Tirsdag den 16. april 1996.\nPunkt 26, Forslag til Landstingsforordning om uddannelse af lærere til folkeskolen.\nVi går nu videre til punkt 26, nemlig Forslag til Landstingsforordning om uddannelse af lærere til folkeskolen.\nDet er landstyremedlem for Kultur, Uddannelse og Kirke, der skal forelægge punktet.\nJeg skal hermed på Landsstyrets vegne forelægge forslag til Landstingsforordning om uddannelse af lærere til folkeskolen.\nDen nugældende landstingsforordning om uddannelse af lærer til folkeskolen og om de sociale uddannelser er for 1989. En arbejdsgruppe nedsat af landsstyremedlemmet for Kultur, Uddannelse og Forskning i 1992 påpegede i en redegørelse af den 6. maj 1994, at det har været uhensigtsmæssigt at have de uddannelser samlet under Ilinniarfissuaq i et administrativt fællesskab. Det har ikke medført den forventede smidiggørelse af de almindelige arbejdsgange eller hensigtsmæssige udnyttelse af ressourcer vedrørende administration, lærere og lokaler.\nI forlængelse heraf samt i erkendelse af, at studiet er blevet for tidsmæssigt sammentrængt, tilsluttede Landstinget sig på den anden forårssamling i 1994, at læreruddannelsen forlænges med 1 år til 4 år ialt, med henblik på at give den studerende mere egentlig studietid.\nLandstinget besluttede endvidere, at ændringerne skulle ske med virkning fra den 1. august 1995.\nLandsstyremedlemmet for Kultur, Uddannelse og Forskning nedsatte i november 1994 en arbejdsgruppe, der fik som kommisorium at udarbejde et beslutningsgrundlag for forslag til en 4-årig læreruddannelse og decental læreruddannelse.\nArbejdsgruppen er sammensat af repræsentanter fra Ilinniarfissuaq, Grønlands Læreforening (GLF), Ilinniartitsisut Kattuffiat (IK), de lærerstuderende, Personaledirektoratet og Direktoratet for Kultur, Uddannelse og Kirke.\nPå den konstituerende samling 19954 vedtog Landstinget forslaget om blandt andet forlængelse af læreruddannelsen med 1 år til 4 år med virkning fra 1. august 1995. Endvidere lovede landsstyret til efterårssamlingen 1995 at fremlægge en samlet revision af læreruddannelsen, herunder også en revision og forlængelse af den decentale læreruddannelse.\nNærværende forslag til landstingsforordning om uddannelse af lærer til folkeskolen indeholder ændringerne fra den konstituerede samling 1995 og indeholder endvidere nye ændringer. Disse består primært i nye fagbeskrivelser.\nDet skal endvidere bemærkes, at det fremlagte forslag til landstingsforordning i modsætning til den nugældende forordning ikke indeholder et sprogligt adgangskrav eller krav om undervisningssprog. Landstinget accepterede på forårssamlingen 1995 Den uddannelsespolitiske Redegørelses anbefaling af afskaffelse af det sproglige adgangskrav til de videregående grønlandske uddannelser. Det er efterfølgende blevet konfirmeret af landstingets Kultur- og Undervisnignsudvalg.\nDen centrale læreruddannelse er normeret til 4 år og strækker sig over 8 semestre. Uddannelsen er opdelt i en 1. del, som primært omfatter de obligatoriske fag samt en 2. del, der primært omfatter liniefagene og et pædagogisk speciale.\nDen decentrale læreruddannelse er normeret til 42 år og strækker sig over 9 semestre.\nFagligt set er den harmoniseret med den centrale læreruddannelse. Der er skabt mulighed for at tage to liniefag, såfremt den studerende vælger at tilbringe de sidste 2 år på centralt hold, hvilket vil sige Ilinniarfissuaq.\nÆndringen af landstingsforordningen om uddannelse af lærere til folkeskolen og de sociale uddannelser på den konstituerede samling i 1995 medførte forøgede udgifter til studiestøtte, lærerlønnninger og materialer på ca. 2,9 mio. kr. årligt, dog først fra det fjerde uddannelsesår, hvilket vil sig 1998/99. Det foreliggende forslag forventes ikke at medføre yderligere forøgede udgifter.\nUdkastet har været sendt til høring hos de, der har været repræsenteret i arbejdsgruppen, samt derudover hos KANUKOKA, Undervisningsministeriet, NAK og Dansk Magisterforening. Høringssvarene er indarbejdet i forslaget. Det skal dog bemærkes, at Undervisningsministeriet ikke har fundet det muligt at afgive høringssvar indenfor den fastsatte høringsfrist. Såfremt Undervisningsministeriet under sagens behandling måtte fremkomme med bemærninger til forslaget, vil disse straks blive forelagt Landstinget.\nIdet der iøvrigt henvises til forslagt og tilhørende bemærkninger overlades forslaget hermed til Landstingets velvillige behandling, idet Landsstyret samtidig skal foreslå, at forslaget behandles i Landstingets Kultur- og Uddannelsesudvalg inden 2. behandlingen.\nIdet vi støtter det forelagte forslag til Landstingsforordning om uddannelse af lærere til Folkeskolen, skal vi fra Siumut knytte følgende følgende bemærkninger her til 1. behandlingen.\nKapitel 2. Optagelse:\nDer er behov for en klarere redegørelse for optagelsesbetingelserne til den decentrale læreruddannelse f.eks. betingelserne vedrørende forudgående uddannelser, erhvervsarbejde og lignende samt udtalelser fra deres tidligere arbejdsgivere.\nKapitel 3. Den centrale læreruddannelse. Uddannelsens indhold og omfang:\nVi er tilfredse med, at kristendom påny bliver optaget som et obligatorisk fag.\nVi er meget glade for, at undervisning i det grønlandske sprog bliver et liniefag, idet vi finder det vigtigt, og har sat som en målsætning, at vort sprog skal kunne anvendes korrekt, såvel i tale som på skrift.\nEftersom man fortsat regner med lærernes faglige kunskaber i fagene sang og musik, må der plads til disse fag. Det drejer sig jo her om kreative aktiviteter, som er til glæde for såvel børn som voksne. Vi kunne ønske os, at kreative fag såsom formning, husgerning, håndarbejde, sang/musik samt sløjd vil kunne vælges som liniefag. Der vil jo altid være elever, som har gode evner til manuelt arbejde, slev om de måske ikke er så dygtige til boglige fag. Sådanne elever kommer ikke videre i uddannelsessystemet, når de forlader skolen og får beskæftigelsesproblemer. Vi kan undgå sådanne problemer, hvis nogle af de lærerstuderende havde nogle kreative fag som liniefag.\nFra Siumut er vi glade for, at de krav, som blev fremsat i forbindelse med behandlingen af den 4-årig uddannelse i marts sidste år, bliver fremsat som en del af nærværende forslag. Vi føler os trygge ved, at arbejdsgruppen under sit arbejde har forhørt sig hos forskellige relevante grupper, og vi takker arbejdsgruppen for det store arbejde, de har udført.\nFra Siumut skal vi understrege, at vi lægger afgørende vægt på uddannelse. At vi lægger afgørende vægt på samfundets videreudvikling i erhvervsmæssig og økonomisk henseende betyder, at vi kræver, at borgerne er veluddannede og veloplyste, og dette kræver menneskelig velstituerede og veluddannede lærere.\nLærerne er jo garanter for, at vore børn og de kommende generationer får den bedst mulige uddannelse.\nI den forbindelse skal vi overfor Landsstyret give udtryk for ønske om, at man sørger for, at læreanstalterne og kollegiepladsernes antal følger med de uddannelsessøgendes stigende antal. Vi mangler jo fortsat mange lærere på kysten. Lærere som vi har hårdt brug for. Derfor skal vi anmode om, at det undersøges, hvorledes alle egnede ansøgere kan optages.\nMed disse bemærkninger skal vi henstille til, at forslaget underkastes behandling i Landstingets Kultur- og Undervisningsudvalg forinden 2. behandlingen her i salen.\nVi i Atassut sætter pris på en god uddannelse og undervisning, der efter samfundets generelle behov, har mulighed for højere uddannelser. Derfor vil vi fra Atassut gå ind for forslaget fra landsstyremedlemmet for Kultur, Undervisning og Kirke vedrørende Landstingsforordning om uddannelse af lærere til folkeskolen.\nAtassut sætter pris på udviklingen af uddannelser, hvis indhold skal være grundlæggende for flere og flere opgaver, som vi i fremtiden skal varetage. Derfor går vi i Atassut ind for forslaget for udvidelsen af læreruddannelsen, der tidligere har været kortvarig og anstrengende.\nSamtidig går vi i Atassut ind for ophævelsen af modermålskravet. Vi mener, at de fremmede i det lokale grønlandske samfund også skal have mulighed for at lære sproget i det land, hvor de bor.\nVi går i Atssut ind for, at den studerende efter eget ønske kan vælge at læse 2 højere fag i en central skole de sidste 2 år af uddannelsen.\nAtassut imødekommer de årlige udgifter på 2,9 mio. kr. til lærerlønninger og undervisningsmaterialer, der dog gør sig gældende i de 4 år. Det vil sige med virkning fra 1998/99.\nMed disse bemærkninger godkender vi fra Atassut forslaget til behandling i Landstingets Kultur- og Undervisningsudvalg forinden 2. behandling.\nMalinannguaq M. Mølgaard, ordfører for Inuit Ataqatigiit:\nVi har allerede sidste år støttet den i forslaget om læreruddannelse forslåede forlængelse af nævnte uddannelse til 4 år.\nMen i forbindelse med det manglende sproglige adgangskrav, dvs. at der ikke kræves specielt at kunne det grønlandske sprog i den gymnasielle uddannelse, og efter at have undersøgt sagen, udtrykker vi vort ønske om, at man kikker nærmere på de flere niveauer i grønlandsk på den gymnasielle uddannelse i forbindelse med adgangskravende til læreruddannelsen.\nI forbindelse med beslutningen derom, må man i det miondste undersøge Ilinniarfissuaq´s eksisterende forhold, og hvilke følger en sådan en beslutning vil få.\nDet er vort indlysende håb, at enhver i Grønland som ønsker at få en uddannelse og som agter at tilbringe hele deres liv i landet, skal kunne få alle de muligheder de kan få. Men i forbindelse med dette spørgsmål, som vi skal tage stilling til, vil vi gerne få oplyst, hvilke følger det vil få for undervisningen for Ilinniarfissuaq, hvad de studerende mener, hvilke virkninger vil det få for dem, som har grønlandsk som daglig sprog, hvilke virkninger vil det få for lærerne?\nInuit Ataqatigiit fastholder, at det grønlandske sprog til stadighed har 1. prioritet, og i den henseende støtter vi Ilinniatitsisut Kattuffiat.\nI denne forbindelse skal vi påpege, at de udelukkende grønlandsk sprogede, der ellers har gode evner, bliver udelukket fra at få en videre uddannelse, bare fordi de ikke kan dansk.\nVi burde allerede fra nu af for alvor udvikle uddannelserne med grønlandsk som undervisningssprog. Men det er også i selvindlysende nødvendigt at lære fremmedsprog for at kunne kommunikere med omverdenen og med turisterne, og i forbindelse med de uddannelser, som kræver færdigheder i fremmedsprog.\nDet behøver ikke kun at være i forbindelse med ovennævnte, vi er jo allesammen forskellige, og der er mange blandt os, der har andre store evner, selvom deres sprogsans lader noget tilbage at ønske.\nVi må derfor udforme vores fremtid på den måde, så vort sprog bliver hovedsproget i vores eget land. Det er klart, at det ikke sker fra den ene dag til den, men bestræbelserne må igang, hvis vi skal beholde vores selvrespekt som nation.\nUnder henvisning dertil er man ikke utilbøjelig til at spørge landsstyremedlemmet for Kultur, Uddannelse og Kirke, om man har sat nogle folk til at oversætte låneordene til grønlandsk ?\nOm hundrede år vil vi alle her i salen ikke være til, så måske er til den tid de oversatte låneord, der måske nok skurre i ørerne til at starte med ikke længere så mærkelige at høre på at bruge.\nEfter denne lille digression om sprog skal vi anbefale, at forordningsforslaget går til behandling i Landstingets Kultur- og Undervisningsudvalg forinden dets 2. behandling.\nMed henblik på at give den lærerstuderende mere egentligt studietid har vi under forårssamlingen 1994 forlænget læreruddannelsen med 1 år, så den nu varer 4 år, med virkning fra 1. august 1995.\nVi konstaterer i Akulliit Partiiat, at nærværende forslag indeholder:\n1.Primært nye fagbeskrivelser,\n2.I modsætning til den gældende ordning ikke indeholder sprogligt adgangskrav eller krav om undervisningsprog.\nÆndringen fra den konstituerende samling i 1995 medførte forøgede udgifter, men først fra 1998-99. Det foreliggende forslag forventes ikke at medføre yderligere forøgede udgifter.\nDa forslaget har været til høring hos de relevante instanser, går Akulliit Partiiat ind for forslaget, men har svært at forstå, hvorfor Undervisningsministeriet ikke har kunnet give høringssvar endnu.\nEfter at have sagt dette, så vil vi ikke undlade at nævne, at man på baggrund af folkeskolelærernes oplæring af børnene i fremtiden kan have nogen betænkeligheder ved, at de kan have store forskelle i årene og i deres evner til at komme helt ind i sagen og at få det behandlet. Det vil sige koncentrationen.\nOg at den sproglige kunnen i de sammeårige vil give alt for forskellige, det er ikke sådan, at de ikke har evnerne, men tænker vi på, at evnerne i dem der har samme år er forskellige. Jeg mener, at der er ret store betænkeligheder ved dette og burde kunne tages til efterretning med hensyn til det fremtidige arbejde. Det er blot et hjertesuk.\nAkulliit Partiiat skal indstille at forslaget går til Kultur- og Undervisningsudvalget forinden 2. behandling.\nSelv om jeg fra Kandidatforbundet i grundprincippet er stemt for forordningsforslagets gennemførelse kan jeg dog slet ikke acceptere, at man fra den nugældende forordning fra 1989 har fjernet bestemmelserne kapitel 1, § 1, stk. 2, "Undervisningssproget er grønlandsk" samt § 5, stk. 1 , "Optagelse til læreruddannelsen er betinget af at ansøgeren har bestået gymnasiel uddannelse med grønlandsk på modersmålsniveauet". At disse bliver slettet finder jeg meget uacceptabelt.\nDerudover ønsker jeg, at forordningsforslaget forinden 2. behandlingen bliver grundigt drøftet i Kultur- og Undervisningsudvalget på grundlag af brev af 25. marts 1995 fra Ilinniartitsisut Kattuffiat til Direktoratet for Kultur, Uddannelse og Kirke.\nEndvidere ønsker jeg, at der til 2. behandlingen medtages høringssvarene fra KANUKOKA, NAK og Dansk Magisterforening, da disse ikke er medtaget ved forelæggelsen.\nFørst skal jeg takke samtlige partiers ordførere for at hilse forordningsforslaget velkommen og støtter den. Som vi allerede tidligere har vidst, så er uddannelserne til pædagog- og socialrådgiveruddannelserne og læreruddannelserne været samlet under eet. Da vi holdt møde sidste år godkendte Landstinget en adskillelse af disse uddannelser, og det er på baggrund af den beslutning, at jeg fremsætter følgende landstingsforordning. Og jeg kan udtale at samtlige ordførere støtter den og jeg kan også udtale, at vi har et udvalg under landstinget som særskilt behandler sådanne sager for at opnå, at dette forordningsforslag sker i henhold til de grønlandske forhold og at disse bliver affattet for at sikre dette. Her går man ind på mange interessante overskrifter, som jeg mener, at det vil være glædeligt at få det behandlet og vurderet i dette udvalg.\nHvis jeg skal kommentere indlæggene enkeltvis, så skal jeg udtale, at jeg også finder det meget vigtigt og interessant, at man også giver mulighed for, at man får forøget musikudøvelsen i grønland. Det er korrekt, at digtere er udgået fra Ilinniarfissuaq og dermed også har været med til at give det grønlandske åndeliv en styrke.\nVi mener, at man også kan fortsætte dette. I februar i år rejste jeg til Island, hvor jeg bl.a. i Akureyri drøftede en samarbejdsaftale med mine kolleager fra Island og Færøerne. Samarbejdsaftalen, der formelt er tiltænkt at starte fra januar 1997 i en 3 årig forsøgsperiode vedrører emner inden for kultur, uddannelse og forskning. For Grønlands vedkommende er det musikoplæring i grundskole/ musikskole organisering, herunder udveksling af erfaring, der skal tages fat på. Vi ved, at færingene og islændingene er meget mere foran os i forbindelse med brug af forskellige musikinstrumenter, men vi mener uanset dette, at vi har en forpligtelse til at øge tiltag til forhøjnelse af musikudøvelse i Grønland og få disse undersøgt og på baggrund deraf skabe en mulighed for at få det udformet. Tankerne ligger allerede der, og vi har allerede et seminarium og man kan ikke udenom, at lærerstuderende kan blive undervist i disse fag og derfor er jeg glad for at Siumuts ordfører klart nævnte dette. Som sagt, så er vi igang med forberedelsen og vi er allerede godt igang med den, og jeg har store forhåbninger om, at vi kan få gode resultater.\nJeg takker meget for Siumuts ordførers udsagn om, at man på seminariets plads og lignende ikke mere er tidssvarende. For uanset om vi kigger på folkeskolerne og andre højere uddannelser, så kan vi se, at vi har et problem med, at uddannelseslokalerne er bygget i 50érne og 60érne, og nu er ved at blive for gamle. Vi er jo vidende om, at man på folkeskolerne i Grønland er begyndt at få registreret vedligeholdelsesarbejder, men vi kan nu ikke blot lukke øjnene for de betingelser, som eleverne til læreruddannelserne har. Netop på nuværende tidspunkt har vi brugt denne mulighed, at vi har haft dialog med Nuup Kommunea og har nedsat et udvalg med bl.a. den store overskrift, Nuuk som den vigtigste i Grønland, og hvordan man skal gennemføre uddannelserne i fremtiden. Jeg er glad for, at man fra Siumuts side påpegede dette, da der er mange store opgaver i dette område. Vi har behov for mange midler, men debatten må allerede gå igang fra nu af.\nJeg er glad for Atassuts ordførers støtte, fordi man også her kom meget ind på, at de antyder, at uddannelsessøgende ikke afslås på baggrund af de er fremmedsproget. Det vil sige, at kravet ikke længere står i loven eller forordningen, men uanset dette har vi jo en forpligtelse i seminariet til, at man med adgangskravene har mulighed for at vurdere. Det er skolen selv, der skal vurdere disse.\nNår det står i loven, så kan det også forstås sådan udefra, at vi diskriminerer folk på grund af sproget. Hvis jeg selv skal udtale mig, så vil jeg gerne vurdere den således, at selvfølgelig kræves det fra ordførerne, at dette bliver vurderet i udvalgene. Det skal også gøres.\nSiden vi var børn og siden vi kom igang med at lære dansk har vi været vant til den ordning i skolerne, at vi bliver sendt til Danmark for at lære det danske sprog. Og jeg er overbevist om, at når man ser os som et samfund, så er det glædeligt, at der bliver folk som kan det danske. Jeg tror ikke på, at vi skal lukke os inde og så blot tale grønlandsk blot for at forsvare vort eget grønlandske sprog. Vi som et samfund må også være taknemmelige for, at andre folkeslag som har et fremmedsprog med interesse kan tage uddannelsen ved brug af vort eget sprog. At flere folkeslag gives mulighed for og forpligtelse til at lære vores sprog. Dette skal vi opnå, da det er meget nødvendigt. Jeg mener ikke, at vi lukker af, og kun fokuserer på os selv, så vores sprog ikke udvikles men ,at de, der lærer sprogene, er jo dem, der styrker os, selv om man ikke tænker over det i dagligdagen .\nMen vi skal også huske på, at de grammatiske grundsætninger i vores sprog er blevet baseret på sprog udefra. Når vi er igang med at samarbejde, er jeg overbevist, at vi har større styrke til at udvikle vores sprog. Derfor ønsker jeg, at dette bliver overvejet grundigt i udvalget.\nIA´s ordfører Malinanguaq M. Mølgaard kom ind på, dertil skal jeg henstille, at det er meget nærliggende at få det behandlet i udvalget. Der har man også en mulighed for at uddyber de udsagn, som partierne er kommet med. Det er meget nærliggende. Med de overskrifter der, men jeg mener, at det er bedst, at de bliver vurderet i udvalgsarbejdet.\nFordi jeg her kan se, at vi ikke tvister omkring dette, vi skal blot have forordningen eller loven, men jeg skal lige besvare et klart spørgsmål om, hvorvidt man har sat nogen til at oversætte låneordene. Jeg kan med beklagelse sige, at vi ikke har sat nogen personer på sagen på baggrund af økonomien. Så vi kan sige, at arbejdet på dette område er gået i stå. Man har ellers planlagt at udarbejde store ordbøger, men som sagt er det mangel på personale og økonomi der gør, at arbejdet på nuværende tidspunkt er gået i stå, men uagtet dette, så vil man her og i de kommende år ved en prioritering af midlerne få dækket udgifter til kontorhold og lignende for at få sagen til at gå videre. Og nu har overvejelser om at lavet en ordbog fra grønlandsk til engelsk og fra engelsk til grønlandsk.\nAlle disse sager er stillet i bero, men det er ikke sådan, at de er lagt i skufferne, men de skal være med i vurderingen. Som sagt kan jeg nævne, at der er mange ting som er spændende og nærliggende at få kommenteret, men jeg mener, at det er bedst at få det behandlet grundigt i udvalget. Og dermed kan man få fremdraget flere oplysninger, og jeg kan udtale, at mit Direktorat er parat til samarbejde.\nOg endelig det, som blev nævnt fra Akulliit Partiiat vil jeg gerne tage til efterretning. Til det spørgsmål som blev stillet til sidst vedrørende koncentrationen, kan jeg sige følgende: Der er mange forskellige børn, men det kender vi jo. Som menneske ved man, at vi er forskellige fra person til person i det sociale liv og skolen må have tid til at få vurderet elevernes for-skellige evner og køre uddannelsen på baggrund deraf, det er ikke således, at det enkelte lærere kan gøres om til computer blot ved at trykke på en knap og få det gjort, men vi skal også have en menneskelig kontakt i folkeskolen men selvfølgelig i det fag der er nødvendige og for at gå videre har vi nogle forpligtigelser til at klare matematik, fysik, sprog og lignende, at man kan få en mere overordnede mål.\nVedrørende bemærkninger fra Kandidatforbundet der vedrører især sproget, idet han citerer, at undervisningssproget er grønlandsk. Selvfølgelige bruger man også det grønlandske sprog i læreruddannelsen i Seminariet og jeg har allerede besvaret det andet citat, at det et bedst hvis vi kan få nogen fremmedsprogede her og få dem oplært i det grønlandske sprog. GU er en tre-årig uddannelse, hvor man bruger det grønlandske sprog. Den centrale læreruddannelse er en 4 årige uddannelse, så man har mulighed for gennem i alt 7 år at lære det grønlandske sprog. Den mulighed vi giver her de fremmedsprogede, hvilket er/ må være meget nærliggende.\nMed disse bemærkninger vil jeg sige tak til samtlige ordfører, således som vores forslag her blev støttet. De krav, der blev stillet her bliver vurderet i udvalget. Sagen går videre, det støtter jeg også. Tak.\nDer er knyttet flere kommentarer til forslag til Landstingsforordningen om uddannelse af lærere til folkeskolen og der mener jeg, at man har forbigået muligheden for, at indlærer EDB-faget i folkeskolen. Vi har drøfter EDB-anlægget under efterårssamlingen i 1995 og der lagde vi stort vægt på, at børnene lærer dette. Jeg mener, at man i forbindelse med uddannelse af lærere bør tage udgangspunkt i, at de også skal lære. Den teknologiske udvikling er så hurtig i dag, at vi dårligt kan følge med og skal vi kunne følge med, så skal vi også have lærer, der har indsigt i denne udvikling.\nVi skal selvfølge værne om vores sprog i en hver form for uddannelse i Grønland, men samtidige skal vi også være fleksibel i forhold til andre sprog. Jeg ved, at der er en person, der har lavet en ordliste indenfor EDB-anlægget og det kan være interessant for Landsstyremedlemmet for Uddannelse, at der er nogen, som har denne interesse.\nVi ønsker allesammen at følge med i udviklingen, således vi kan være mere fleksibel i forhold til vores udviklingen og give viden til vores efterkommere. Det var bare det jeg ville fremkomme med.\nMalînánguaq M. Mølgård, ordfører for Inuit Ataqatigiit:\nLandsstyremedlemmet var inde på, at vi ikke blot skal lukke os inde og lukke de fremmedsprogede ude. Det vil jeg blot lige nævne, at vi var inde på i vores ordfører indlæg. Selvfølgelig skal andre sprogede, der bor her i Grønland have mulighed for at få en uddannelse her i Grønland. Men vi skal også huske på og vi ved også, at der er mange grønlændere, som er udelukket af de forskellige uddannelser, fordi de ikke kan dansk, selvom de måske er dygtige på andre områder. Dem må vi også bestræbe os på at skabe muligheder for, idet man også kan være nervøs for, at når man samtidig ser på karakterne hos de uddannelsessøgende på Seminariet, der kan man komme til at stille nogle optagelses kriterier, som kan resultere i, at det nærmest kun er dansksprogede, der bliver optaget på læreruddannelsen. Det er sådanne nogle forskellige ting, man skal have afdækket, idet vi skal være forsigtige med, at vi ikke blot sælger vores sprog, idet når vi snakker med de forskellige lærere, så har jeg forstået, at såfremt der i en stor gruppe er grønlandsksprogede og kun en dansksproget, så føres samtalerne på dansk og med alle de oversættelser, der hele tiden sker rundt omkring i samfundet, så er det disse ting, der skal vurderes nøje i Kultur- og undervisningsudvalget.\nJeg siger tak til Landsstyremedlemmet for de svar,der er givet til mine bemærkninger. Men jeg vil lige kommenterer en ting, nemlig det hjertesuk der er fremkommet med, at den koncentrationsevne er indenfor en aldersgruppe, der tænker jeg slet ikke på, at vi skal kunne styre mennesker som computere. Det er nogle ord, der er blevet lagt i munden på mig, det er slet ikke det jeg har ment, især når børnene nærmere sig afgangsklasserne i folkeskolen, så har mit hjertesuk drejet sig om de store forskelle, der findes i niveau hos børnene. I § 2 i reglerne står der, at eleverne i folkeskolen skal forberedes til at komme ud i samfundet - i nært samarbejde mellem folkeskolen og forældrene. Og det er hos børn som er på vej ud af folkeskolen, at den niveaumæssige forskel i afgangsklasserne findes, som jeg synes er lidt betænkeligt, men der findes også alt for store niveaumæssige forskelle i deres forskellige kundskaber.\nJeg vil gerne tilslutte mig Malînánguaq´s bemærkninger, idet vi her i landet og når vi snakker om det grønlanske sprog her i Grønland og når vi tænker på den grønlandske borgere, så siger man ofte, at der er racemæssige diskrimination. Det er ikke fordi, jeg forsager danskerne på nogen måde. Men vi må også huske på, at vi befinder os i Grønland og vi har indført Hjemmestyre og formålet med dette er, at grønlænderne i deres egen land også skal kunne udføre noget og i denne forbindelse, så gælder det også uddannelse. Det er meget vigtig, at det grønlandske sprog skal beskyttes. Landsstyremedlemmet var også inde på, at det er vigtig at man kan fremmedsprog, det er fuldstændig rigtig og ved også, at hvis vi skal vise os udad til og skal have forbindelse med udlandet, så kan vi slet ikke undvære det fremmede sprog. Men til trods for det så skal vi også agte det synspunkt, at vi skal agte det grønlanske sprog og værne om det.\nDet er jo ikke et særsyn, at danskere som har opholdt sig i Grønland op til 30 år slet ikke er interesseret i at sige et eneste ord på grønlandsk. Det er sådanne forhold, vi ikke kan blive ved med at se igennem fingrene med. Selvfølgelig er der også danskere efter få års ophold, der begynder at lære grønlandsk. Det er også en udvej man kan bruge og snakker man om uddannelse i Grønland så mener jeg, at det må være et krav, at andre folkeslag altså ikke grønlændere skal have større vilje til at ville lære grønlandsk.\nHvis man kommer til Grønland, hvor man primært taler grønlandsk og såfremt man skal kunne bo her og i erkendelse af problematikken omkring sproget her, så er vi selvfølge ikke afvisende overfor andre folkeslag og prøver efter bedste evne at kommunikere på dansk, selvom det måske ikke er så sprogeligt korrekt, men så må det også gå den anden vej og jeg håber, at mine bemærkninger bliver forstået rigtigt.\nSå savner jeg høringssvarene fra KANUKOKA, Dansk Magisterforening og NAK, som jeg håber, at de vil blive fremlagt inden 2.behandlingen.\nJeg mener denne debat har foregået i meget lang tid og vi kan ikke blive ved med at lave høringer. Denne debat har foregået over hele kysten og med det vi har nået nu, mener jeg, at vi sagtens kan arbejdere videre med dette her i landstinget.\nMed hensyn til sproglige adgangskrav til forskellige uddannelser, der mener jeg ikke, at vi har været ret stejle og vi har allerede taget en principiel beslutning om det her i salen og vi må også huske på, at det drejer sig om uddannelsesinstitutioner, som vi har overtaget her, og såfremt det er en læreruddannelse eller selve skolegangen i folkeskolen, da ligger det i vores ressort område at fastsætte, hvor mange timer der skal læres på grønlandsk, hvorvidt undervisningssproget skal være det ene eller det andet og hvilke sproglige krav der stilles både til elever og lærere. Læreruddannelsen forstås således, at det er en uddannelse, hvor man kan lære fra sig og vi skal lære børnene at læse, regne og mange andre ting.\nMed hensyn til sproget har jeg forstået, at man skal være god til dansk og engelsk og når vi siger disse ting, så bliver det nærmest opfattet, som om vi ikke respekterer den grønlanske sprog, hvilket slet ikke er rigtig. Vi respekterer det grønlandske sprog og vi respektere også de andre sprog og med disse som redskaber, kan vise vores ansigt udad til, vi bruger det skandinaviske sprog og vi må også lære at møde verden ved hjælp af det engelske sprog. Men disse grupper kommer jo ikke til at lære grønlandsk i deres skoler. Derfor må vi lærer deres sprog for at komme dem i møde og jeg mener, at vi er holdt op med at skændes om netop disse ting. Vi må også komme ud af de sproglige restriktioner for at blive optaget på en uddannelse.\nKristine Raaghauge, Siumut:\nFørst vil jeg takke Landsstyremedlemmet, da jeg forstår, at de emner vi nævnte i vores forelæggelse - nemlig musik og om der er pladser og lignende til det lærerstuderende - vil han gøre tiltag for at få løst.\nVi har lagt vægt på, at man i læreruddannelsen også kan bane vejen for de mange forskellige evner som den studerende har. At man også kunne give disse muligheder, så kan jeg tage en lille eksempel, at en lærerstuderendes uddannelse også læres...... ...vedkommende er færdig med sin læreruddannelse, så kan vedkommende fagmæssigt blive placeret i anden sammenhæng, og derved ikke bruge det han har lært.\nVi mener, at de lærerstuderende herved gives en mulighed for at lære andre fagområder såvel de boglige som de kreative.\nI og med at der bliver flere grønlandsksprogede lærere, vil det i sidste ende betyde, at behovet bliver dækket. Det er de muligheder, vi har peget på, og som vi mener kan bruges i fremtiden.\nTil Siumut´s politiske ordførers udsagn vil jeg udtale at, hvilken som helst persons sprog bestemmes af sproget, der bruges i hjemmet.\nNår man siger, at man respekterer og agter fremmedsprogene, så må man også regne med at de fremmede også vil respektere og agte vort sprog. Det er vel ikke overdrevent at få det nævnt.\nDet er at man har ligestilling med andre folkeslag, og ikke sætter andre folkeslag (?...).\nAt man kan få lært fremmedsprog har det grønlandske samfund vilje til. Det er ikke kun for at vi vil fremstille et krav.\nMan må jo også huske på at Jonathan Motzfeldt, som herfra talerstolen plejer at udtale sig, at når vi, det grønlandske samfund er dobbeltsproget, så er det kun grønlænderne, der har to sprog.\nVi mener ikke at denne udsagn omkring dobbeltsprogethed ikke er egnet. (?...)\nNår vi snakker om dobbeltsprogethed, mener vi også, at danskere også har et andet sprog. De accepterer også dobbeltsprogethed.\nDet at lære sprog, omfatter ikke kun dansk/grønlandsk, men det er også andre sprog man tænker på, og det er også disse ting, der tænkes på under læreruddannelsen, da man jo også skal lære andre sprog i folkeskolen.\nI dette debatemne er der én ting jeg er glad for. Jeg møder grønlændere, som kan omtales som halve grønlændere, som ikke kan komme ind i vores forskellige uddannelsessystemer i Grønland, som derfor bliver ved med at bo i Danmark, fordi de ikke får mulighed for at komme til Grønland. Det sker ofte, at det er forældrene, der må betale deres uddannelse i Danmark. De glemmer mere og mere deres tilknytning til Grønland, og derved det grønlandske sprog.\nÉn af dem sagde til mig, at der er to grupper som bliver sendt væk fra Grønland. For de første er det de kriminelle og for det andet de halve grønlændere, dem er der endnu flere af som bliver sendt væk fra Grønland. Det er disse to ting, vi skal væk fra.\nDet er godt, at vi nu giver dem en mulighed, for vi kan få en stor hjælp af denne gruppe.\nLad Ilinniarfissuaq selv optage de potentielle gode lærere, uden at det får en politisk bremse.\nDerfor er jeg meget taknemlig for, at vi tager dette skridt.\nMen jeg glemmer heller ikke det, der står i Hjemmestyreloven om, at det grønlandske sprog er det primære sprog. Lad grønlænderne lære af dem. For det andet kan jeg nævne, at der skal undervises grundigt i det danske sprog. Det viser også de krav, der stilles til os, og det er meget forståeligt.\nVi må heller ikke glemme, at her i vores dobbeltsprogede samfund skal vi huske de blandede børn, og vi må holde op med at udelukke denne gruppe.\nJeg mener også, at vi åbner op for en potentiel embedsmandsgruppe ad denne vej.\nJeg mener ikke, at denne tvistighed om sprog ikke bør forekomme, idet vi ikke kan sætte nogen begrænsninger for sprogindlæringen. Men der findes mange mennesker, der kun har et enkelt sprog, og det er denne gruppe, man har udelukket for en mulig uddannelse. Hvis denne gruppe ikke blev udelukket, ville der være en masse tilkaldt arbejdskraft vi kunne have undgået.\nVi må huske på at, hvis vi gav de étsprogede mulighed for uddannelse, så kunne vi have en potentiel arbejdskraft til stede.\nJeg kan sige til Anton Frederiksen, at nærværende forslag er udarbejdet ud fra de høringssvar vi har fået, og det er med på baggrund, at udvalget har henstillet til godkendelse.\nMen såfremt man gerne vil se høringssvarene, vil vi selvfølgelig gerne dele dem ud. Men jeg vil gerne have, at man er opmærksom på, at vi ikke udelukker nogen sprog. Selvfølgelig støtter jeg selve brugen af vores grønlandske sprog, men vi skal også kunne tilbyde de udefra kommende en grønlandsk undervisning.\nPå en eller anden måde så glæder jeg mig rigtig meget over den udformning nærværende forslag har fået. Men lad os se, hvad det indebærer, når man efter GU og Seminariet har fået grønlandsk undevisning, og lad os se, hvilke resultater man så opnår. Det er med en god forhåbning, jeg har til dette forslag.\nPå en eller anden måde, når vi åbner op for en mulighed, så lukker nogen af og bliver næsten sure her i salen. Lad os se hvilke resultater vi opnår ved at åbne op for grønlandsk undervisning for de fremmedsprogede. Og jeg glæder mig til at se det videre arbejde, der kommer til at ske her.\nLars Karl Jensen var inde på EDB-undervisning. Selvfølgelig har man ikke glemt det, og her i løbet af denne samling har vi en særskilt redegørelse om, hvilke planer vi har med hensyn til EDB-undervisningen, og hvordan de kan bruges i de forskellige uddannelsesinstitutioner og de forskellige institutioner, herunder også i kommunerne, og hvor langt vi er nået frem med de forskellige muligheder der er, og heri er der selvfølgeligt indraget planer, med hensyn til Ilinniarfissuaq med hensyn til EDB-undervisningen. Derudover vil udvalget også i sit videre arbejde nærmere undersøge, hvilke muligheder, der er indenfor EDB-undervisningen.\nKristine Raahauge var inde på skindbehandling mv. Siden jeg blev landsstyremedlem har jeg glædet mig over, at folkeskoleforordningen og loven er så smidige, således kommunerne har forskellige muligheder for at kunne tilbyde både EDB og andre kreative fag, f.eks. fangstuddannelse. Og der har kommunerne mulighed for at inddrage disse ting og søge om at få disse ting integreret som fag. Og såfremt kommunerne søger om det, så får de aldrig afslag.\nMan har også været inde på, at der er grønlændere, som ikke kan overtage et job, fordi de ikke kan andre sprog. Men der er en ting, det er, at man får det til at lyde som om, at vi fuldstændig udelukker denne gruppe. Selvfølgeligt giver folkeskoleloven en mulighed for en meget bred vifte af fag. Vi har aftenskolefag uanset, hvor man er, selv i bygderne er der åbent for en masse undervisning, herunder også undervisning i sprog. Derfor bør vi være stolte over, at vi har en så smidig folkeskole eller undervisningslovgivning.\nMed disse bemærkninger siger jeg tak til de faldne bemærkninger, og jeg håber at nærværende lovforlag vil gå videre til både 2. og 3.behandling, og jeg er glad for den brede debat, der har været.\nSom det før har været nævnt, så er de fleste, der er blevet udelukket de enkeltsprogede, nemlig de grønlandsksprogede. Og hvis vi skal have et uddannelse et andet sted, så bliver vi nødt til at lære et andet sprog.\nProblemet her er de halve grønlændere, men jeg mener, at når man har levet her i Grønland i mange år, så bør man kunne tale grønlandsk, og hos de blandede ægtepar bør man kunne stille et større krav om, at de skal lære deres børn grønlandsk. Og det er her problemet ligger.\nSelvfølgelig vil vi ikke blot lukke af for denne mulighed, for det er den gruppe, vi skal give mulighed for at lære grønlandsk.\nDet er til landsstyremedlemmet seneste udtalelser. Her behandler vi uddannelse af lærere, og vi ved, hvilke muligheder de har i folkeskolen, men at man kan have en mere uddybende fag og få uddybende undervisning ved at give nogle (?...) fag, og det er det som læreren kan udnytte bedre i sin uddannelse.\nSåledes er dagsordenspunkt 26, forslag til landstingsforordning om uddannelse af lærere til folkeskolens 1.behandling færdig.\nInden den bliver 2.behandlet, vil den blive behandlet i Kultur- og undervisningsudvalget.\nTorsdag den 18. april 1996 kl. 13.00\nMødet er åbnet og forinden vi går over til vores dagsordenspunkter for idag, så har jeg har forskellige meddelelser som sædvanlig.\nVedrørende dagsordenspunkt 2, redegørelse for dagsorden og i forbindelse med dennes behandling, så har formandskabet behandlet de faldne bemærkninger og fundet, at hvordan henvisningslisten end er, så er der ingen grund til at ændre dagsordenen og i samme forbindelse skal jeg gøre opmærksom på, at kommissionen til udvalget for forretningsorden\nfor grønlands landsting, vil behandle problematikken omkring administrative besvarelser fra landstingsmedlemmerne.\nMed hensyn til dagsordens punkt 15 omkring den økonomiske redegørelse, har formandskabet modtaget en anmodning om udsættelse . Grunden hertil er, at landsstyret endnu ikke har behandlet punktet og har foreslået, at den bliver udsat til den 30. april.\nFormandskabet har ligeledes fra landsstyrets sekretariat modtaget et ønske om at få fjernet dagsordens punkt 18, vandkraftværket i Qorlortorssuaq og mulig finansiering af udefra kommende finansieringskilder. I henvendelsen står der, at Landsstyremedlemmet vil tilskrive landstingsmedlemmerne status på arbejdet.\nEndvidere har formandskabet modtaget en anmodning fra Direktorat for Kultur, Uddannelse og Kirke, om en udsættelse af dagsordenpunkterne 26, 27, 28 og 29. Grunden hertil er, at man har problemer med færdiggørelsen af betænkningen fra udvalget og foreslår, at det bliver udsat til den 23. april.\nMed hensyn til dagsordenpunkt 37, forslag til debat om princip om lov om medieansvar skal jeg beklage, at forslaget først blev uddelt igår. Baggrunden herfor er at der ved en fejl i Direktoratet for Kultur, Uddannelse og Kirke ikke var sendt fyldestgørende oplysninger og at man ikke har kunnet sende den samlet. Vi skal foreslå, på baggrund af en opfordring fra Inuit Ataqatigiit og Kandidatforbundet, at nævnte dagsordenspunkt bliver flyttet til tirsdag den 23. april 1996.\nTil slut skal jeg oplyse, at formandskabet har besluttet, at vi holder møde i landstingssalen onsdag den 24. april. Baggrunden herfor er, at der er sket ændringer i forberedelsen af dagsordenen. Ændringerne har medført, at vi bliver nødsaget til at tage en ekstra dag. Jeg skal anmode landstinget om at godkende, at vi medtager den ekstra dag. Dette blev godkendt.\nVi har flere dagsordenpunkter til behandling i dag og jeg vil blot henvise til listen.\nOtto Steenholdt har bedt om ordet forinden vi går til dagsordenen:.\nUndskyld at jeg måske har været lidt tilbageholdende. Jeg skal hermed dels udtrykke min dybe utilfredshed med administrative besvarelser ,og dels knytte nogle kommentarer til mit forslag om i højere grad at fokusere på grønlandske medarbejdere.\nJeg havde ellers fundet det hensigtsmæssigt, at medtage det på mødet her i dag. Der er flere veluddannede grønlændere, der ikke kan få ansættelse i Grønland, hvorfor de vender tilbage til Danmark. Dette er et strid mod Hjemmestyrets indførelse. Derfor havde jeg ønsket at få dette punkt behandlet og debatteret her i dag, men forslaget er kun blevet administrativ besvaret og vil derfor ikke blevet debatteret her.\nJeg har ligeledes fremsat et forslag med baggrund i lov om sundhedskontrol for restaurationer. Dette er også kun blevet administrativ besvaret. Vi har behov for en debat omkring restaurationer, og derfor er det beklageligt, at dette forslag ikke kunne blive optaget.\nVi tager Otto Steenholdt bemærkninger til efterretning, men man er som sagt igang med at få ændret og løst sådanne forhold.\nNu går vi over til dagsordenen.


Et spring i tiden af Madeleine L'Engle | Page 2 | Aalborg Bibliotekerne\nEt spring i tiden af Madeleine L'Engle\nGenudgivelse af en lidt ældre klassisk science fiction-fortælling for de yngre læsere.\nMeg Murray har store problemer. Ikke kun i skolen, hvor hun bliver mobbet, konstant kommer i problemer og ikke kan koncentrere sig. Hun kommer også i problemer derhjemme, hvor hendes far er forsvundet, men hun vil ikke opgive håbet om, at han en dag kommer hjem igen – også selvom hun nogle gange er den eneste, der tror på det.\nEn aften fortæller hendes lillebror, Charles Wallace, at han har mødt en mystisk ældre dame i skoven. En dame, der forstår lillebroren, som også er lidt speciel. Han ligner ikke de andre søskende, er stille og siger ikke meget, men lader til at have en stor forståelse for andre menneskers behov. Den mystiske dame fra skoven fortæller Meg og Charles Wallace om deres far, og at de snart ikke har mere tid til at bringe ham hjem.\nNu hvirvles Meg, Charles og deres nye ven Calvin, der er ligesom Charles og kan mærke og sanse ting, almindelige mennesker ikke burde, ind i en farefuld rejse for at finde Megs far. De tre børn skal rejse gennem tid og rum for at nå frem, før det er for sent. Megs far er taget til fange af et magtfuldt og skræmmende væsen, der vil overtage verden – ikke bare vores, men alles! Tiden er knap, og Meg må kæmpe for overlevelse.\nSpændende og medrivende science fiction for 9-årige og opefter. Kan både fungere som højtlæsning og lystlæsning.\nPå kanten af mennesker\n5 romaner om at skabe det menneskelige eller gøre mennesket kunstigt.\nStorslået sci-fi er ude nu som film\nDen 16. september er en dag som mange science fiction-fans har ventet på i længsel. Det er nemlig dagen hvor ”Dune” (på dansk "Klit") har biografpremiere.


De mest almindelige sportsskader - Søværnets Dykkerkursus\nPosted By admin on 2016-01-13\nDet er efterhånden ved at være meget normalt at have en sportsskade, nogle større eller mindre end andre. Nogle mennesker er også så uheldige at få flere sportsskader.\nNogle af de allermest almindelige, som man ved nogle af dem, knap kan kalde for en decideret skade, er forstuvninger, forstrækning og brud. Det kan gøre rigtig ondt, og se meget voldsomt ud, men det er ikke nogle af de alvorlige. Hævelserne, de blå mærker og smerterne foretager sig ligeså stille af sig selv med tiden.\nNakkesmerter kan også opstå hos de fleste mennesker. De fleste af os har prøvet at ligge forkert over natten, eller lige lave en for hurtig bevægelse med nakken, hvorefter det så begynder at spænde og gøre ondt når man drejer hovedet. Men nakkesmerter er også meget almindelige hos cyklister og tennisspillere, grundet den sportsudøvelse, de laver. Man kan få sat nakken på plads ved en kiropraktor, ved at de knækker den på plads. Nogle mennesker synes dette er rigtig ubehageligt, så et godt alternativ kunne være at finde en uddannet og erfaren sportsmassør i København, hvis det for eksempel er her man bor.\nEn tredje meget hyppig sportsskade, er tennisalbuen. En tennisalbue kan gøre rigtig ondt og man kan føle svaghed i håndleddet, så det bliver svære at gøre ting, som kræver man bruger kræfterne i hånden. Derfor er det en god idé et træne håndleddet så det bliver holdt ved lige, og derfor ikke bliver værre. Tennisalbuen er ikke kun noget tennisspillere får. Det er noget alle mennesker er udsat for. Det er en skade som hyppigst er set inden for erhvervslivet, hvor personerne udfører ensformige bevægelser med bøjet albue, og hånden griber hårdt fat om noget særligt belastende.\nHar du nogensinde hørt om ”runner’s knee”? Det er et udtryk som bliver brugt oftere en løbeknæ, selvom det reelt er det det hedder. Runner’s knee er en skade man typiske får som løber eller cyklist i knæleddet. Det kommer ved at man gentagne gange foretager ensformige bevægelser i knæleddet, hvorefter senebåndet glider hen over ydersiden af lårbensknoglen lige over knæet. Døjer du med dette, kunne det være en god idé at få booket en tid til en god og behagelig sportsmassage på Østerbro.\nSmerter i skinnebenet er også en meget normal ting at have. Her behøver man heller ikke være den helt store sortsudøver. Det kan komme ved små ting, såsom hvis man løber op ad en hældning eller løber på en hård overflade, eller blot har mangel på calcium.\nPosted in behandling, sportsmassage, sportsskader\n← Sådan opstår angst\nEr dine problemer for store til at du selv kan håndtere dem? →


Storkøb af tilbehør | Køb tilbehør til maling her\nStorkøb af tilbehør\n5 x 85g Gulvafdækningspap 1 x 50m\nVejl. pris 495,00,-\nVejl. pris 595,00,-\nVejl. pris 1.845,00,-\n5 x Afdækningsplast 2 x 50 meter\nSkarpe tilbud på tilbehør til større malerprojekter\nHvis du har planer om et større malerprojekt, har du sikkert også brug for mere end blot maling. Ofte er det nemlig også nødvendigt med supplerende produkter for at kunne efterlade en perfekt finish.\nNogle maleropgaver kræver, at du grunder først, andre at du renser overfladen med en særlig grundrens for at malingen binder og dækker bedst. Du kan også have brug for at spartle huller eller fuge revner – og derfor giver vi naturligvis også mængderabatter på malertilbehør.\nPå den måde kan du gøre et storkøb og spare penge, samtidig med at du får netop de produkter hjem, du har brug for. Du kan eksempelvis bestille 12 tuber fugemasse på én gang og opnå en laveres stykpris eller 5 dunke á 10 liter forankringsgrunder til en lavere pris pr. liter end hvis du købte dem enkeltvist.\nStorkøb af tilbehør med gode råd inkluderet\nHos DecoFarver.dk har vi stor erfaring med malerarbejde. Vi kan derfor hjælpe dig med at finde ud af præcis hvilket tilbehør, du har brug for når du skal male – og i hvor store mængder. Uanset om du skal male vægge, lofter, træværk eller facader.\nHar du brug for hjælp, kan du enten kontakte os via telefon 6056 5750 eller på chatten nederst i højre side. Vi har også en fysisk butik i Ringe, hvor vi med et smil deler ud af både vores viden og gode råd.


Staten øser millioner ud i støtte til sælsikre-redskaber - FiskerForum\nTags: Kystfiskeri, Sæler\nAlt imens kystfiskeriet i Danmark, lukker og slukker. Alene den sidste måned har flere kystfiskere, enten måttet dreje nøglen, eller gå den tunge gang i banken og få dødsstødet med et rungende nej til mere kredit, eller også har de ladet sig overtale til at lade båden hugge op og få ophugnings-summen udbetalt, og derefter håbe, at der er nok til at betale kreditorene.\nDet er derfor en ringe trøst, at regeringen og politikerne, efter fiskerne i over tre år, har forsøgt at råbe dem op, om det voksende problem sælerne er i de indre danske farvande, endelig har indset hvor stort problemet er og som derfor i disse dage giver støtte til forskningsprojekter og penge til sælsikre redskaber, i en størrelsesorden fiskerne ikke tidligere har set.\nHvem tør spørge politikerne\nEr der mon nogen der tør spørge politikerne, der nu pudser deres glorie og trøster sig med, at nu har de da gjort noget. Hvem tør spøge dem om; ”Hvem skal drage nytte af alle disse nye redskaber og måske nye fangstmetoder, når disse projekter måske og med lidt held, ligger klar til næste år.” Hvem tør spørge om; ”hvem skal bruge disse redskaber?” For der er ikke nogen fiskere eller kuttere tilbage, erhvervet lukker og slukker i øjeblikket. Især når vi taler om de kystnære joller og kuttere. Et fiskeri der ellers efter manges mening både var naturskånsomt, bæredygtigt og den vej mange gerne så fiskeriet bevæge sig. Tænk bare på alle miljøorganisationerne og verdensnaturfonden.\nHvor blev kompensationen af til fiskerne\nKunne man ikke have været så forudseende, at dele noget af støtte ud til de betrængte fiskere, i form af kompensation for det manglende fiskeri og resten af støttekronerne til projektet med de sæl-sikre redskaber og nye fiskemetoder, så havde vi måske både fiskere og redskaber til næste år. Som det ser ud lige nu, bliver det kun projektet der overlever. Fiskerne og deres både er, for de flestes vedkommende, forlængst forsvundet til den tid.\nStøttekronerne kan selvfølgelig ses som en anerkendelse til de fiskere, der fortvivlet og med store økonomiske tab, igennem de sidste tre år har kæmpet på alle fronter, for at få opmærksomhed på fiskeriets trængsler. En anerkendelse til de mange, der desværre kæmpede forgæves, men som nu kun kan håbe, at det vil komme den lille håndfuld fiskere, der måske er tilbage, efter de mange støttekroner har været ude i projekterne og måske fundet løsningen på sælproblemerne.\nForrige indlægProjekt til robuste fiskeredskaber mod sæler, får 5,2 mio kroner i støtte\nNæste indlægWiFi radar med trådløs kommunikation til iPad og iPhone


Region vil hente råstoffer i statsskove - Region Midtjylland\nDu er her: Om os Aktuelt News 2016 August Region vil hente råstoffer i statsskove\nRegion vil hente råstoffer i statsskove\nDet bliver stadig sværere at finde råstoffer nok til veje og byggeri uden at genere borgere eller natur. Region Midtjylland opfordrer nu miljøministeren til ikke automatisk at sige nej til indvinding i statsskovene, hvor man kan grave langt væk fra naboer og tilbagelevere områderne som unikke naturperler.\nI løbet af efteråret vil Regionsrådet i Region Midtjylland vedtage Råstofplan 2016, der fastlægger, hvor man kan hente råstoffer til de kommende mange års anlægsarbejder som veje, sygehuse og andre byggerier.\nDet har imidlertid ikke været nogen nem opgave at udpege nye graveområder til erstatning for dem, der tømmes for sand, grus og sten, fortæller Poul Erik Christensen, formand for det Rådgivende Udvalg for Regional Udvikling i Region Midtjylland.\n"Alle de mest oplagte graveområder er ved at være udnyttet, og vi får stadig sværere ved at udpege nye steder, hvor indvindingen hverken generer beboerne eller miljøet – især i Østjylland. I nogle tilfælde kunne det være oplagt at hente råstofferne i ubeboede skovområder", siger Poul Erik Christensen.\nRegionen fik i foråret flere end 100 høringssvar på sit forslag til Råstofplan 2016, og langt den overvejende del var protester fra borgere, der ikke ønskede at blive naboer til en råstofgrav og deraf følgende lastbiltrafik.\nStaten i skikkelse af Naturstyrelsen har hidtil sagt blankt nej til, at nogen kunne grave efter sand, grus og sten i statsejede skovområder. Styrelsen har bedt Region Midtjylland om at ændre forslaget til Råstofplan 2016 og slette et område, Herrup S, mellem Viborg og Holstebro som egnet råstofgraveområde.\nNaturstyrelsen begrunder afslaget med "rekreative hensyn".\n"Staten har i sin interesseafvejning på statsejede arealer nedprioriteret råstofindvindingen, således at der kun i ganske særlige tilfælde, fx helt specielle eller unikke råstofforekomster, kan indvindes råstoffer på statens skovarealer", skriver styrelsen.\nDen argumentation er de midtjyske regionspolitikere helt uenige i.\n"Vist skal der fældes nogle træer, for at man kan indvinde råstoffer i et skovområde, men det drejer sig om ret små arealer – måske ti hektarer træer i en skov på 500 hektarer. Til gengæld vil disse ti hektarer efter afgravningen have en langt højere naturmæssig og rekreativ kvalitet end før", siger Poul Erik Christensen og tilføjer, at regionen rummer fine eksempler på råstofgrave, som nu fremstår som unikke naturområder med rene søer, der tiltrækker nye dyrearter og planter.\nNu vil regionen opfordre miljøminister Esben Lunde Larsen til at genoverveje udnyttelsen af statens skovområder i stedet for automatisk at sige nej til råstofindvinding.\n"Vi ønsker, at regionerne og staten sammen skal planlægge mere helheldsorienteret og sammentænke de forskellige interesser i en national strategi. Vi mener nemlig godt, at vi både kan få de råstoffer, som vi behøver – og som staten jo selv er storforbruger af til eksempelvis motorveje – og samtidig tage hensyn til borgerne og naturen", siger Poul Erik Christensen.\nBilledtekst: Tidligere råstofgrave kan blive naturperler, som er til glæde for mennesker, dyr og planter. Fotoet er fra Vestbirk ved Horsens, hvor de to søer i forgrunden er opstået som følge af råstofindvinding – i baggrunden er den sidste del af området ved at blive tømt for råstoffer.\nSe indslag fra TV midtvest 12. august\n• Poul Erik Christensen (B), medlem af Regionsrådet i Region Midtjylland og formand for det rådgivende udvalg for regional udvikling, tlf: 2496 9630\n• Jytte Gad Lauridsen, vicedirektør, Regional Udvikling, Region Midtjylland, tlf:7841 1900\n• Lars Ernst, råstofgeolog, Regional Udvikling, Region Midtjylland, tlf: 7841 1940\nMidtjyske råstoffer - Godt 30 procent af samtlige råstoffer i Danmark bliver indvundet inden for Region Midtjyllands område. Her byder undergrunden især på sand, grus og sten, men der er også forekomster af ler, moler, plastisk ler, tørv og kalk.\nDen regionale råstofplan udpeger områder, hvor der kan indvindes råstoffer, men derefter er det op til private lodsejere og råstofbranchen at aftale en eventuel indvinding.\nFra nyhedsudsendelse 12. august 2016


VUGGE / CRADLE - S•E\nKrydsfinér i bøg\nVuggen er udført af krydsfinér og består af 5 dele - 3 elementer. Bunden og de to sider samles. Endegavlene føres op gennem hullerne i bunden og fæstes i siderne. Til sidst presses gavlene på plads herover sidernes toppunkt.\nVuggen er tænkt til enten at kunne stå på gulvet eller hænge ned fra loftet. Samtidig er der mulighed for at hænge et klæde op, der fungerer som let afskærmning.\nTrods vuggens spinkle konstruktion står den stabilt og vil ikke kunne tippe over. Vuggens fordel er desuden, at den vugger horisontalt, hvilket er det mest naturlige for barnet. Vuggen er tiltænkt den nyfødte og frem til 6 måneders alderen.\nVuggen symboliserer et skib rummende den dyrebareste last - BARNET.\nAndre objekter af Steen Dueholm Sehested


Jeg har lige været hos frisøren her i Kairo. En finere en af slagsen i forbindelse med det 5-stjernede hotel, hvor jeg bor. Det var en etnografisk oplevelse. Indehaveren lavede ikke noget overhovedet udover at sidde ved kasseapparatet og tage imod betalingen. Det kunne man måske forvente. Det er jo Egypten.\nMen frisøren, der klippede mig – en af to til herrerne – var også ret højt på strå i det lille frisørhieraki. Så snart jeg havde sat mig, bjæffer han en ordre ud på arabisk, og en yngre mand fra trinnet længere nede på rangstigen kommer løbende ind med håndklæder, kreppapir til at binde om halsen og det klæde, der skal skærme mig mod mit afklippede hår.\nEn ny ordre fra frisøren, og nummer tre ankommer med kamme og sakse på en bakke. En saks og en kam bliver ærbødigt placeret i frisørens hånd, som er han en berømt hjertekirurg.\nEt stykke inde i ”hjerteoperationen” bjæffer frisøren igen. Nummer tre gengiver ordren som et ekko, og nummer fire kommer igen løbende ind, og fejer mit hår op, imens jeg sidder og tænker, at nok ruller den egyptiske revolution imod magthaverne frem og tilbage i gaderne lige udenfor, men der er også brug for en revolution i egypternes eget sind og sjæl. De bliver selv hver især tyranniseret ovenfra, men sparker alle glædeligt nedefter på dem, der står under dem.\nMange egyptere ser kun sig selv som slaver af og ofre for det tyranni, der er over dem, men glemmer, at de ofte også selv optræder som tyranner overfor dem, der befinder sig under dem selv.\nManden i midten er advokat og helt klart den vigtigste. Toppen af denne lille pyramide. Da jeg spørger, om vi kan høre deres meninger om urolighederne ovre på Tahrirpladsen, er det ham, der svarer på alles vegne. Og det gør han uden at konferere med de andre. Hans ledende rolle stilles der ikke spørgsmålstegn ved.\nManden i stolen er indehaver af en urforretning lige ved siden af, hvor der sælges fine kopier af mærkevarer. Han har også meninger, men venter ærbødigt med at komme med dem indtil advokaten har svaret. Han er næstøverst eller næstnederst i hierakiet. Den ældre, tynde, mørklødede mand til højre betjener hele kvarterets forretningsfolk med kaffe og te fra sin lille bod, som bare er et metalskab inde i den mørke trappeopgang bagved. Han står allernederst på rangstigen. Hvis han har en mening, holder han den for sig selv. Han lytter blot andægtigt. Det tilkommer ikke ham at udtale sig, når bygningens to "sværvægtere" har mulighed for at stråle. Hver gang jeg spørger ham, svarer advokaten, og det er et system, de tilsyneladende begge accepterer. Sådan er det bare.\nEgypten er i sandhed pyramidernes hjemland, men pyramiderne er langtfra alle sammen bygget i sten.


Grillrestaurant må lukke efter indbrud | fyens.dk\nGrillrestaurant må lukke efter indbrud\nOtterup Grillen er pludselig lukket. Arkivfoto\nOtterup Grillen er lukket. Maria Hansen, der drev stedet, fortæller, at de økonomiske følgevirkninger af et indbrud i april var for store til, at det gav mening at fortsætte.\n04 jul. 2019 kl. 10:25\nOtterup: Maria Hansen fra Otterup tog et af de større karriereskift, da hun sidste sommer gik fra et job i forsikringsbranchen til at drive Otterup Grillen.\nI dag må hun sande, at det økonomisk ikke kunne hænge sammen. Årsagen er, fortæller hun, at et indbrud har spændt ben for ambitionen om at drive stedet videre.\n- 12. april havde vi et indbrud, som vi ikke kan indhente tabet fra igen. Vi har gjort alt, hvad vi kunne, men det var for stor en opgave. Vi mistede for mange penge, som vi ikke kunne få dækket af forsikringen. Derfor er der lukket ned, siger hun.\nDet var 1. juni sidste år, at Maria Hansen med sin samlever Nicolas Almind Clausen overtog forpagtningen af Otterup Grillen. Han er selvstændig tømrer og tagrenser, så det var mest Maria Hansen, der stod for den daglige drift. Hvad, hun fremover vil kaste sig over, har hun endnu ikke overblik over.\nSå vidt hun er orienteret, vil grillen på et tidspunkt åbne igen med nye indehavere.


Vores musikunderviser Rikko T. - Skriv en besked og kom i gang med musikundervisning i dag!\nCertificeret underviser i Guitar, Bas, Banddoktor\nOm Rikko T.\nRikko bevæger sig mest indenfor rock-, pop-, og jazzgenrerne. Hans hovedinstrument er guitar, elektrisk og akustisk, men han kan også undervise i hhv. bas og trommesæt, samt bruges som Banddoktor hvis dette ønskes.\nRikko tager udgangspunkt i dine ønsker, og laver sammen med dig en plan for hvad undervisningen kommer til at indeholde.\nDer kan f.eks arbejdes med:\n- Akkorder og nodelære\n- Akkompagnement og rytmik\nDet kan også være dit instruments rolle i samspil med andre I beskæftiger jer med. Selvfølgelig er arbejdet med guitarlyd, brug af effekter, valg af hhv. guitar og forstærker, rådgivning m.m. også på programmet.\nAnbefalinger af Rikko T.\nMikkel Cort Møller\nRikko er en super guitarlærer, som hurtigt forstår at sætte sig ind i elevens ønsker og mål. Målene nås gradvist - Men eleven udfordres ligeledes på andre punkter, med udgangspunkt i de fastsatte mål. Rikko besidder fantastiske evner, både som guitarist, men også om forståelse af musikken som helhed. Han er yderst dedikeret og dygtigt til at forbedre elevens evner. Jeg kan kun anbefale, at man kontakter Rikko, hvis man udvikle sine guitarevner.\nDel Rikko's profil på Facebook


Muldjord Hornslet pristjek » Store besparelser\nProdukterne der præsenteres på denne side blev frembragt af websitets shopping-robot. Søgemotoren har hurtigt ledt massevis af produkter for at kunne fremvise de tilbud der mest muligt relaterer sig til muldjord, og som den derfor beregner matcher dit behov bedst.\nUdover at inddrage den søgefrase du skrev på Google har robotten derudover indregnet søgeforespørgsler, som den vurderer at mennesker normalt bruger i sammenhæng med det, eksempelvis gratis muldjord eller muldjord storvorde foruden søgninger som muldjord nordsjælland eller muldjord genbrugsplads.\nDen information kan robotten bruge som yderligere inspiration for at liste de mest relaterede produkter. Det er også tydeligt at andre mennesker eksempelvis søger efter 193 “ord der vokser op af muldjord, muldjord ph værdi og muldjord bygma. Den data har robotten ligeledes benyttet til, at søge sig forbi ekstremt mange tilbud.\nDesuden kan det ses i data, at søgningerne fine ord der vokser op af muldjord, muldjord århus og muldjord vejen er virkelig almindelige, og derfor er de samtidig indregnet af robotten på samme måde som søgningerne hvad er muldjord, fine ord der vokser op af muldjord 1933 og muldjord lejre. Forhåbentlig føler du at du er tilfreds med de præsenterede tilbud, ved at minimum ét af dem kunne bruges.\nMuldjord anskaffes via landsdækkende webbutikker, som fx JemogFix.dk, 10-4.dk, Bygma.dk, Stark.dk, DavidsenShop.dk, Bauhaus.dk, Silvan.dk og XL-Byg.dk.\nTemmelig mange e-butikker udlover nu flere leveringsmuligheder. Det mest almindelige er i øjeblikket levering til en pakkeshop, hvor det er meget fleksibelt at kunne hente din nyindkøbte vare i Hornslet lige når det passer dig. Den er jo ultra gnidningsløs, samt i mange tilfælde ydermere den billigste leveringsform.\nDu burde omvendt udse dig at få varerne bragt til hvor du bor i Hornslet eller til dit arbejdes adresse. Den viser sig af og til en sjat mere bekostelig, men derudover meget nem. Den mindst kostelige løsning til levering vil dog i de fleste tilfælde være selv at hente varerne, men det forudsætter at du opholder dig nær muldjord e-forretningens adresse.\nAntal dages levering kan være vældig betydningsfuld når vi har behov for muldjorden inden for kort tid, og i det øjemed er det jo afgørende at vi besigtiger den forventede leveringstid for Hornslet for den aktuelle vare.\nMasser af internet forhandlere udlover levering på næste hverdag i Hornslet på deres favorit produkter, hvilket kræver at du bestiller forud for et aftalt klokkeslæt, med hensynstagen til at de har mulighed for at nå at få muldjorden klargjort inden de logistikansatte har fyraften.\nIndtil flere muldjord internet varehuse yder fragt uden beregning, men undertiden er det påkrævet at der shoppes for en konkret pris. Som alternativ må du vælge den mest betalelige leveringsmåde, som oftest vil være at få fragtmanden til at levere muldjorden til en pakkeshop.\nMuldjord til Hornslet\nDet er jo efterhånden temmelig nemt for alle at lave prissammenligning på muldjord hos flere firmaer på nettet, og derfor har flere netbutikker i Hornslet ikke kunne lade være med at nedskære salgspriserne på muldjord drastisk, og endda nogle gange yde portofri fragt.\nDet kan dog trods alt vise sig nyttigt at besigtige et par online shops nær Hornslet efter udsalg på muldjord forud for at du shopper, så man er usvigeligt sikker på at indhente den mindst kostelige pris.\nDu må alligevel ikke glemme, at ifald en online webshop afsætter muldjord i Hornslet til en udsalgspris som kan ses som uhørt attraktiv, er det tit være et kendetegn på en uoprigtig internet virksomhed. Kortbetalinger er trods alt omfattet af en lovbestemmelse, der bistår dig overfor uærlige e-shops.\nVi tilråder kortbetalinger eller betalinger med mobilen. Alternativt burde du vælge en afdragsordning på muldjorden som eksempelvis ViaBill, for så vidt du har til hensigt at afdrage beløbet af flere omgange.\nInden nogen bestiller muldjord i en e-shop i Hornslet kunne man sådan set gennemse butikkens handelsvilkår, dog er det gerne ikke særlig interessant.\nEt nemmere alternativ er at granske om internet selskabet i Hornslet er godkendt af e-mærket, grundet at det almindeligvis er en tilkendegivelse af at internet forretningen opfylder de officielle regler, udover at online webshoppen hyppigt overværes af specialister der har nøje kendskab til de gældende bestemmelser. Derudover giver det dig anledning til en hjælpende hånd, når du skulle få vanskeligheder med muldjorden som følge af dit indkøb.\nTilmed anbefales det at kunden er vidende om de fundamentale retningslinjer gældende for transaktionen, eksempelvis hvilken ombytningsrettighed på muldjord internet butikken tilbyder. I den sammenhæng er det virkelig vigtigt, at man stadig opbevarer sin e-mail kvittering, så man når som helst vil kunne eftervise sin shopping, om man skal købe gave til en voksen eller et barn.\nNetshops i Danmark i Hornslet\nTrustpilot indebærer super fine løsninger til at undersøge en stor portion forhenværende muldjord kunders tanker og herved kan det anbefales, at du evaluerer online firmaets anmeldelser forud for at du lægger din bestilling.\nFacebook præsterer lige så vel absolut pålidelige løsninger til at få kendskab til muldjord netbutikkens troværdighed. I øvrigt ses mange internet forretninger som tilbyder kunderne at meddele en vurdering af virksomhedens service, hvilket desuden kan drages fordel af til at få et indblik i hvor tilfredse kunderne er.\nVores side finansieres af reklameindtægter. Vi samarbejder med en lang række internet outlets da vi annoncerer deres produkter, og tjener kommission for så vidt de besøgende vi sender videre foretager en bestilling.\nViden vedrørende varer og online varehuse opretholdes hele tiden, men vi påtager os intet ansvar for korrektioner der kan være realiseret efter at vi senest opdaterede de viste informationer.\nMuldjord Hornslet – Få 1000 liter muldjord leveret til Slotsvej i Hornslet


Feldskovvej/Banevej | Dit Sorø\nAf Niels Hilker, formand for DN Sorø\nTak for muligheden for at kommentere en ansøgning om dispensation fra Lokalplan nr. 103, Bolig- og Centerområde ved Feldskovvej/Banevej. Hertil har DN Sorø følgende bemærkninger:\nDet fremgår, at ansøger dels ikke ønsker at udføre parkeringspladser med græsarmering, men med fast belægning, ligesom ansøger ikke ønsker ikke at plante træer langs med p-pladserne.\n1. I forhold til klimasikring virker det ikke hensigtsmæssigt at tillade fast belægning, som vil medføre, at mere regnvand skal ledes væk via overflade og kloakker. I stort set alle andre sammenhænge lægger man nu vægt på, at der etableres en overflade, der giver mulighed for optagelse af i hvert fald en del af nedbøren.\nI lokalplanen kan man læse, at området falder med 5 meter ned mod Skælskørvej. De ændrede nedbørsforhold, som klimakrisen medfører, vil resultere i hyppigere og voldsommere skybrud, hvorfor det vil være af stor betydning, at området kan opsuge store mængder vand.\n2. I denne tid er det mere end nogensinde vigtigt, at der plantes træer, både grundet en stor nedgang i biodiversiteten og som led i en fremadrettet binding af CO2 i træveddet. At give dispensation til af fravige kravet om træbeplantning ligger i modstrid med kommunens ønske om at blive en del af DK2020.\nDerudover bryder træerne med husenes rette linjer og bidrager med liv til området, og forskning viser, at træer virker afstressende og beroligende på mennesker. Der bør derimod stilles yderligere krav til beplantningen af området, hvor der tænkes i flere funktioner, eks. som rum til afslapning, til sansning, til leg, til dyrkning, som og som klimatiltag.\n3. Endelig virker det bedaget og ude af trit med nutidens og Sorø Kommunes klimaansvarlighed og 2030 målsætning, at der ved planlægning af nybyggeri ikke stilles krav om bæredygtige byggematerialer, lavenergibyggeri og andre relevante krav, der kan understøtte den grønne omstilling.\nPå den baggrund anbefaler DN Sorø, at det ansøgte ikke imødekommes, og at der fremadrettet udarbejdes en mere tidssvarende lokalplan for området.


Superhelten Legetøj ligger inde med meget til børn, men også voksne som fx samlerobjekter. Leder du efter et gyroskop eller de populære Pokemon samlekort? Så se mere online på superheltenlegetoej.dk.\nKøb et kvalitetsfuldt gyroskop hos Superhelten Legetøj\nGyroskopet består af et hjul, der roterer rundt omkring en akse. Det var i 1817, at det blev opfundet af Johann Bohnenberger, men det er nok mest kendt for at blive anvendt i Foucalts eksperiment vedrørende Jordens rotation. Bestil et gyroskop i metal hos Superhelten Legetøj, som kører godt, hvor der også medfører snor og podie. Et gyroskop er en fascinerende gave både til børn og voksne, men det anbefales ikke at gives til børn under otte år.\nPokemon samlekort til ham eller hende, der vil have dem alle\nSuperhelten Legetøj sælger Pokemon samlekort, som jo stadigvæk er populære den dag i dag. Selvom serien har været relevant i flere årtier, så er Pokemon samlekort mere populære end nogensinde før! Køb masser af forskellige på www.superheltenlegetoej.dk, der fx sælger Sun & Moon Celestial boosterpakker. Vælg også mellem Ultra Prism eller Burning Shadows boosterpakker online. Det er også muligt at bestille en Pokeball med Pokemon samlekort samt mønt eller en stor Tower Splash GX booster box fyldt med spændende kort. Hvis du har interesse i Pokemon samlekort, finder du ikke et bedre udvalg end hos Superhelten Legetøj. Her finder du også anden merchandise som fx samlemapper til alle dine kort fra boosterpakkerne af. Så er det lidt lettere at holde styr på dem alle! Du finder også en Detective Pikachu madkasse, som barnet kan være stolt af at tage frem i frokostpausen på skolen – alt sammen online til de bedste priser hos denne webshop.\nGå på opdagelse i en kæmpe verden af samlerobjekter og legetøj. På superheltenlegetoej.dk finder du både Pokemon samlekort med mange forskellige typer af boosterpakker samt tilbehør som samlemapper, eller du kan også klikke dig frem til spændende og fascinerende instrumenter som fx et gyroskop – en perfekt gaveide.


Bump på vejen til stævnet i Serbien\nTeam 2020 drog d. 20. juni 2012 af sted i bus for at deltage i stævnet Refik Memisevic i den serbiske by Subotica. Truppen, som skal forsvare de danske farver, består af Johan Haaber i 69 kg, Marcus Frandsen og Rajbek Bisultanov i 76 samt Mathias Bak i 85 kg.\nTuren viste sig at blive en anelse mere spændende end planlagt, da holdet nåede den serbiske grænse. Trods grundig research hjemmefra omkring visumregler for Rajbek Bisultanov, blev han alligevel nægtet adgang til Serbien grundet manglende visum. Ved den serbiske grænse blev de informeret om at opsøge den nærmeste serbiske ambassade, som lå 400 km væk i Budapest for et visum til Rajbek. Erik Poulsen og Rajbek Bisultanov drog derfor af sted i bussen, mens resten af holdet fortsatte videre ind i Serbien. Da Erik og Rajbek ankom til Budapest var ambassaden lukket, men personalet forbarmede sig over dem og udstedte alligevel et visum. Derefter tog de to den 400 km lange køretur tilbage til Serbien og blev genforenet med de andre.\nI dag fredag, stod den på medicinkontrol og indvejning for alle 4 brydere.\nProgrammet for stævnet i morgen er som følger:\nLørdag d. 23. juni 2012\n09:00-13:00 – Kvalifikationskampe + elimineringsrunder.\n17:00-19:00 – Repechage og finaler.\nSøndag drager holdet tilbage til Danmark, og når de er vendt hjem igen efter den hårde tur vil holdet have tilbagelagt et betydeligt antal kilometre på de europæiske landeveje. Erik Poulsen og Mark Kristensen har gjort en kæmpe indsats for at få denne tur til at lykkes.\naf Amir Lavasani - 22.06.2012


• Køb Udendørs Kontakt online [Se bedste tilbud]\nMange e-shops yder til alt held alverdens billige leveringsmodeller til udendørs kontakt. Den mest moderne er for nærværende at få leveret til en pakkeshop, og så kan du blot hente de nyindkøbte produkter præcis når det passer dig. Leveringstypen er jo i høj grad ligetil, samt endda tillige den mindst kostelige mulighed for fragt.\nDu kan på samme måde påtænke at vælge levering til din bopæl eller ud til dit arbejde. Muligheden bliver gennemsnitligt lidt mere pebret, men ligeledes meget fremkommelig for udendørs kontakt online. Den mest betalelige leveringsmetode vil dog altid være at hente pakken selv, men den mulighed er betinget af at du fysisk befinder dig i kort afstand af internet forretningens butikker, fx Harald Nyborg, Jem og Fix, Bauhaus eller Silvan.\nLeveringstidspunktet på udendørs kontakt kan være ekstremt væsentlig såfremt du har brug for varen straks, så i det øjemed er det rigtig centralt at vi kigger nærmere på den estimerede leveringstid for udendørs kontakt. En masse e-firmaer i Danmark – for eksempel Harald Nyborg, Bauhaus, Jem og Fix og Silvan – reklamerer med billig levering på næste hverdag på en lang række produkter online, men som imidlertid påkræver at der bestilles forinden et fast klokkeslæt, så at de med sikkerhed kan nå at få produkterne pakket inden medarbejderne holder fyraften.\nVisse internet foretagender tilbyder fri fragt på udendørs kontakt online, men i mange tilfælde er det betinget af at man aftager for en fastsat pris. Ellers kan man gribe den mest prisbevidste fragtform, som i de fleste tilfælde vil være at få dem til at bringe dine produkter til en pakkeshop.\nEn masse kæder foreslår click-and-collect hvor du handler billig udendørs kontakt online men afhenter i byggemarkedet. Eksempelvis Bygma, Silvan, Stark, Bauhaus, XL-Byg, Harald Nyborg, Davidsen, Jem og Fix og 10-4. De foreslår bl.a. click-and-collect på udendørs kontakt i følgende byer:\nGrenaa, Rudersdal, Vanløse, København, Skive, Svendborg, Brøndby, Lillerød, Søborg, Farum, Fredericia, Værløse, Slagelse, Rønne, Haderslev, Holstebro, Solrød Strand, Hørsholm, Vordingborg, Hjørring, Sønderborg, Nærum, Birkerød, Lystrup, Allerød, Struer, Ishøj, Frederiksværk, Jyllinge, Ølstykke, Odense, Gladsaxe, Brønshøj, Glostrup, Virum, Nakskov, Charlottenlund, Dragør, Lyngby, Herning, Korsør, Nørresundby, Taastrup, Roskilde, Varde, Holbæk, Stenløse, Vejle, Frederikssund, Brabrand, Aalborg, Frederikshavn, Kolding, Hedensted, Randers, Ballerup, Skanderborg, Middelfart, Silkeborg, Albertslund, Risskov, Esbjerg, Ikast, Greve, Rødovre, Kokkedal, Hedehusene, Brønderslev, Tårnby, Valby, Kalundborg, Horsens, Tilst, Aarhus, Køge, Odder, Hvidovre, Højbjerg, Hillerød, Frederiksberg, Thisted, Gentofte, Helsingør, Ringsted, Aabenraa, Herlev, Vallensbæk, Nyborg, Nykøbing Falster, Åbyhøj, Næstved, Hobro, Viborg, og Haslev, .\nAfhentning for udendørs kontakt er en mulighed i alle dele af Danmark: Sjælland (Midtsjælland, Lolland, Østsjælland, Nordsjælland, Hovedstaden, Falster, Sydsjælland, Vestsjælland, Bornholm, Amager), Jylland (Sønderjylland, Østjylland, Midtjylland, Syddanmark, Nordjylland, Sydjylland, Vestjylland) og Fyn (Vestfyn, Nordfyn, Østfyn, Sydfyn, Midtfyn).\nVed kig i data fremstår det markant, at internetbrugere som regel søger efter eksempelvis køb udendørs kontakt og udendørs kontakt priser. Foruden dette ser man ofte netshoppere kigge efter for eksempel udendørs kontakt online, billig udendørs kontakt samt udendørs kontakt tilbud, foruden de gængse byggekæder som XL-Byg, 10-4, Bygma, Davidsen, Bauhaus, Silvan, Stark, Jem og Fix og Harald Nyborg.\nDet er i dag ret let for folk at søge sig frem til priser på billige udendørs kontakt online på forskellige e-forhandlere, og ergo har flertallet af webshops ikke kunne slippe for at mindske prisniveauet på udendørs kontakt markant, og ovenikøbet sikre billig fragt.\nTil gengæld kan det immervæk vise sig fordelagtigt at tjekke visse netshops efter tilbud og rabatter på udendørs kontakt online forud for at du gennemfører dit køb, så du er tryg ved at få fat i den laveste pris. Kig ikke kun på de kendte byggecentre som Bauhaus, Stark, 10-4, Bygma, Silvan, Jem og Fix, Davidsen og Harald Nyborg.\nDu bør alligevel være så påvagt, at i tilfælde af at en forhandler på nettet afhænder billige udendørs kontakt online til salg for en pris som er usædvanlig favorabel, så er det i nogle tilfælde være et tegn på en snydagtig online virksomhed. Kortbestillinger er på den anden side omfattet af en bestemmelse, der støtter kunden overfor svindlende e-butikker.\nVi tilråder generelt køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Som en anden løsning burde du bruge en afbetalingsløsning fra fx ViaBill, for så vidt du ser en fordel i at finansiere pengene til udendørs kontakt over et længere tidsrum. Dette tilbydes typisk ved specialiserede netbutikker, men dog sjældent de udbredte byggecentre som fx 10-4, Stark, Silvan, Jem og Fix, Bauhaus, XL-Byg, Davidsen og Bygma.\nSes der på tallene fremstår det markant, at internet shoppere jævnligt efterspørger bl.a. køb udendørs kontakt og udendørs kontakt priser. Vi ser desuden mange gange folk søge efter eksempelvis udendørs kontakt online, billig udendørs kontakt og udendørs kontakt tilbud.\nTrustpilot forærer dig ganske ønskværdige chancer for at eftersøge en række forhenværende kunders iagttagelser og på grund af dette er det fornuftigt, at du beser e-butikkens ratings forinden du placerer din ordre på billige udendørs kontakt online.\nFacebook forærer dig også nogenlunde gunstige genveje til at få indblik i internet shoppens kundefokus. Her ser vi en række netshops hvor det er muligt at sammensætte en bedømmelse af virksomhedens service, som tillige bør tages i brug til at danne dig et indtryk af hvor glade kunderne er.\nFør nogen shopper billige udendørs kontakt online på en e-butik kan de utvivlsomt løbe igennem dens handelsbetingelser, det er dog gerne ikke super spændende, særligt hos de gængse byggemarkeder som Stark, Davidsen, Bygma, Silvan, Jem og Fix, 10-4, Harald Nyborg, Bauhaus og XL-Byg.\nEn nemmere løsning kunne derfor være at se hvorvidt internet forhandleren er tilsluttet e-mærket, fordi det kan være en forsikring om at e-forhandleren respekterer de danske love, og at webshoppen løbende efterses af sagkyndige der mestrer retningslinjerne.\nDette er desuden din genvej til support, såfremt du forvoldes dilemmaer ved din handel med udendørs kontakt. Desuden er det fornuftigt at køberen er obs på de fundamentale reglementer der er gældende for købet af udendørs kontakt online, f.eks. den bytteret webshoppen benytter.\nI den forbindelse er det tillige afgørende, at man til enhver tid bevarer ens kvitteringsmail, således man senere vil kunne eftervise sin bestilling af udendørs kontakt, hvad end man shopper fra XL-Byg, Stark, Harald Nyborg, Silvan, 10-4, Bauhaus, Davidsen, Bygma eller Jem og Fix.


Hælervarer. 2 råd der sikrer dig mod køb af hælervarer på nettet\nHvis du vil undgå indbrud, skal du ikke bo i Danmark. Flyt til Tyskland eller Sverige, for her er statistikken bedre. Men du kan også gøre noget langt nemmere: Undgå at købe hælervarer. Sådan gør du livet surt for indbrudstyvene. Vi er klar med to gyldne råd til, hvordan du navigerer uden om stjålne sager til salg på nettet.\n’Woow, det var billigt! Den køber jeg.’\nDe fleste af os er rigtig gode til at kende et godt tilbud, når vi står over for det. Men det er nok de færreste af os, der i samme sekund overvejer, om varens pris er lav, fordi det er en hælervare.\nI hvert fald ender omkring 250.000 danskere hvert år med at købe en stjålen vare. Det viser en ny beregning, som Det Kriminalpræventive Råd står bag. Her har en forsker estimeret, at der hvert år hæles 600.000 ting i Danmark. Mange af dem via nettet.\nMen spørger man danskerne, om de har købt en hælervare, er det de færreste, der svarer ’ja’. Og det med god grund: Det er sjældent åbenlyst, at en vare er en hælervare, hvorfor de er svære at styre udenom.\nFor hvis du følger to simple råd, er sandsynligheden for, at du køber en stjålen vare meget lille. De to råd serverer vi dig længere nede i artiklen, men først får du en håndfuld åbenlyse årsager til, hvad du selv får ud af at følge rådene.\nPå DBA kan du købe nærmest hvad som helst. I denne artikel klæder vi dig på, så du handler så sikkert som muligt\nHer er konsekvensen for dig, hvis du kommer til at købe en stjålet vare\n‘What’s in it for me? Hvorfor er det en god idé for mit eget vedkommende, at jeg undgår at købe hælervarer? Sådan går jeg jo måske bare glip af et godt tilbud.’\nDet kan være, du sidder med sådanne tanker, og derfor er vi klar med et svar: For det første er det ulovligt at købe hælervarer, og den store gulerod for dig er, at det har en kæmpe virkning på sigt, hvis du styrer udenom tyvekosterne. For jo mere vanskeligt, vi gør det for tyve at komme af med deres tyvekoster, jo mindre attraktivt bliver det for forbryderne at begå indbrud – og jo mindre bliver sandsynligheden for, at dit hjem bliver udsat for tyveri i fremtiden.\nSådan kan vi føle os mere trygge, og sådan kan vi komme en – desværre – lidt for kedelig statistik til livs:\n- Indbrud er i Danmark et rimelig omfattende problem. Vi har mange flere indbrud end i vores nabolande, Tyskland og Sverige. Vi vil rigtig gerne gøre noget ved alle de mange indbrud, og det kan vi kun, hvis vi alle gør det besværligt at få afsat hælervarer, fortæller Jonas Mannov, der er analytiker i Det Kriminalpræventive Råd\nI 2019 købte danskerne hælervarer for omkring to milliarder kroner, hvilket svarer til cirka 600.000 genstande.\nPå DBA ser vi med stor alvor på handel med hælervarer. For at sikre at DBA ikke bliver brugt som platform til at handle med stjålne sager, er vi gået sammen med Bo trygt og en lang række interessenter for at klæde folk på, så de bedst muligt navigerer uden om hælervarer. Derfor opfordrer vi til at gøre brug af de to følgende råd.\nSofa, læder, 2 pers., Måler 170cm x 90cm. Sort sofa i skind…\nSofa, 4 pers. , Eilersen, Vi har valgt at sælge vores…\nSofa, velour, 5 pers., Jeg har disse flotte sofaer til…\nPå DBA kan du blandt andet købe sofaer. Lige nu er der 6.191 til salg.\nFølg disse to råd for at undgå at købe hælervarer\n1. Betal med Mobilepay\n- Mobilepay er knyttet op på CPR-nummer og bankkonto. Folk, der sælger stjålne varer, ønsker ikke at efterlade et digitalt spor, så hvis sælger kun vil tage imod kontanter, bør alarmklokkerne ringe, fortæller Jonas Mannov.\nI Danmark bruger næsten 4,2 millioner danskere Mobilepay, så kravet om at betale med den betalingsform, burde være mulig for de fleste at imødekomme.\n2. Køb af en sælger, der er NemID-valideret\nPå DBA har du som bruger mulighed for at validere din identitet ved at knytte dit NemID til din konto. Det er gratis og tager to minutter.\n- Ved at handle med en sælger, der er NemID-valideret, er du sikker på, at du handler med en person, hvis identitet er verificeret. NemID-validerede brugere har ikke nødvendigvis alle deres oplysninger lagt frem på deres profil, men DBA har kendskab til deres fulde identitet, fortæller Lene Kristensen, der er Kundeservicechef hos DBA.\n- Hvis du handler med en, der ikke er NemID-valideret eller ikke vil bruge MobilePay, svarer det lidt til at handle med én, som har maske på. Vi er vant til, at man er mere anonym på nettet, men oversætter man det til ”den fysiske verden”, ville det være mærkeligt at købe af en, der insisterer på at være anonym, fortæller Jonas Mannov.\nHandler du med en NemID-valideret bruger, er du ikke kun sikker på, at vedkommendes identitet er kendt af DBA, der er også større sikkerhed for, at vedkommende ikke er en ballademager: For oplever DBA klager eller mistænkelig adfærd fra en NemID-valideret bruger, og vi lukker kontoen, har personen nemlig ikke mulighed for at oprette en ny NemID-valideret konto på DBA.\n66 procent af de varer, der udbydes på DBA, er sat til salg af sælgere, som er NemID-validerede. Du kan se, om en bruger er NemID-valideret under brugerens profil (se billedet herunder). Husk, du også kan bede DBAs søgealgoritme om kun at vise annoncer fra NemID-validerede brugere (se billedet herunder).\n- Hvis vi alle holder os til disse to råd, bliver det mere besværligt og risikabelt at sælge stjålne varer og dermed mindre profitabelt at være indbrudstyv. Så vil vi opleve langt færre indbrud og tyverier, siger Jonas Mannov.\nGår du ind på en annonce på DBA, vil du altid i sælgers felt til højre for annoncen kunne se, om sælger er NemID-valideret eller ej\nLÆS OGSÅ: Sikker bilhandel: Det skal du vide, når du skal sælge din bil på DBA\nHusk, at du også kan vælge kun at få vist annoncer oprettede af brugere, der er NemID-valideret på DBA\nAndre råd, du også med fordel kan følge, når du handler på DBA\nLene Kristensen fortæller, at et råd aldrig kan stå alene. Jo flere råd, du følger, desto mindre bliver sandsynligheden for, at du køber en hælervare.\nDerfor er vi herunder klar med en håndfuld andre gode råd, du med fordel kan følge for at fremme en sikker handel.\nSørg for, at sælger har kvittering på varen, hvis det er en dyr vare, hvor man naturligt ville have gemt bonnen.\nTjek efter, at kvitteringen er original.\nAftal at mødes med sælger\nHar du mistanke om, at sælger ikke har rent mel i posen, er det en fordel at mødes med sælger. Sådan kan du også tjekke, om varen er som beskrevet i annoncen.\nI handel med cykler: Tjek stelnummeret\nEr du ved at købe en cykel, er det altid en god idé at slå stelnummeret op i politiets app. Her kan du tjekke, om cyklen er meldt stjålet.\nFrakker på DBA:\nJakke, str. 50, Tiger of Sweden, Sort, God men brugt\nPels, str. 38, Persianer, Sort, Fåreskind, Næsten som…\nJakke, str. 36, Levi’s, Sort, Næsten som ny, Læderjakke i…\nHar du brug for en frakke, kan du også finde det på DBA.\nDette gør vi selv på DBA for at undgå hæleri og svindel\nNu har vi klædt dig på i en stor frakke af råd og viden om hæleri, men bare rolig; det er ikke kun dig, der skal bære hele læsset. På DBA bærer vi også et ansvar, og derfor har vi gjort en række tiltag, som gør det så svært som muligt at misbruge vores platform.\n- Vi opfordrer aktivt på sitet til, at man som bruger NemID-validerer sig. Det kan man både gøre frivilligt, men vi kræver det også af profiler med en særlig adfærd, fortæller Lene Kristensen.\nSidstnævnte profiler vil kun kunne oprette en annonce på DBA, hvis de NemID-validerer sig.\nDerudover har DBA en ’anmeld’-funktion, hvor brugere kan tippe DBAs kundeservice om adfærd, der virker mistænkelig.\n- Vi tager disse anmeldelser virkelig seriøse og behandler dem inden for få timer. Er er vi blot det mindste i tvivl, vil sælger blive bedt om at bekræfte sin identitet med NemID, fortæller Lene Kristensen.\nHun og kundeserviceteamet sidder klar alle ugens dage mellem klokken 8-22, hvis man måtte få brug for hjælp eller blot har spørgsmål. Du kan kontakte DBAs kundeservice, her.\nVil du læse flere gode råd om, hvad du skal være opmærksom på i forbindelse med køb og salg på DBA, kan du læse mere på Sikkerhed.dba.dk.\nLÆS OGSÅ: Sikker bilhandel: Det skal du vide, når du vil købe din bil på DBA\nKøber du en vare på nettet af en ikke NemID-valideret bruger, som ikke vil bruge Mobilepay, svarer det til at købe af en sælger med maske på, fortæller Jonas Mannov fra Det Kriminalpræventive Råd. Vi er dog - desværre - vant til anonymitet, når vi handler over nettet\nDet er ulovligt at købe hælervarer, og du kan blive straffet for det, hvis du gør det med grov uagtsomhed. I alle tilfælde, hvor politiet opdager, at en hælervare er solgt videre, bliver varen konfiskeret og leveret tilbage til den retmæssige ejer. Køberen får ikke sine penge tilbage.\nDisse ting kan typisk være hælervarer\n- 37 procent af de ting, der hæles, er i kategorien ’Personlige ting’, så som tøj, parfume og plejeprodukter.\n- 27 procent af de ting, der hæles, er i kategorien ’elektronik’, så som fjernsyn, smartphone og højtaler.\n- 17 procent af de ting, der hæles, er i kategorien ’husinventar’, så som designer-lamper, sofa og gulvtæppe.\n- 14 procent af de ting, der hæles, er i kategorien ’smykker og ure’.\n- 2 procent af de ting, der hæles, er i kategorien ’cykler’.\n- 2 procent af de ting, der hæles, er i kategorien ’øvrige’.\nKilde: Det Kriminalpræventive Råds undersøgelse (link til undersøgelsen kommer).\n78 procent af danskerne svarer, der er svært at vide, om en vare er stjålet.\nKilde: Det Kriminalpræventive Råds undersøgelse.\nOm Det Kriminalpræventive Råds undersøgelse:\nForskeren i Det Kriminalpræventive Råd har undersøgt hvor mange ting, der bliver stjålet i Danmark fra både private borgere og virksomheder. For at estimere, hvor mange af disse ting, der bliver solgt videre på det private marked i Danmark, har forskeren fratrukket den andel af tyvekosterne, der bliver brugt af tyvene selv og dem, der sælges videre til udlandet.\nHvad er ’Bo trygt’?\nBo trygt er en kampagne skabt af TrygFonden og Realdania i samarbejde med Videncentret Bolius og Det Kriminalpræventive Råd. Denne kampagne er gået sammen med DBA og andre interessenter for at klæde danskerne bedre på til at styre udenom hælervarer.\nLego Star Wars, 8039, Lego star wars 8039 sælges. Komplet…\nLego Ninjago, Minifigurer fra Lego ninjago temaet. Obs.…\nLego Ninjago, 70614, Lego Ninjago Movie 70614. Pakken har…\nDer er Lego så langt øjet rækker på DBA. Lige nu er der hele 23.665 annoncer med Lego på genbrugssitet.\n8 ud af 10 danskere har enten købt eller solgt en brugt vare inden for det seneste år. Det viser DBAs seneste undersøgelse. En undersøgelse, vi foretager én gang årligt, hvor vi tager temperaturen på Genbrugsdanmark. Den kalder vi for Genbrugsindekset, og du kan læse mere om Genbrugsindekset og de sjove statistikker, her.\nVidste du, at du kan sætte DBAs algoritme til at holde udkig efter lige netop dén ting, du leder efter? Det kalder vi for ’Annonceagenten’. Leder du efter eksempelvis en grøn, specifik spisebordsstol fra Hay, kan du sætte DBAs system til at holde øje, og så vil du modtage en mail eller sms, når der er sat sådan en til salg.\nHvad er DBA Guide? Det kan du blive klogere på, hvis du trykker ’play’ i denne video:


August 24, 2021 815 Views\nUendelig mange mennesker kommer ikke på toilettet hver dag. Der er ingen medicinske årsager, problemet kan derfor klares med naturens egen støtteterapi.\nFunktionel forstoppelse betyder, at der ikke er nogen organisk årsag til forstoppelsen. Med andre ord: Det burde kunne fungere normalt, men gør det ikke. Det fik en række eksperter til at kigge på Lepicol med henblik på netop denne problemstilling, hvor 69 deltagere var udvalgt i henhold til Rome III-kriterierne. Et af kriterierne er mindre end tre afføringer om ugen.\nStudiet var randomiseret, så der blev trukket lod blandt deltagerne om enten at lande i gruppen med de aktive stoffer eller i kontrolgruppen, der fik uvirksomme stoffer. Forsøget varede i fire uger, og lægerne vidste ikke, hvem der fik udleveret de aktive ingredienser.\nAlle deltagere udfyldte hver dag et skema om antallet af afføringer, brug af afføringsmidler, bivirkninger og spørgsmål omkring forstoppelsessymptomer og livskvalitet.\nAlle deltagerne fuldførte forsøget. Lepicol-gruppen havde signifikant flere afføringer i løbet af uge 1 og 2 end placebogruppen.\nIntensiteten af forstoppelsessymptomerne var signifikant reduceret i Lepicol-gruppen, og denne gruppe oplevede også mere tilfredsstillende livskvalitet sammenlignet med placebogruppen. Forstoppelsessymptomerne blev ligeledes signifikant reduceret i Lepicol-gruppen sammenlignet med placebogruppen.\nStudiet viser, at Lepicol er en sikker og effektiv mulighed, der giver en lettelse til dem, der lider af forstoppelse.\nLepicol i din hverdag\nStart din dag med en grøn smoothie, som dine tarme og dine tarmbakterier vil elske.\n200 gram friske spinatblade eller andre grønne grøntsager. Hvis du fx ikke danner luft af rå grønkål eller broccoli, er de endnu bedre i din smoothie. Det kan være 100 gram frisk eller frossen grønkål og 3 friske broccolibuketter.\n1 dl frossen mango eller ananas\n1-2 måleskeer Lepicol\nBlend alt på nær Lepicol. Smag evt. til med mere citronsaft og mynte. Tilsæt ekstra vand, hvis du ønsker en mere flydende smoothie. Til sidst røres Lepicol i med en ske. Drik smoothien med det samme. Hvis du lader smoothien stå mere end 10 minutter, vil den stivne lidt pga. Lepicols indhold af psyllium husk.\nLepicol indeholder loppefrøskaller, der virker smørende og emollierende på tarmvæggen. De beskytter og ernærer sårbare slimhinder. Fem stammer af mælkesyrebakterier sammen med den mad, de bedst kan lide, nemlig inulin fra cikorieroden, skaber alt i alt et bedre flow gennem de lange tarme uden at skabe afhængighed af afføringsmidler.\n← Previous Skal massage eller behandling gøre ondt?\nNext → Naturlige godbidder & tyggesnacks


Medfølgende Løn Lalandia Bio Rødby / Storepatter\nSommergæster på Lalandia og omkring indbyggere i Rødby og .»Jeg vil helst blive her, men jeg vil ikke bruge resten af mit liv i markerne til en ussel løn. . at benytte medfølgende brand uden at skulle bevise, at man er værd .. Også Emilie Werenberg har travlt, da hun skal nå på job i en biograf. med Michelin-restaurant, du finder Empire Bio rundt om hjørnet, busforbindelser i Af udendørs møbler medfølger borde, 6 stole og 4 solsenge med hynder. ved Rødby Færgehavn, i Lalandia Feriecenter eller i Knuthenborg Safaripark. . branche erfaring ej heller, at man nærmest skal bo i cafeen for at lave løn og. ger i hovedrollen får dansk premiere i Delta Bio. Arnold Sønderups løn som forretningsfører. Det med førte, at formanden i dene Lalandia i Rødby og Billund som et andet markant ning på salg af medfølgende udstyr og redskaber.\nDenne cafe er blevet offer for ideèn om at Nyborg ønsker at blive ophøjet til kulturarv,så cafeèn er blevet flyttet ud til Sprotoften,ca. I badeværelset er der karbad, mahogni vask skab, armaturer og badeværelses tilbehør i messing og mosaik terrasso gulv. Korchs forlag, København Emoji Filmen - Med dansk tale Gene, emojien med de mange ansigtsudtryk, beslutter sig for at tage på en rejse for at blive en helt almindelig emoji. Villa til salg i Rawai, Villa til salg i Rawai, bygget i tæt på strand, skole og sejlsport. I det populære kvarter i Tønder tæt på børnehaver, skole og indkøb, kan dette moderne og velindrettede hus købes. Nybygget byhus, 5 vær, Nybygget 5 værelses rækkehus i 3 plan med lille have og central beliggenhed. Kontakt Niels på - for yderligere oplysninger eller aftale om fremvisning af dette dejlige rækkehus.\nmed Michelin-restaurant, du finder Empire Bio rundt om hjørnet, busforbindelser i Af udendørs møbler medfølger borde, 6 stole og 4 solsenge med hynder. ved Rødby Færgehavn, i Lalandia Feriecenter eller i Knuthenborg Safaripark. . branche erfaring ej heller, at man nærmest skal bo i cafeen for at lave løn og. Schwartzkopf -en selvbio Hard 60kr Uffe elleman" din egen dag er kort" hard 45kr i skildpadde Farven er Custom Limegrøn Der medfølger kraftig polstret gigbag fra .. værd, samt 50 minutters kørsel fra Givskud Zoo og Lalandia ved Billund. . Serafia af Anne Marie Løn, Hemmeligedernes hus af Ann-Mare MacDonald. Lalandia Rødby er et moderne feriecenter der tilbyder ferieoplevelser for .. højere lønninger er nogle af de tiltag der skal sikre tiltrækning og...\nDenne cafe er blevet offer for ideèn om at Nyborg ønsker at blive ophøjet til kulturarv,så cafeèn er blevet flyttet ud til Sprotoften,ca. I stueetagen træder man indenfor i et hvidt HTH køkken alrum med spisestue og med direkte udgang til stor terrasse og lille grøn. Kumails pakistanske familie har dog andre planer for sønnens fremtidige giftermål. Forkæl én du holder af med et gavekort eller tag på et wellness-ophold fods Latin escort slagelse se alle tilbud lige her! Et stort udhæng langs hele huset mod vest sørger for at livet på terrassen kan nydes overdækket. Gordon og er inspireret af deres egen kærlighedshistorie. Filtrér Beskrivelse Postnummer Opdateret Pris kr. Bo centralt men i villakvarterets idyl, Villa, 3 vær, medfølgende løn Lalandia bio Rødby. Stort badeværelse, baggang med flotte skabe, ny vaskemaskine og tørretrumbler samt udgang til haven, 1 gæsteværelse eller kontor. Du glade Verden af Ebbe Nielsen, Hasselbalchs Forlag, Men et spor i sneen og en række mystiske hændelser forstyrrer hendes verdensorden.\nStuen er klassisk Friis og Molkte-stil med mørke skifferklinker og højt til træloftet. Nyt køkken stor vinkelstue 2 værelser lille kontor have med terrasse , pillefyr meget plads udenfor have skur på 30 m2.\nTV reklame for goanda.eu - 2014\nFarverne er de originale, der dukkede frem ved afdækning, men ny lejer kan få indflydelse på farvevalg ved istandsættelsen. Clare bliver klar over, at hun har blod på hænderne, og hun må skaffe sig af med spilledåsen, før den ødelægger alt, hvad hun har kært.\nBLOD I SÆDEN ESCORT PAR My little Pony My Little Pony Filmen bringer for første gang ponyerne "Mane 6" til live på det store lærred i Amalie Szigethy bryster porno klip skøn familiefilm om det magiske i venskab. Køkkenet med alle hårde hvidevarer i åben forbindelse med kombineret spise - og dagligstue med ovenlys vinduer og adgang til stor sydvestvendt terrasse. Sign up Sign in Sign in. Bakket op af bl. Frikøbt biblioteksbog i pæn stand Rødovre, medfølgende løn Lalandia bio Rødby. Køkkenet er med hvide elementer, alt i hårde hvidevare og med en eksklusiv sort stenbordplade med nedfældet kogeplader og vask.\nSex i København nøgne kvinder i skoven Sex piger små thaipiger\nMedfølgende løn Lalandia bio Rødby Stort rør onme bryster\nMedfølgende løn Lalandia bio Rødby Randers sex billeder af naturen


Roottrainers – det smarte valg | Villa Landly\n← Da det nye drivhus flyttede ind\nGuldklumper – et eksperiment →\nI år er første gang, hvor jeg for alvor forspirer planter i større omfang. Det er nemlig første år, at jeg har mit dejlige drivhus, hvor der er masser af plads til at eksperimentere. Når det så er sagt, så skal der jo alligevel bruges massevis af potter – i min søgen på smart løsninger faldt jeg over rootrainers.\nDet smarte er; der kan være mange planter på lidt plads, rødderne får masser af plads til at udvikle sig, det er nemt at plante de små plante ud uden af ødelægge rødderne – et sidste plus for mig er, at de fylder ganske lidt, når de ikke bliver brugt. Nedenfor er et par eksempler på, hvordan de fungerer her hos mig.\nDisse rootrainers købes nemt på nettet – jeg fik mine sendt fra en engelsk webshop – Highland Garden Supplies. Måske du kan benytte dig af samme tip.\nDette indlæg blev udgivet i Drivhuset. Bogmærk permalinket.