Very Berry Scones. Lav et stort parti og opbevar i en lufttæt beholder for at nyde hele ugen, selvom solen skinner igennem.\n2 kopper mel (Glutenfri All Purpose, jeg foretrækker Bobs Red Mill)\n3/4 tsk xanthangummi (Hvis din glutenfri melblanding allerede indeholder den, så udelad)\n1/2 kop jordhør\n1/2 kop blåbær (frisk, vasket og tørret)\n1/2 kop hindbær (frisk, vasket og klappet tør)\n1/2 kop smør (kold, usaltet, skåret i små stykker)\n1/2 kop græsk yoghurt (fedtfri)\n3/4 kop sojamælk (usødet eller anden yndlingsfri mælk eller almindelig mælk)\nGarnér: kardemomme (drys)\nForvarm ovnen til 425 grader F, og sprøjt let bageplade med madlavning.\nKombiner tørre ingredienser sammen i en stor blandeskål. Tilsæt små stykker smør og skær i melet med en gaffel eller wienerbrød, indtil grove krummer formes.\nPisk yoghurt og mælk sammen i en separat skål indtil blandet. Tilsæt gradvis den våde blanding til skålen med smør og mel, der kombinerer, indtil der dannes en dej.\nEfter dejen når konsistens, fold forsigtigt ind i frugten.\nDollop scone batteren i 2 "-3" mounds på bageplade, hvilket giver rigelig plads mellem hver scone.\nStænk hver skinne med kardemomme og sæt i ovnen. Bages i 15 minutter indtil guldbrun og tandstikker indsat i midten kommer ud rent.\nCool scones på et trådstativ. Nyd straks eller opbevar i en lufttæt beholder, når den er helt afkølet.\nTe Røget Kylling\nBagt hellefisk og Parmehønscrumb Topping Opskrift\nBasic Seafood Gumbo Opskrift\nRøget Mini-Brisket Opskrift\n63 min Prep: 60 minutter, Koge: 3 minutter Udbytte: 24 springruller (24 portioner) Vurderinger (10) Af Rhonda Parkinson Opdateret 11/20/17 Del Pin E-mail Print Disse delikate forårsdråber er fyldt med ristet svinekød, rejer, svampe og hvidløgspander. Hvad du skal bruge 6 tørrede sorte svampe 1/4 pund magert svinekød 1 kop mung bønnespirer 1/2 rød paprika 4 kinesiske hvidløg bøffer 1/2 gulerod 1 kop Napa kål (strimlet) Til marinaderne for rejer og svinekød: 1 spsk sojasovs 1/4 tsk sesamolie 1 kniv majsstivelse 10 mellemstore rejer (rå, skalede og deveined) 1 spiseskefulde risvin (tør sherry elle\nDairyfri sukkerkager (Pareve)Low Fat Double Chocolate Chip CookiesEasy Vegan Baba Ganoush Opskrift (Aubergine Hummus)Glutenfri Bagt Rice Pudding Custard Dessert Opskrift


Det var en 39-årig mand fra Aarhus-området, som i går blev fundet død i en lejlighed i Frederiks Allé under mistænkelige omstændighder.\nHan er først nu endelig identificeret, og de pårørende er blevet underrettet, oplyser Østjyllands Politi.\nAfdøde er ved at blive obduceret med henblik på at finde dødsårsagen.\nHan blev fundet død hjemme hos en 66-årig mand, som var hjemme men ikke i stand til at blive afhørt. Han blev derfor anholdt med henblik på at blive afhørt i dag.\nPubliceret 15 July 2020 13:20


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - WeekendTid - Storby får strand midt i byen\nStranden har både omklædnings- og toiletfaciliteter og er gratis at benytte for alle.\n05. august 2019 kl. 06:01 Af Pia Winther\nI Geneve, der ligger lige ud til Schweiz' største sø og for foden af Europas højeste bjerg, Mont Blanc, har turister og indbyggere fået mulighed for at kombinere storbyferie og museumsbesøg med en kølig dukkert i søen - eller en picnic ved søbredden.\nByen har indviet en 400 meter lang strand med udsigt til Geneves ikoniske springvand, Jet d'Eau. Stranden består delvist af sand og delvist af småsten for at gøre det mere behageligt for strandgæsterne på blæsende dage.\nI nærheden af stranden er også en grøn park, hvis man foretrækker at ligge på græs. Langs strandpromenaden kan man købe mad og is fra små salgsboder. Stranden har både omklædnings- og toiletfaciliteter og er gratis at benytte for alle.\nNæste år åbner der desuden en restaurant på den nye strand.\nPlakatudstilling om genforeningen\nFørste feriefly til Sydeuropa\nFor sparebøssenørder med rejseglæde\nOplev Jylland fra oven\nNye charterrejser til Norge\nVi står i kø for at feriere i Danmark\nTip fra Folketidendes rejseskribeEgenskabernt.\n"Meget mere end bare Danmark"\nKloster åbner efter renovering\nGratis flyrejser til "frontkæmpere"\nKendt glasværk rejser sig af asken\nTip fra Folketidendes rejsesskribent.\nSkoen, som præsidenten fik i hovedet\nFlypriserne er stadig lave\nKroophold ved Danmarks eneste flod


Viser indlæg fra juli, 2021\nTamago sando / Japansk æggesandwich\nMin ældste datter på 12 er vild med japanske manga-tegneserier (særligt My hero academy , hvis der skulle være nogen kendere, der følger med her). Derudover er hun stort set også vegetar (på nær bacon. Fordi, altså, bacon er jo bacon) og unaturligt glad for toastbrød, så da jeg faldt over en opskrift på japansk æggesandwich, tænkte jeg straks, at jeg ville lave sådan én til hende. Hun var dog ikke meget for den, da den er jo ikke toastet og ikke indeholder cheddarost (dybt suk). Men dét var hendes lillesøster til gengæld. Hun gav sandwichen den vel nok største kompliment en håndmad kan få, da hun erklærede "Dét skal vi have til min fødselsdag!". Japanske æggesandwich - eller tamago sando - er ganske simple at lave og kræver kun ganske få ingredienser ud over æg og sandwichbrød. Traditionelt laves de med kridhvidt brød, men det kunne jeg simpelthen ikke få mig selv til (selvom jeg ikke er bange for gluten), så til sandwichen på billedet er brugt det lidt mørkere kartoffelsandw\nFaster Noomis sprøde vafler\nDet kan sagtens være, det bare er mig, men lyder sprøde vafler ikke en lille smule frækt? Er det ikke noget med, at sprøde vafler er - eller måske har været? - slang for gode bryster? Måske stammer det helt tilbage fra start-90'erne, hvor Madonna dansede rundt i en flødefarvet Jean Paul Gaultier- dragt med vaffelformede bryster? Eller måske er det bare mig... Hvorom alting er, så er dette den absolut bedste opskrift på lækre, søde, sprøde vafler, som jeg kender til. Den stammer fra min faster Noomi, som bor på Bornholm, og som vi derfor desværre ikke ser så tit. Men når vi gør, serverer hun gerne og til vores store begejstring disse vafler for os, når vi besøger hende i hendes helt utroligt hyggelige, røde bindingsværkshus i Nexø. Så sidder vi med vaffeljernet placeret midt på bordet - og Noomi bager vafler så hurtigt hun kan, mens vi andre spiser dem hurtigere, end man kan nå at sige jylkat. Dét rabber â! Jeg har ikke lavet nogen ændringer i opskriften andet end at tilsætte li\nPesto spejlæg på surdejsbrød\nInd i mellem præsenterer min yngste datter mig for retter, hun har set på TikTok, og som hun bare MÅ lave, hvis hun nogensinde skal kunne leve et lykkeligt liv. Så vi har for eksempel lavet bagt feta pasta (hvor en blok feta bages i ovnen sammen med bl.a. en portion tomater, hvorefter det hele blot røres sammen med kogt pasta), som jeg havde store forventninger til, men som trods ok velsmag også var en noget ensformig ret, der vist skal videreudvikles en del på, før jeg serverer den til aftensmad igen. Vi har også lavet cloud bread, der hovedsageligt består af piskede æggehvider og majsstivelse, som bages i ovnen. Brødet blev fint, stort og fluffy, men jeg havde ikke megen lyst til at smage på det, fordi... nåja, æggehvider og majsstivelse... Men så ind i mellem er der en TikTok-trendy-ret, der rammer plet - og pesto spejlæg er én af dem. Det er super simpelt og hurtigt at lave og smager helt forrygende. Det løfter på en supernem måde det gode spejlæg op til nye højder, og dét ho\nSelvom jeg er rimelig elendig til at klare høj sol og hård varme, synes jeg alligevel, at det er helt FANTASTISK, at vi får lov at få nogle ægte sommerdage med hedebølge, blå himmel og tropenætter. Så har det rigtigt været sommer, føles det som. Til gengæld lægger heden en dæmper på min lyst til at stå i køkkenet, så i disse dage bliver det hovedsageligt til lette, kolde retter (og is). En klar favorit i varmen er denne solskinssalsa, som virkelig smager af sommer, da der indgår både jordbær og mango. Derudover er der cremethed fra avocado og friskhed fra lime juice foruden crunch og kant fra lidt rødløg og sydamerikanske noter fra frisk koriander (som dog kan udelades, hvis man er koriander-hader). Og det er faktisk dét. Utroligt nemt og utroligt lækkert. Salsa'en er både cremet og chunky og passer perfekt til en gang salte tortillachips - og dét må godt passere som aftensmad en gang i mellem - ihvertfald når det er så varmt som i disse dage. Solskins salsa (nok til en stor pos\nFrosé med jordbær\nFrosé er efter min mening en helt perfekt drink at køle ned med her i heden, som har lagt sig over landet i disse dage. Drinken er meget simpel og består hovedsageligt af rosé og evt. også frugt, og den minder i konsistens meget om en margarita eller daiquiri - sådan lidt slush ice-agtig - men er knap så sød i smagen. Drinken er opfundet på en bar i New York, og navnet er en sammentrækning af ordene frozen og rosé. Den kan laves på mange forskellige måder (f.eks. ved at ganske enkelt at fryse rosé ned og derefter blende den), men opskriften herunder er den nemmeste måde jeg kender til og giver - efter min mening - også det bedste resultat. Super nem og super forfriskende! Jeg har brugt frosne jordbær i denne version, men andre former for frosne bær eller frossen frugt (som nektariner eller vandmelon) er glimrende alternativer. Man behøver ingenlunde at finde de fine glas frem fra bagerst i skabet - jeg har bare brugt nogen her til ære for billederne. Men drinken smager mindst lige


Pulsar-festivalen for ny musik og workshops med fremragende ensembler giver inspiration på internationalt niveau\nFå inspiration fra flere lærere\nHovedfagsundervisningen fordeles typisk mellem to lærere, der i samarbejde med dig tilrettelægger undervisningen. I kompositionsundervisningen får du vejledning omkring arbejdet med dine egne værker.\nSpecialisering inden for dit område\nPå bachelorniveau kan du vælge at få undervisning i instrumentation, elektroakustik, klaver og teori. På kandidatuddannelsen kan du vælge mellem modulopbyggede specielle fag som musikteori, elektroakustik, instrumentation, musikproduktion mm. Formålet med undervisningen i de specielle fag er at du efter eget valg kan specialisere dig som komponist og samtidig forbedre dine erhvervskompetencer. Konservatoriet har specialiserede undervisere og gode faciliteter, der giver dig valgfrihed til at arbejde helt eller delvist med det elektroakustiske område i forbindelse med dit hovedfag.\nSeminarer, workshops og PULSAR\nKompositionsstudiet afholder ugentlige seminarer med deltagelse af konservatoriets egne lærere og nationale og internationale gæstelærere. Konservatoriets årlige PULSAR-festival for ny musik og workshops med danske og udenlandske ensembler er med til at skabe et attraktivt studiemiljø.\nPræsentation af kompositionsuddannelsen


C. G. Jensen – Info-folder til formidling af arbejdsmiljøregler | byggeproces.dk\nC. G. Jensen – Info-folder til formidling af arbejdsmiljøregler\nThomas Nygaard er byggeleder og hjælper bl.a. arbejdsmiljøkoordinator og projektchef Jens Emil Hansen. Han har udviklet en Info-folder til formidling af arbejdsmiljøregler.\nInfo-folderen indeholder en kort beskrivelse af byggesagen, arbejdsmiljøreglerne på byggesagen, samt relevante telefonnumre til projekt-, byggeledere og formænd.\n”Vi har behov for, at alle håndværkere på pladsen kender arbejdsmiljøreglerne og ved, hvem de kan kontakte, hvis de har problemer eller nogle forespørgsler. Derfor har vi udarbejdet denne folder, som vi kalder en Info-folder”, forklarer Thomas Nygaard Mortensen.\nInfo-folderen udleveres ved det introkursus, som alle håndværkere på pladsen skal deltage i. Desuden er den hængt op i holdere ved de tavler, som hænger ved indgangen til byggepladsen.\n”Det er vigtigt, at vi får håndværkerne til at tale med hinanden. De kan afklare meget ude på pladsen, og det er en barriere, hvis de skal forbi kontoret hele tiden for at få oplysninger. Info-folderen hjælper til at igangsætte denne kommunikation”, vurderer Thomas Nygaard.\nHer kan du finde Info-folderen\nSikkerhedstavlen hvor Info-folderen er placeret\nSiden er ændret 19. august 2019


CHAKRA Kursus 2019 – Soul2Soul\nWarning: sizeof(): Parameter must be an array or an object that implements Countable in /var/www/soul2soul.dk/public_html/wp-content/plugins/woocommerce/templates/single-product/meta.php on line 26\nKategorier: shop, workshop\nUnderviser: Anette Friis fra Soul2soul\nSted: SAL 2, SALIG, Masnedøgade 20, 2. Sal, 2100 København Ø\nTid: kl. 9-13, 9 gange fordelt over 9 måneder\nDatoer: kommer snart\nKurset er spredt over 9 dage fordelt på 9 måneder.\nDu investerer i dig selv en søndag formiddag 4 timer om måneden for at komme tilbage til dig selv og vække din sjæl til live med yoga, meditation og undervisning i sammenhængen mellem vores sind, krop og sjæl.\nKurset henvender sig til alle\n– Der vil udvikle deres potentiale og deres spiritualitet.\n– Dig som er i ubalance – kurset kan give dig indsigt i din lidelse såvel som potentialet til at hele dig.\n– Terapeuter der ønsker at lære om Chakrasystemet, dets relation til det endokrine system og systemet i kinesisk filosofi.\nKurset er en proces af selvopdagelse og forståelse af dit hele selv med dybe personlige indsigter og healing.\nVi studerer og oplever chakrasystemet og hvordan det påvirker vores hormoner og organer. Du forstår den dybereliggende forbindelsen mellem din krop og dine følelser. Jo mere du får adgang til, jo mere heler du.\nPrisen for kurset er : kr. 6.300,- og kan tilmeldes betalingsservice med månedlige betalinger.\nDet er vigtigt at du deltager alle dagene på kurset da processen foregår i stadier. Hvis du ønsker mere information kontakt mig venligst. Anette Friis 42311254 eller E-mail til info@Soul2Soul.dk\nTilmeld dig via SALIGDIG. DK og send dine informationer til info@Soul2soul.dk (Navn, Adresse, telefonnummer, e-mailadresse, Hvad tiltrækker dig ved kurset og hvor har du hørt om det.) Tilmelding er bindende.\nProgram for Chakra Kursus\n1. Del – introduktion og overblik\n2. Del – Første Chakra – Forholdet til vores far, vores behov for rutine og struktur. Opfattelser af livet vi har arvet fra vores familier og vores kultur.\n3. Del – Anden Chakra – Forholdet til vores mor, vores ønsker og passion i livet. Hvordan vi forholder til verden.\n4. Del – Tredje Chakra – Tro på os selv og hvordan vi projicerer os selv ud i verden. Hvordan vi får det vi behøver. Vores selvtillid.\n5. Del – Fjerde Chakra – Smerte og sorg. Hvordan vi elsker os selv og andre. Vigtigheden af tilgivelse.\n6. Del – Femte Chakra – Hvordan vi udtrykker os – vores stemme, Hvordan vi beder om det vi har behov for. Vores sjæls formål.\n7. Del – Sjette Chakra – Hvordan vi tænker, hvordan vi bruger vores hjerne, hvordan vi skaber det vi tror på, vores psykiske evner.\n8. Del – Syvende Chakra – søvn mønster, hjerne kemi, sensitivitet til sollys, vores forståelse af den menneskelige natur og det guddommelige og forbindelsen hertil. Din trosretning er ikke afgørende her. Denne del handler om at forstå at når vi er i harmoni med os selv forstår vi essensen af hvad vi i sandhed er.\n9. Del – Integration\nForbered dig på dit livs rejse. Vi ses 😉\nVær den første til at anmelde “CHAKRA Kursus 2019” Annuller svar\nWorkshop GRIB DIG SELV – 24/6 2018 kl. 10-13 Earlybird indtil 1/5\nWorkshop De-stress & Detox 15/4 2018 kl. 10-13 EARLY BIRD indtil 1/4\nDybdeafslapning med Frekvenser 16/9 2018 kl. 10-12\nMantra Meditations Kursus – 3 timer fordelt på 3 lørdage i efterår... Dybdeafslapning med Frekvenser 16/9 2018 kl. 10-12


Om Sri Lanka | 100vjet\nPå Sri Lanka taler befolkningen Sanskrit. Det er de indfødtes sprog. På Sanskrit betyder Sri Lanka ”den ærværdige ø”, hvilket er meget rammende for Sri Lanka. Øen er fantastisk smuk, og er en sand perle i det store Asien.\nAsien er anderledes end Europa, og er generelt en verdensdel, som rigtigt mange europæere besøger. Det er også en sund ting, for forholdene i Asien er markant anderledes end vi er vant til.\nSådan er det også på Sri Lanka, som endnu ikke er overbefolket af turister i højsæsonen, men stadigvæk kan nydes af de relativt få turister. Tag dog ikke fejl, her er andre turister, og det er der selvfølgelig en årsag til. Øen indeholder det hele. Her er betagende bjerge, hvor naturen er ufattelig, uhåndgribelig, og overvældende smuk. Her er store teplantager, hvor noget af verdens fineste the bliver dyrket.\nDe små bjer gveje kanter sig vej igennem landskabet, og kørslen er ofte aggressiv, men der sker forbavsende få ulykker. Bjergvejene er hugget ind i landskabet, og giver mulighed for at nyde naturen undervejs. Her har man udsigt over frodige dale, og pludselig befinder man sig inde midt i en frodig skov, hvor man kan høre dyrenes lyde. Man har selvfølgelig også mulighed for at tage ud til kysten, hvor man kan finde nogle af Asiens smukkeste sandstrande.\nKridhvide, og med små øer liggende lige uden for stranden. Palmerne vejer, og tempoet er afslappende, så man føler at man kan slappe af, og bare overgive sig til naturen, og til dagligdagens magelige tempo.\nSrilankanerne er befolkningen på øen, og de er utroligt hjælpsomme og venlige. Her finder man en menneskelig ydmyghed, og en lyst til at hjælpe hinanden. Her finder man nysgerrige mennesker, der har lyst til at høre om europæernes liv og dagligdag. Her adskiller befolkningen sig i høj grad fra de europæiske lande, hvor befolkningen ofte har nok i sig selv.\nSri Lanka har en frodig natur, hvilket også betyder et ufatteligt lækkert køkken. Her tilberedes maden med lokale råvarer, som ofte er helt friske og lækre. Her spises den friske fisk fra havet, og her har man mulighed for at smage ufattelig lækker frugt.\nVejret på Sri Lanka er godt det meste af året og øens to monsuner gør, at man altid kan besøge Sri Lanka og have perfekt strand vejr. Fra maj til september er vejret bedst på østkysten, mens man i perioden december til februar finder det bedste vejr på vestkysten. Selvom monsunen er over øen, betyder det ikke dagsregn, men regn som man kender det fra østen – et par timer med kraftig regn og derefter høj sol og masser af varme.\nDet er således muligt, at besøge Sri Lanka året rundt og du kan sagtens planlægge rundture på øen selvom det rammer ind i monsun områder.\nSri Lanka har mange ting at byde på, både til børnene og til de voksne. Det er ikke et sted fyldt med turister, til gengæld er der mulighed for unikke oplevelser, som man vil huske resten af livet. En sand perle.


Billeder på vej, Her går du ikke ned på udstyr - bare se disse highlights: - Elektrisk soltag - Full LED - KESSY advanced - Connectivity box - Magnetic tech metallak - Bakkamera - Alarm - Trådløs...\n2021 16.000 309.900,- kr.\nLille rap og økonomisk Leon eHybrid i den sporty FR model, Med en rækkevidde på omkring 40-50km kan man sagtens klare de daglige ture, Bemærk ekstraudstyr: * Safe & Driving L, * Parkeringsassisten...\n2022 29.000 284.900,- kr.\nLeon Sportstourer hybrid med op til 50km på ren el!, Tjek lige udstyret, * Fodbetjent elektrisk bagklap, * Bakkamera, * Safe & Driving L, * Parkeringsassistent inkl. parkeringssensorer for og bag, ...\nadaptiv fartpilot, træk, 2 zone klima, fjernb. c.lås, kørecomputer, infocenter, auto. nedbl. bakspejl, sædevarme, 4x el-ruder, el-spejle m/varme, parkeringssensor (bag), 16" alufælge, airc., automa...\nSE lige denne utrolig velholdte og veludstyret Seat Mii!, Som en af de eneste til salg i DK er der i denne EL-SOLTAG, ALLE service overholdt på autoriseret SEAT værksted, tidligere undervognsbehand...\n2016 107.000 79.900,- kr.


Vi glæder os til: The Riot Club | Girls on film Vi glæder os til: The Riot Club – Girls on film\nMord i sommermørket\nTV er muligvis ikke det, man har lyst til at bruge sin tid på her i sommervarmen. Dog synes jeg, a\nDen ser virkelig lovende ud! Skal klart se den. Og hvis det går helt galt, så er der jo alle de pæne mænd !\nLige præcis, Charlotte ;)\nHmm rige, priviligerede, hvide unge drenge har en eksklusiv klub, hvor de laver noget lort, som kommer til at have konsekvenser for deres ellers lysende fremtid… Gossip Girl møder Det forsømte forår ;)\nHa ha Nana Maria. Det er godt set ;).\nJeg faldt lige over jeres blog, og hvor er det fedt, at der er kommet en blog om film, serier osv. herind på Bloggers Delight. Når det er sagt, så skal jeg helt sikkert se den! Der er jo ikke én eneste grim fyr i den trailer? Haha ;)\n1000 tak Laura. Og velkommen til :). Ja de er utrolig pæne de mænd :). KH Stine\nTV er muligvis ikke det, man har lyst til at bruge sin tid på her i sommervarmen. Dog synes jeg, at krimiserier passer perfekt til …


Hulmursisolering i Hjortshøj – Se de bedste firmaer her\nLeder du efter hjælp til hulmursisolering i Hjortshøj? Vi har samlet de bedste firmaer i lige netop Hjortshøj, så du hurtigt kan danne dig et overblik over mulighederne.\nVi hjælper dig med at finde det bedste firma til hulmursisolering i Region Midtjylland, som kan hjælpe dig i 8530 Hjortshøj. Der er mange byggefirmaer i Aarhus Kommune, så det burde ikke være noget problem.\nEn lang række internet butikker frembyder i vore dage diverse forskellige fragttyper. En sikker vinder er efterhånden at få leveret til et udleveringssted, fordi du dermed nemt kan hente dine produkter når du har lyst. Fragtmuligheden er altså i høj grad enkel, samt typisk tillige den mindst kostelige mulighed for fragt.\nDu kunne endvidere forsøge at få varerne leveret hjem til din privatadresse eller ud til dit arbejde. Fragtløsningen bliver for det meste en tand mere omkostningsfuld, men lige så vel temmelig let gængelig. Den prisbilligste form for fragt af Hulmursisolering i Hjortshøj vil dog til enhver tid være selv at hente pakken, som dog afhænger af at du befinder dig lige ved Hulmursisolering i Hjortshøj netshoppens adresse.\nFragtperioden er selvfølgelig ualmindeligt væsentlig ifald du har behov for din ordre fluks, så i det øjemed er det helt essentielt at vi kontrollerer den forventede leveringstid ved det respektive produkt.\nDe fleste Hulmursisolering i Hjortshøj e-handler udlover muligheden for dag-til-dag levering på en lang række produkter, men vær vagtsom da det afhænger af at bestillingen fuldbyrdes tidligere end et fast tidspunkt, så at de garanteret kan nå at få Hulmursisolering i Hjortshøj ordnet forud for at logistikmedarbejderne har fri.\nEn række internet webshops frembyder fri fragt, men tit kun hvis du handler for et konkret beløb. Derudover må man udvælge den billigste leveringsløsning, som typisk – uden hensyn til om du er ved Køge, Odder eller Nivå – er at få fragtmanden til at køre dine varer til en pakkeshop.\nDet er i dag ualmindeligt let for købere at sammenligne priser (via fx PriceRunner) på Hulmursisolering i Hjortshøj fra flere internet virksomheder, og følgelig har flere e-forretninger ikke kunne slippe for at reducere udsalgspriserne på deres varer – til børn, samt til mænd og kvinder – betragteligt, og endda nogle gange yde portofri fragt.\nDet kan dog immervæk være smart at se nærmere på en række online varehuse efter Hulmursisolering i Hjortshøj tilbud forinden du gennemfører din bestilling, så man er garanteret at få fat i den skarpeste pris.\nMan skal alligevel være klar over, at såfremt en butik på nettet udlover Hulmursisolering i Hjortshøj til en pris der anses for enormt overkommelig, er det for det meste være et signal om en uoprigtig online virksomhed. Kortbestillinger er i hvert fald omfavnet af en forordning, som skærmer os imod svindlende forhandlere på nettet.\nVi tilråder bestillinger med betalingskort eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed burde du bruge en afdragsordning som for eksempel ViaBill, når du efterspørger at afbetale omkostningerne senere.\nForud for at folk køber Hulmursisolering i Hjortshøj i en forretning på nettet burde de for at være på den sikre side kigge på webshoppens handelsaftale, men det er mange gange et tidskrævende arbejde.\nAlternativet kunne måske være at granske hvorvidt online virksomheden er verificeret af e-mærket, som generelt er et kendetegn for at internet firmaet opretholder de danske regler, samt at netshoppen regelmæssigt kigges til af sagkyndige som kender til vilkårene på området. Dette er desuden din genvej til support, ifald du skulle få besvær som følge af din ordre.\nLigeså er det en hjælp at man er på vagt for de vigtigste bestemmelser der gælder for købet, for eksempel hvilken ombytningsret på Hulmursisolering i Hjortshøj hjemmesiden lover. På grund af dette er det desuden afgørende, at man når som helst bibeholder ens faktura, således man en anden gang kan bekræfte sin shopping, ligegyldigt om man søger et produkt til en herre eller dame.\nTrustpilot yder stort set værdifulde muligheder for at besigtige en stor gruppe nuværende køberes observationer og derved kan det anbefales, at du vurderer e-handlens Hulmursisolering i Hjortshøj vurderinger inden du bestiller.\nFacebook medfører tilsvarende en lang række tiltalende metoder til at få indsigt i webshoppens troværdighed. Herinde er der nogle internet varehuse hvor det er muligt at ytre en kritik af købsoplevelsen, hvilket tillige bør benyttes til at få et indblik i hvor tilfredse kunderne er.\nHjemmesiden er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi har samarbejder med forskellige online shops i Danmark når vi præsenterer deres tilbud, og får godtgørelse ifald en af vores besøgende fuldfører en handel.\nAnvisninger omkring Hulmursisolering i Hjortshøj og firmaer på nettet værnes om jævnligt, men det er umuligt for os at give garantier imod justeringer der kan være realiseret efter seneste opdatering af hjemmesidens informationer.


Du skal give slip på de ting, der ikke er beregnet til dig\nWalt Whitman skrev: 'Undersøg alt, hvad du har fået at vide, og afvis det, der fornærmer din sjæl.' Desværre for os efterlod Whitman aldrig detaljerede instruktioner om, hvordan man gør dette. Og hvordan ved vi virkelig forskellen mellem de ting, der fornærmer sjælen, og de ting, der, selvom det er svært at øve, holder sjælen fast, stærk og ærlig? Det virker ret let at afskedige alt, hvad vi har svært ved at leve efter, eller gå igennem under det dække, at 'det er ikke beregnet til dig.' Men vanskeligheder, ubehagelige situationer og de kampe, vi står over for, gør mere end at give os sorg og gode historier - de tempererer sjælen. Og de gør ånden både ydmyg og modstandsdygtig.\nMen hvis du ser tydeligt - både andre og dig selv - vil du opdage, at folk holder fast i tingene, især i troen på, at visse ting er beregnet til dem. Og dette manifesterer sig på forskellige måder. Fra destruktive forhold til en ufleksibilitet i at ændre ens karrierevej eller kald til uvilligheden til konstant at reflektere over ens grundlæggende værdier og meget mindre ændre dem. Vi holder tæt på tingene, fordi det er meget let at danne vaner. Og vores vaner - hvad enten det er vores tanker, ord eller handlinger - er ikke lette at bryde.\nTænk på noget, du virkelig ønskede, som du troede var beregnet til dig. Måske er det endda noget, du havde, men mistet; noget du til sidst endte uden. Det gjorde ondt, ikke? Og måske gjorde det så ondt, at du bare ikke helt kunne lade det gå. Og at holde fast på det på sin egen mærkelige måde følte, at du stadig havde det. Men denne fornemmelse, denne besættelse, vi har for de ting, vi holder fast i - vores greb tilsyneladende ubrydeligt - holder os sjældent, hvis nogensinde, fra tab. Vi mister ting hele tiden - 'Herren giver og Herren tager væk', som Job advarede os om i Det Gamle Testamente.\nEn måde at være venligere over for mennesker, tror jeg, er at huske, at vi alle har mistet noget, og mange har mistet meget. Undertiden er tabet så vanskeligt at afsløre, at selv illusionen om, at hvad vi end stadig vil være med os, er bedre end slet ingenting. Og så går vi gennem livet med et tæt greb om alt, hvad der allerede er undsluppet os. Frygten for at lade ting, som vi ofte tænker, definere os eller holde os hele, overgår det mod, vi er i stand til, at vælge det ukendte og lade det kendte forlade os.\nMen her er hvad jeg ved, og det er sandsynligvis en af de få ting, jeg faktisk ved: Strammere greb om de ting, der ikke er beregnet til os, lukker os for livet. Og du skal være åben for livet. Hvis du ikke er åben, holder du fast ved ting, der bringer digunødvendigsmerte og lidelse. Hvis du er åben, giver livet dig stadig smerte, men det vil være den slags smerte, der ernødvendigfor at bringe dig, hvor du er bestemt til at være. Selvom denne skæbne måske adskiller sig drastisk fra den sti, du er på lige nu. Og måske er det her Whitmans råd kommer ind - at kende forskellen mellem nødvendigheden af vores lidelse, giver os mulighed for at bevare det, der er meningsfuldt, og smide de unødvendige smerter væk; at smide det, der fornærmer sjælen.\nHvis du ikke stoler på noget eller nogen i livet, skal du stole på, at de ting, du efterlader, giver dig mulighed for at give plads til det uventede. Fordi med tilstrækkelig tro, mod, håb og kærlighed; og bevidstheden om enhver velsignelse, vi har fået, og føler taknemmelighed for hver gave, vi har fået, de uventede veje, vi ender med at tage, ofte ender med at føle os som det sted, vi er nøjagtigt beregnet til at være.\nI sidste ende er vores stier sjældent lige og smalle, og det var aldrig meningen, de skulle være alligevel. Og hvis alt hvad vi gør i hver enkelt, er at lære en lektion eller møde en ven eller kende os selv bedre eller gøre noget venligt for nogen, har vi gjort meget. Men først skal vi først have modet til at give slip på de ting, der ikke er beregnet til os.\nTjek Kovies nye tankekatalogbog her .\nkan en forelskelse vare i årevis\nhvordan man får hende til at blive hård\nalle i Afrika kan læse svensk\nJeg vil kende dig\n50 afslørende spørgsmål til din person om at se, om du virkelig kan stole på dem\nHistorien om, hvordan jeg blev forelsket i dig, og hvorfor jeg stadig (lidt) er\nLæs dette, når du har lyst til, at du fejler som mor\nDe fem bedste Stoner-livsfilosofier


Fynske Insekter - Sommerfugle, Guldsmede, Svirrefluer m.m. - Rapporter og artikler: 2001\nRapporter og artikler: 2001\nBåndfluen (Diptera: Tephritidae) Euphranta toxoneura (Loew, 1846)\nSlægten Euphranta omfatter ca. 90 fluearter i 3 underslægter, og den største udbredelse har de i Asien og Australien. Fra Europa kendes 2 arter i hver sin underslægt.\nEfterårsuglen Conistra erythrocephala (D.& S.) - på Nordfyn\nOtto Buhl og jeg var taget til Agernæs Flyvesand for at se, hvad der kunne være at finde en lun efterårsaften, og vi drømte vel lidt om at møde en af arterne i slægten Lithophane. Der var ikke særlig mange dyr på de cirka 80 snore, men en enkelt Dichonia aprilina og 2 stk. Peridroma saucia blev det til, før vi mødte aftenens ubestridte dyr.\nEfterårsuglen Xanthia ocellaris\nI den lune september 1999 sukkerlokkede jeg i stor stil på naturgrunden ved Lunde Bro, Risinge. Der var mange efterårsdyr – og ikke mindst Xanthia gilvago. En del af dem blev præpareret.\nFund af måleren Lycia zonaria (D. & S.) på Fyn\nEn tilbøjelighed mange sommerfuglefolk nok har er, at de lige kigger efter, om der ikke er noget spændende ved lyset på respektive bygninger. I dette tilfælde en toiletbygning på en rasteplads. Jeg gjorde store øjne, da der ved lyset sad to Lycia zonaria, da det ikke er hverdagskost at rende på sådanne dyr.\nHedemosemåleren Carsia sororiata (Hb.) – igen fundet på Fyn.\nTorben L. Rasmussen har i sæsonen 2000 haft en kviksølvpære tændt ved sin nyerhvervede ejendom i Grønløkke ved Bogense og har bl.a. fundet ovennævnte dyr.\nLindeuglen Xanthia citrago (L.) – status\nDen normalt gulorange bruntegnede og brunt ribbede ugle har været sjældent set i Fynsområdet de seneste årtier, så den er for nyere lepidopterologer et interessant dyr at stifte bekendtskab med, da den i øjeblikket må betegnes som en sjælden art i området.\nMon det ikke er rekord?\nI Dag, d. 18. Februar 1938 Kl. ca. 2 Eftm., fløj i min Skov "Hejmdalsbakkerne" i Svanninge Bakker ved Faaborg en Sørgekaabe (Vanessa antiopa L.);\nPrydvingen Batia lunaris (Hw.) - også fundet på Fyn\nSlægten Batia indeholder nu 3 arter i Danmark, nemlig lambdella, internella og lunaris, hvoraf de to sidstnævnte mest ligner hinanden, og deres larver har ens levevis.\nPyraliden Agriphila latistria (Hw.) - et strejf- eller trækdyr på visit i haven.\nSiden 1977, hvor der blev fundet 5 eksemplarer spredt fra Vestkysten over Fyn helt til Bornholm, bliver arten set regelmæssigt i varierende antal.\nPyraliden Myelois circumvoluta (Fourc.) – på Nordfyn\nDenne større, karakteristiske pyralide har nu bredt sig op over hele Fyn til Nordfyn. Tidligere har den været rapporteret fra sydlige Langeland (Gulstav, Rudkøbing) og det sydlige Fyn (Gudbjerg Skov, Kirkeby Sand, Egneborg), men har i årene 1998 -2000 også vist sig 7 steder på den nordlige del af øen.\nSmåsommerfuglen Phyllonorycter leucographella (Zell.) - har bredt sig til Fyn\nI slægten Phyllonorycter, der omhandler de kønne og karakteristiske rynkeminedyr, findes næsten 50 arter. Det er en oplagt gruppe at klække og dermed samtidig lære værtsplanterne at kende.\nSommerfugle fra Fyn (distrikt F) - år 2000\nDer udkommer i 2001 en revideret vejledning for fund som skal indberettes til landslisten. Vi har bl.a. valgt at medtage samtlige rødlistearter uanset om de er almindelige i nogle distrikter.\nÅr 2000 var det næstvarmeste år i Danmark.\nMed en middeltemperatur på 9,2 grader for landet som helhed blev 2000 sammen med 1934 og 1989 det næstvarmeste år, som er registreret.\nØrecikaden Ledra aurita (L.) - ved at være udbredt på Fyn?\nDet er muligt at få denne særprægede og, efter danske forhold, store cikade at se ved lyset på gode flyvenætter i især august måned.\n6,918,294 Unikke besøg