ideer til at dekorere haven lysthus lys\nEn have lysthus er en struktur , der fungerer som en indgang og en udgang til en have . Over tid vokser planter på denne løvhytte og i sidste ende dække det i blade . En måde at accent haven dorne er at bruge lys . Disse lys kan være dekoreret for forskellige ferier eller blot bruges til at accent og dekorere lysthus .\nIndret dit lysthus at afspejle forskellige helligdage . Hvis det er Halloween , hænge lyskæder , der har græskar eller jack-o-lanterner på dem . De fleste håndværk butikker vil have lys i deres ferie sektioner , som vil tillade dig at dekorere til enhver lejlighed . Let fletter dem med planterne på Lysthuset , så de vil blive belyst .\nDu kan vælge at indrette dit lysthus i lygter, som er dit foretrukne farve . Få strenge af små lys og hænge dem omkring det . Eller vælg farver for at afspejle stemninger . Blå lys kan skabe en afslappet stemning , mens hvidt lys kan skabe mere af en romantisk stemning . Du kan hænge dem lige på den øverste eller vind dem rundt det hele afhængigt af , hvordan du vil have din løvhytten til at se .\nEn anden mulighed for at dekorere dorne er at bruge stearinlys . Offerfund stearinlys kan hænges fra forskellige områder på Lysthuset til at lyse op forskellige sektioner . Vær forsigtig , når du bruger ægte stearinlys er dog, som de kunne fange Lysthuset i brand , hvis de ikke anvendes korrekt . Når du bruger ægte offerfund stearinlys , skal du sørge for flammen er sikkert væk fra enhver planter . Hvis du vil have effekten af offerfund stearinlys , men ikke ønsker at risikere at bruge rigtige flammer , kan du købe elektriske lys . De er batteridrevet og har pærer , der skaber illusionen af flammer .\nTilføjelse lys , der vil accent din have er en anden mulighed for at dekorere din lysthus med . Du kan finde lys , der ligner vinstokke eller forskellige andre grøntsager . Disse skaber blød belysning , der øger følelsen af din have . De kan vikles rundt eller hang ned fra Lysthuset . En anden accent du kan have , er at sætte lys i den begrundelse, at skinne op på Lysthuset og lys op i siderne . Disse kan være hvide eller farvede lys , endnu en gang er det op til dine personlige præferencer .


Skånsom optræning og afspænding - Mærk Næstved\nFarimagsvej 44-54, 4700 Næstved\nDette hold er til dig, der ønsker at finde motivation og glæde igen til at bevæge dig og værdsætte din krop.\nVi starter bogstaveligt, helt fra bunden. Med en rolig afspænding, og siden gulvøvelser, der tager hensyn til samarbejdet i hele kroppen. Og hensyn til voksende stabilitet, din krop vil få. Du får mulighed for at blive lidt øm på den gode måde.\nHvis du er stødt på ord som restorativ yoga, pilates og mindfulness, så indeholder dette hold en god bid af det hele, da dansk Afspænding, i sin tid, bl.a udsprang fra en klog sammensætning af Østens helsesystem og europæisk genoptræning. Der vil ikke være hop og løb på dette hold og ingen musik.


Hold – Sorø Taekwon-Do Klub\nHOLDET ER FULDT BOOKET. KONTAKT ANN BRANDT FOR AT KOMME PÅ VENTELISTE.\nDette er holdet for de yngste elever. For at være på holdet skal du være fyldt 4-6 år og gå i børnehave\nVi træner anerkendende og motiverende med fokus på det enkelte barns ressourcer og kompetencer. Træningen følger et særligt program for børn hvor de gennem leg og læring arbejder med sociale færdigheder, samarbejde, sikkerhed og glæde.\nBørnene arbejder med høflighed, at vente på tur, tale pænt og lytte til voksne.\nPå KIDS-holdene træner vores elever som går i 0. og 1. klasse.\nKIDS-elever flytter op på Miniorerhold, når de påbegynder 2. klasse i skolen\nKIDS programmet er et særligt international børneprogram tilpasset danske børn. På holdet arbejder vi fortsat med leg og læring som styrende elementer i et trygt og anerkendende læringsmiljø.\nBørnene trænere mere Taekwon-Do nu og forbereder sig mentalt og fysisk på at deltage i træning på miniorerholdene.\nVi udbygger barnets sociale kompetencer og evne til at fokusere og koncentrere sig.\nDu kan vælge at træne mandag eller søndag. Én gang om ugen.\nPå dette hold er det muligt at træne som barn og ung med særlige behov.\nPå holdet undervises børn med eventuelle diagnostiske og psykiske udfordringer, samt fysiske handicaps som kan gøre det for udfordrende at være på de større hold med mange elever. Heroes holdet vil altid have mindre end 8 elever.\nFor at træne på holdet skal du først tage kontakt til Thomas Brandt. Du finder oplysninger under kontaktlinket.\nDisse hold er for elever i alderen 8-11 år. Der er tre forskellige miniorerhold og det er muligt at vælge 2 hold om ugen at træne på.\nPå dette hold er der fortsat plads til leg, dog med et større fokus på teknisk træning, styrketræning og smidighedstræning. Alle elever træner efter et national pensum, med henblik på at kunne deltage i årlige gradueringer.\nDu tilmelder dig holdene på din medlemsprofil.\nEr du 12-14 år skal du træne her.\nAspiranterne træner sammen med de voksne pt. og træningen er tilrettelagt med to undervisere, så grupperne deles under lektionen.\nTræningen består af fysisk træning, tekniktræning og selvforsvar.\nDe fysiske krav skærpes; men glæden ved træne sammen er i fokus og undervisningen er fortsat anerkendende og coachende.\nDu har mulighed for at træne både tirsdage og torsdage.\nVoksenholdet eller holdet for alle elever over 15 år. På nuværende tidspunkt træner holdet sammen med aspiranter med to undervisere og grupperne deles under forskellige aktiviteter.\nDer undervises i teknik og kamp, samt selvforsvar. Der er plads til alle på holdet, da hver enkelt elev opfordres til at træne efter egne evner uden fokus på indbyrdes konkurrence. Oplevelsen af træningsglæde og fællesskab er i centrum.\nDu har mulighed for at både tirsdage og torsdage\nKlubbens kamphold hvor du kan træne uanset hvilket hold du i øvrigt er tilmeldt på. Her har du mulighed for at træne turneringsrelaterede teknikker og den fysiske træning er i fokus, så elever som ønsker turneringsdeltagelse bør træne her.\nEr du ikke interesseret i turneringer kan du får en masse god fysisk træning og motorisk forståelse for sparketeknik\nKampholdet træner hver fredag.


• Køb Adam Hall, Spannfix elastikker, 10 stk. hvid på nettet - Kun 119,00 kr. - Billig levering\nAdam Hall, Spannfix elastikker, 10 stk. hvid\nDrumCity.dk er blevet en storfavorit på sit marked og der er mere end 14 produkter at vælge i mellem hos dem.\nInternetbutikken har en score på Trustpilot på 9,4 ud af 10 hvilket altså vidner om at kundetilfredsheden er meget høj. Ratingen er et gennemsnit af anmeldelser fra 61 kunder hvor det absolut er værd at bemærke at 56 af dem har givet topkarakter.\nSamlet set er der 112 personer som har anmeldt siden og lige nu har de en score på 4,9 ud af 5\nDerudover har DrumCity.dk prisgaranti på alle deres varer så du undgår at betale overpris for dine varer.\nStørstedelen af internet foretagender giver efterhånden diverse fragtmuligheder. Den mest almindelige er på nuværende tidspunkt at afsende til en pakkeshop, hvor du så nemt kan hente din ordre når du har lyst. Løsningen er altså super hensigtsmæssig, samt tit tillige den prisbilligste leveringsudgave.\nDu bør derudover foretrække at få ordren leveret hjem til din privatadresse eller til når du er på job. Fragtmuligheden bliver i regelen en sjat mindre prisbillig, men derudover ret så uproblematisk. Den mest letkøbte metode til levering vil dog i de fleste tilfælde være at du selv henter ordren, hvilket står og falder med at du har bopæl tæt på internet shoppens arbejdslager.\nFragttiden er selvfølgelig ekstremt bestemmende når vi absolut skal bruge varen omgående, og i det øjemed er det særdeles på sin plads at man dobbelttjekker leveringstidspunktet på den relevante vare.\nEn lang række internet forretninger byder på 1 dags fragt på deres bedst sælgende varenumre, men vær vagtsom da det forudsætter at ordren placeres tidligere end et aftalt klokkeslæt, med det formål at de garanteret kan nå at få de nye varer ud af døren inden lagerpersonalet holder fyraften.\nEn hel del online varehuse yder fri fragt, men for det meste kun når der handles for en bestemt sum. Ellers må man udse dig den billigste metode til levering, der i de fleste tilfælde - om man bor tæt på Horsens, Holbæk eller Helsinge - er at få bragt pakken til en pakkeshop.\nDet er jo virkelig gnidningsløst for almindelige mennesker at søge information om priser i blandt forskellige internet butikker i Danmark, og derfor har de fleste online virksomheder fundet det nødvendigt at stampe salgspriserne på varerne - til drenge og piger, og endvidere også til voksne - helt i bund, og endda nogle gange garantere portofri levering. Det kan dog stadigvæk blive indbringende at eftergå forskellige shops på nettet efter tilbud før du gennemfører din bestilling, så du er på den sikre side med at få fat i den skarpeste pris.\nDu bør dog være opmærksom på, at ifald en online butik annoncerer bedst i test varer til salg for en udsalgspris som kan ses som grænseløst fordelagtig, så er det mange gange være en indikation på en falsk internet handler. Kortkøb er ikke desto mindre omsluttet af et reglement, hvilket redder os imod uærlige online forhandlere.\nVi anbefaler generelt kortbetalinger eller MobilePay. Som en alternativ mulighed kunne du drage nytte af en løsning på afbetaling som fx ViaBill, for så vidt du har til hensigt at afdrage betalingen ude i fremtiden.\nForinden folk handler i en e-forhandler bør de til hver en tid overveje butikkens betingelser, men det er typisk ikke videre spændende.\nEt nemmere alternativ kunne være at se hvorvidt e-forretningen er e-mærke tilsluttet, siden det ofte er et tegn på at netbutikken lever op til de officielle regler, udover at virksomheden rutinemæssigt gennemses af eksperter som forstår vedtægterne på området. Det er en rigtig god lejlighed til at få hjælp, for så vidt du forvoldes dilemmaer som følge af din shopping.\nEndvidere støtter vi at køberen er omhyggelig omkring de mest essentielle retningslinjer der kan håndhæves i forbindelse med handlen, eksempelvis hvilken ombytningsrettighed e-forretningen benytter. I relation til det er det ligeledes essesentielt, at man stadigvæk gemmer sin e-mail kvittering, således man når som helst vil kunne påvise sit køb, ligegyldigt om man søger et produkt til en voksen eller et barn.\nTrustpilot byder på egentlig nyttige genveje til at gennemstøve en hel del nuværende køberes opfattelser og herved tilrådes det, at du analyserer webbutikkens anmeldelser forinden du placerer din ordre.\nFacebook forærer dig for øvrigt absolut fordelagtige chancer for at få en idé om online forretningens kundetilfredshed. Desuden er der nogle internet selskaber som tilbyder folk at offentliggøre en vurdering af købsoplevelsen, som lige så vel må bruges til at bedømme hvor tilfredse kunderne er.\nDenne side finansieres af reklameindtægter. Vi arbejder sammen med en samling af online shops i Danmark og markedsfører butikkernes produkter, og tager imod godtgørelse om de besøgende vi sender videre realiserer et indkøb.\nAnvisninger vedrørende tilbud og internet firmaer ajourføres ofte, men vi giver ingen garanti imod reguleringer der er blevet lavet siden seneste opdatering af de viste oplysninger.


Der er trukket skarpt op imellem de små og store forskelle i samfundet, i livet og på hele planeten. Danmark fylder enormt meget i vores bevidsthed, helt ned i de små petitesser, hvor der skal diskuteres prisforskelle mellem mande og dameklip. Nu skal de også handle om sko og på et tidspunkt, bliver det nok nødvendigt, at lave særlige menupunkter på restauranterne. Efter min mening, sat på blyantspidsen, spiser mænd jo generelt mere end kvinder, medmindre kvinderne har bulumi, derfor burde de jo betale mere for retterne på restauranterne. Men, det mener jeg naturligvis ikke, og jeg har heller ikke lyst til at gøre grin med alvorlige sygdomme som bulumi.\nMen. Det fylder i vores bevidsthed, det fylder i vores bevidsthed, at filmen om 1864 har nogle fuldkommen ligegyldige unøjagtigheder. Det er faldet folk for brystet, især en kvindes bryster, at der fokuseres på og drages paralleler til nutidens politiske forhold, hvor fremmedhadet, kvalmen over det stigende antal flygtninge, samt den stadig voksende nationalistiske følelse, sætter tingene på spidsen, så selv en dansk minister med udenlandske rødder skal have på puklen af skarpe meninger og smålige tankegange.\nDet jeg vil frem til, er at disse petitesser for lov til at fylde, at vi har så travlt med at pille i vores navler, mens lang alvorligere ting er på spil. Både i Danmark og ikke mindst i udlandet, hvor verden mange steder står i brand, hvor mennesker lever usle, farlige og fattige liv, hvor vold, uro og naturkatastrofer er dagligdag. De mennesker har ikke tid til at diskutere priser på hårklipning eller om en film har historiske unøjagtigheder. Deres liv er den blodige alvor, vi sidder og spiser aftensmad til, eller slik, når en film fra Hollywood spiner guld på deres ulykke, portrætteret af velnærede skuespillere, der får millionhonorarer for at spille helte og dø højlydt i kameraets fokus. Inden de træder ud af rollen og får serveret en overdådig frokost i filmbussen eller i deres private trailer.\nNoget der fylder i vores egen lille andedam, efter min mening, og ikke får lov til at fylde nok i medierne, sammenlignet med mange andre mindre alvorlige ting, er de stadig større sociale skel, der kommer i samfundet. Hele den elitære gruppe er sovset ind i tanker om, at der vitterlig er arbejde til alle, at alle har de samme ressourcer som de selv og bare skal tage sig sammen og finde et af de jobs, der ikke findes, fordi vi har gjort os selv overflødige med smarte it-systemer og fordi underbetalte udenlandske tilflyttende arbejdere får de få job der er. For eksempel indenfor landbrug og gartneri virksomhed.\nDe kloge hoveder på Christiansborg, der ikke aner, hvordan livet ude på gulvet og jorden ser ud, mener at de skal sætte pensionsalderen op, således at de ældre kan være længere på arbejdsmarkedet. Det virker som det rene volapyk, når det er blevet megasvært, næsten kropumuligt for ældre over 55 at få job. Så nu skal de så leve af overførselsindkomster og punkes ud i arbejdsprøvning, nyttejob løntilskud og praktikpladser, som ingenting fører med sig. Så kan politikerne og embedsmændene klappe i deres små, støve og uvidende hænder.\nKategorier Politisk miskmask, Socialiteter\tIndlægsnavigation


Omtale - Willforce.dk\nDen bedste reklame for os… og den bedste garanti for dig som kunde, er at høre hvad andre har fået med som gevinst, når de har deltaget på en af vores kurser. “What’s in it for me?”: kunne du spørge dig selv om.\nSe de positive tilbagemeldinger fra tidligere kursister nedenfor. DE er det levende bevis for at kurset flytter mennesker.\nTryk på videoen og se flere udtalelser.\nKontakt os her eller skriv til info@willforce.dk, så ringer vi dig gerne op for mere information.\nVideoer med tidligere kursister\nI videoen fortæller Pernille Gammelgaard Mortensen HR manager hos Danpo, hvordan hun bedre når ind til dem, der sætter et skjold op, når hun kommunikerer med dem. Dette efter at have deltaget i forløb hos Jill og Henrik.\nUdsagn fra Pernille: “Alle kan lede og fordele …… hvis man forstår mennesker“.\nFinn Skovborg fra HMC A/S fortæller: “Det har været godt, fordi der både har været noget teori og noget praktisk. Og man har øvet det man har lært ”.\nBenedicte Bernhardis fra Bernhardis.dk er med i denne videofilm, hvor hun fortæller om hvordan hun “turde” få taletid hos Høgh møbler og ikke mindst med at lykkedes at komme ind i deres butik med sine varer.\nKeld Jensen, direktør: http://www.scaniro.dk/\nTestimonial Keld Jensen, direktør Scaniro.dk\nIB Thorup, fabrikschef: http://www.scaniro.dk/\nTestimonial Ib Thorup, fabrikschef Scaniro.dk\nTidligere kursisters skriftelige udtalelser\nPå bare et enkelt dag formåede Jill og Henrik at videregive en masse relevant og brugbar viden omkring hvordan med kommunikerer med forskellige personer.\nVi lærte ikke blot om forskellige personlighedstyper, og hvordan de hver især foretrækker at kommunikere, men fik også lov til at sætte vores viden i spil igennem flere forskellige praktiske øvelser. Hvilket gjorde at vi fik reélle erfaringer med os fra kurset. Jeg føler virkelig, at jeg fik noget værdifuldt og brugbar viden, som jeg kan benytte i personlig, så vel som proffesionel, sammenhæng til at forbedre min kommunikation med andre.\nJill og Henrik formåede at gøre kurset både informativt og morsomt. Jeg kan på det bedste anbefale det til andre.\nAnnika Butzbach – LinkedIn\nEt vækstforløb jeg var tilknyttet, gav mig den fornøjelse at deltage på et intensivt enkeltdagskursus med Jill og Henrik.\nKurset har gjort, at jeg føler mig bedre udrustet på min videre færden i erhvervslivet men også personligt. D-I-S-K, som vi blev undervist i, er kommet for at blive.\nKurset har vist sig at uundværlig viden for mit personlige liv og min forretning. Mange penge er tjent på at gøre sig denne teoretiske og praktiske viden rigere.\nMine største anbefalinger herfra, Benedicte Bernhardis owner: bernhardis.com\nIgennem kurset ‘Gennemslagskraft for iværksættere’ skabte Jill og Henrik fokus på mennesker og kommunikation.\nJeg værdsatte at man ikke kun skulle lære om sig selv og hvem man selv er men at fokusset også var at skabe forståelse for andre mennesker og deres måde at kommunikere på.\nDette kursus og viden deri er ikke kun givende i forhold til udviklingen af min startupvirksomhed men også givende for mig som menneske. Jill og Henrik formåede at formidle viden igennem teori og praktiske øvelser med stor succes. Jeg vil til en hver tid anbefale et kursus med de to ildsjæle.\nEA Malte (https://www.linkedin.com/in/ea-neja/)\nEfter at have været igennem et yderst givende enkeltdagskursus med Willforce er jeg pludselig blevet opmærksom på, hvor forskelligt folk kommunikerer.\nKurset bestod blandt andet af en række praktiske øvelser, som fik iscenesat hvor vigtigt det er, at man forstår modtagerens måde at kommunikere på.\nVed at blive introduceret for skarpt definerede persontyper lærte det os at kende forskel på dem, og tilpasse vores kommunikation, for at trænge igennem og blive hørt.\nIgennem hele forløbet formåede Jill og Henrik at udfordre mig, så jeg fik et enormt udbytte af deres kursus. Jeg vil til enhver tid anbefale Willforce, fordi Jill og Henrik, som står bag, er enormt fagligt dygtige, og samtidig bringer et godt humør igennem hele kurset.\nSøren Banke Medejer https://rasmusrokke.dk/\nAnne Bloksberg Borg\n“Jeg har, i forbindelse med udviklingen af min startupvirksomhed, deltaget på et intensivt enkeltdagskursus med Jill og Henrik. De formåede at strukturere kurset, så det gav mening, på trods af at de fleste af os kursister befandt os meget tidligt i opstartsfasen. Jeg tilegnede mig her en vigtig viden, som jeg er glad for at have fået med så tidligt i processen. Med en god balancegang mellem teori og praktiske øvelser, formåede Jill og Henrik at udfordre mig både personligt og fagligt, og jeg gik fra kurset med et smil på læben og med værktøjer, som jeg er klar til at anvende i mit videre arbejde.”


Landsplandirektiv om beliggenheden af bymidter, bydelscentre og aflastningsområder mv. til detailhandel for hovedstadsområdet - PDF\nDownload "Landsplandirektiv om beliggenheden af bymidter, bydelscentre og aflastningsområder mv. til detailhandel for hovedstadsområdet"\n1 1 Forslag til Landsplandirektiv om beliggenheden af bymidter, bydelscentre og aflastningsområder mv. til detailhandel for hovedstadsområdet Høringsfrist til 25. april 2008\n2 Forslag til landsplandirektiv om beliggenheden af bymidter, bydelscentre og aflastningsområder mv. til detailhandel for hovedstadsregionen Udgivet af Miljøministeriet Redaktion og grafisk tilrettelæggelse By- og Landskabsstyrelsen, Byområdet Haraldsgade Københvan Ø Udgivet februar 2008 Kun Internetudgave ISBN Miljøministeriet 2008 Publikationen kan citeres med kildeangivelse\n3 Indhold Del 1 Redegørelse 4 Indledning: Planlovens detailhandelsbestemmelser 4 Landsplandirektiv som tillæg til Fingerplan Tidligere planlægning 7 Butiksstrukturen i Hovedstadsområdet 9 Udvikling i dagligvarehandlen i hovedstadsområdet indtil i dag 9 Udvalgsvarehandel indtil i dag 10 Nuværende og fremtidig vækst i hovedstadsområdet 10 Centerstrukturen i hovedstadsområdet. 11 Detailhandel og trafik 15 Statslige mål og ønsker for udviklingen af detailhandel i hovedstadsområdet 16 Del 2 Regler 17 Del 3 Bemærkninger til regler 19 Del 4 Miljøvurdering 23 Indledning 23 Planens indhold, hovedformål og forbindelse med andre relevante planer alternativet 24 Miljøforhold i områder, der kan blive væsentligt berørt. 25 Miljøproblemer som har betydning efter direktiv 79/409/EØF og 92/43/EØF. 25 Miljøbeskyttelsesmål, der er fastlagt på nationalt eller internationalt plan 25 Væsentlig indvirkning på miljøet 26 Planlagte foranstaltninger 29 Begrundelse for at vælge de alternativer 29 Beskrivelse af påtænkte foranstaltninger-miljøovervågning 30 Ikke-teknisk resume 30 Samlet vurdering 30 Referencer 31\n4 4 Del 1 Redegørelse Indledning: Planlovens detailhandelsbestemmelser Planloven indeholder bestemmelser for kommunernes planlægning for detailhandel. Bestemmelserne blev ændret med virkning fra 1. juli 2007, så kommunerne nu har den fulde kompetence til at planlægge for detailhandel inden for de rammer, som loven udstikker. Planlovens detailhandelsbestemmelser bygger på et centerhierarki, hvor bymidten udgør det primære center. Herefter følger bydelscentre i de største byer. Uden for bymidter og bydelscentrene kan der planlægges for lokalcentre samt placeres butikker til lokalområdets forsyning og butikker, der alene forhandler særlig pladskrævende varegrupper. De eksisterende aflastningsområder kan fastholdes, men kan med få undtagelser ikke udvides yderligere. Ifølge loven kan der kun være en bymidte pr. by, og afgrænsningen af bymidter og bydelscentre skal ifølge detailhandelsbestemmelserne ske efter en statistisk metode, der er nærmere beskrevet i miljøministeriets bekendtgørelse nr af 11. september 2007 om afgrænsning af bymidter og bydelscentre. Hovedstadsområdet udgør et sammenhængende by- og boligområde, hvor det er vanskeligt at fastlægge, hvor en by ophører, og den næste starter. Miljøministeren har derfor en særlig opgave i hovedstadsområdet, der består i at fastlægge beliggenheden af bymidter, bydelscentre og aflastningsområder i hovedstadsområdet herunder bymidter og aflastningsområder, hvor der kan etableres butikker over m 2, jf. 5 q, stk. 2. Planlovens detailhandelsbestemmelser for hele landet fastlægger, at arealer til butiksformål først og fremmest skal udlægges i den centrale del af en by (bymidten), og i byer over indbyggere kan der desuden udlægges arealer til butikker i bydelscentre i den centrale del af en bydel. Eksisterende centerafgrænsninger i kommuneplanen kan opretholdes, men kommunerne skal benytte den statistiske metode ved eventuelle udvidelser af eksisterende afgrænsninger af centre. Metoden skal kun benyttes ved centre på over m 2. Kommunerne fastsætter ifølge planlovens detailhandelsbestemmelser selv det maksimale bruttoetageareal til butiksformål i bymidten. I byer over indbyggere fastsætter kommunerne desuden det maksimale bruttoetageareal til butiksformål i bydelscentre. I byer med mellem og indbyggere må det maksimale bruttoetageareal i et bydelscenter ikke overstige m 2.\n5 5 Herudover kan kommunerne i alle byer planlægge for lokalcentre med et maksimalt bruttoetageareal til butiksformål på op til m 2. Ifølge planlovens 5 m, stk. 4, skal miljøministeren fastlægge beliggenheden af bymidter, bydelscentre og aflastningsområder i hovedstadsområdet i et landsplandirektiv efter 3 stk. 1. Dette indebærer, at landsplandirektivet skal angive, hvor de nævnte områder ligger og deres omtrentlige udstrækning, mens den konkrete afgrænsning af områderne foretages af kommunerne efter den statistiske metode som beskrevet ovenfor. I byer med mere end indbyggere kan kommunerne planlægge for indtil 3 nye udvalgsvarebutikker over m 2 i bymidten. I hovedstadsområdet, Århus, Odense, Ålborg og Esbjerg kan de store butikker desuden placeres i aflastningsområder. I hovedstadsområdet fastsætter miljøministeren ifølge planlovens 5 m, stk. 4 de bymidter og aflastningsområder, hvor de store butikker kan ligge. Der kan generelt ikke udlægges nye aflastningsområder, men i Århus by og i hovedstadsområdet kan miljøministeren udpege eksisterende butiksområder (fx et område til særlig pladskrævende varegrupper eller et større bydelscenter) som aflastningsområde, hvor der kan placeres store udvalgsvarebutikker over m 2. Udgangspunktet for landsplandirektivets udpegning af bymidter, bydelscentre og aflastningsområder, herunder områder hvor der kan planlægges for store udvalgsvarebutikker, er et ønske om i videst muligt omfang at omsætte de generelle bestemmelser for planlægning til butiksformål, der gælder i resten af landet, til de særlige forhold, der gør sig gældende i det sammenhængende byområde i hovedstadsområdet. Landsplandirektiv som tillæg til Fingerplan 2007 Forslag til landsplandirektivet om beliggenheden af bymidter, bydelscentre og aflastningsområder mv. til detailhandel udarbejdes som et tillæg til landsplandirektiv for hovedstaden Fingerplan 2007, der trådte i kraft 1. august Fingerplan 2007 for hovedstadsområdet fastsætter blandt andet regler og principper for planlægning af byfunktioner af regional karakter. Forslag til landsplandirektivet for detailhandel følger de overordnede principper for Fingerplan 2007 med vægt på et bæredygtigt transportmønster. Herudover følger direktivet den overordnede struktur i Fingerplanens 4 delområder: det indre storbyområde (håndfladen), det ydre storbyområde (byfingrene), grønne kiler og det øvrige hovedstadsområde (Kort 1). 1 Se Fingerplan Landsplandirektiv for hovedstadsområdet\n6 6 Kort 1: Fingerplanen 2007 s delområder\n7 7 Tidligere planlægning Landsplandirektivet om beliggenheden af bymidter, bydelscentre og aflastningsområder mv. til detailhandel afløser de hidtidige rammer for kommunernes detailhandelsplanlægning, der udgøres af bestemmelserne om detailhandel i Regionplan 2005 for Hovedstadsregionen og Storstrøms Amts Regionplan 2005 for så vidt angår Stevns Kommune. Disse har fra den 1. januar 2007 haft virkning som landsplandirektiv, indtil dette landsplandirektiv for detailhandel i hovedstadsområdet afløser dem. Regionplan 2005 for Hovedstadsregionen udpeger 10 regionale centre og 55 øvrige centrale byområder med regional betydning 2. Områderne ligger i håndfladen, i byfingrene og i kommunecentrene i det øvrige hovedstadsområde. Kommunerne fastsætter det maksimale bruttoetageareal til butiksformål i disse områder i kommuneplanen. Herudover udpeger regionplanen og fastsætter en ramme for udvidelse for en række centerområder der har et samlet bruttoetageareal på mere end m 2. 2 Se HUR s Regionplan 2005 om detailhandelsplanlægning\n8 8 Kort 2 Detailhandelsstruktur i Regionplan 2005\n9 9 Butiksstrukturen i Hovedstadsområdet Der findes ikke statistik, der løbende ajourføres, som kan give et billede af udviklingen i detailhandlen til brug for planlægningen. Som konsekvens af ændringen af planlovens detailhandelsbestemmelser i 1997 på detailhandelsområdet udarbejdede de fem regionale enheder i Roskilde Amt, Frederiksborg Amt, Københavns Amt, Frederiksberg Kommune og Københavns Kommune hver især analyser af detailhandelen i deres områder 3. Analyserne i 1998 viste, at indkøbsmønstre i regionen var forskellige med hensyn til dagligvarer og udvalgsvarer. På dagligvareområdet købte kunder ofte ind i nærområdet - dvs. i bymidten, bydelscentret eller lokalcentret i den by, hvor de boede. Undersøgelsen viste også, at regionen havde et fintmasket net af indkøbsmuligheder for dagligvarer. Kun Høje-Taastrup, Hundige og Ishøj benævnes som de få områder, der som følge af store lavprisvarehuse (OBS og Bilka) havde en regional rolle på dagligvareområdet i På udvalgsvareområdet viste undersøgelsen i 1998 en større koncentration af butikker og flere centerområder med regional betydning end for dagligvareområdet. Københavns City var i 1998 langt det største udvalgsvarecenter med regional betydning både med hensyn til antal butikker og omsætning. Herefter fulgte Lyngby, Frederiksberg, City 2, Roskilde, Hillerød, Rødovre og Helsingør som regionale centre for udvalgsvarehandel. Udvikling i dagligvarehandlen i hovedstadsområdet indtil i dag 4 Siden midten af 1990 erne har Danmark oplevet stor økonomisk vækst, hvilket har haft en naturlig afsmittende virkning på udviklingen i detailhandlen. Siden 2000 er omsætningen i detailhandel på landsplan steget med ca. 25%. Inden for detailhandelsbranchen er der dog sket forskydninger. I hovedstadsområdet er der i perioden fra 1998 til 2007 sket et fald i antallet af større supermarkeder fra ca. 224 til 200, mens der i samme tidsrum er sket en stigning i større discountbutikker fra 310 til 395 og større varehuse fra 39 til 55 butikker 5 (tallene inkludere ikke mindre dagligvarebutikker). Udviklingen i dagligvarehandlen viser altså et skift i butikker fra det traditionelle supermarked over mod varehuse og discountvarebutikker, hvor discountbutikken til dels har overtaget supermarkedets rolle som det lokale indkøbssted for regionens borgere. Dagligvarebutikkerne er i dag jævnt fordelt i både det indre storbyområde, det ydre storbyområde og i kommunecentrene i det øvrige hovedstadsområde og strukturen er fortsat decentral med mulighed for indkøb i både større og mindre bysamfund rundt i regionen. 3 Fælles grundlag for detailhandelsplanlægning i hovedstadsområdet, ICP 2007: Den nuværende og fremtidige detailhandelsudvikling i Hovedstadsregionen 5 Supermarkeder og og discountbutikker forhandler fortrinsvis fødevarer og er butikker som f.eks. Superbrugsen og Netto. Varehuse forhandler udover fødevarer også en del udvalgsvarer og er butikker som OBS og Føtex\n10 10 Væksten i antallet af varehuse er et eksempel på den større brancheglidning, der finder sted mellem dagligvare- og udvalgsvarebutikker. Varehuse er typisk større end både supermarkeder og discountbutikker og er fortrinsvis lokaliserede i indre og ydre storbyområde. Forklaringen kan være, at varehusene kræver et større befolkningsgrundlag, som findes i de tættere byområder. Udvalgsvarehandel indtil i dag Også indenfor udvalgsvarehandlen er der sket ændringer de sidste 10 år. Der er sket en fordobling i antallet af nye større udvalgsvarekædebutikker i hovedstadsområdet mellem fra ca. 67 til 110 butikker. Det er kun større udvalgsvarekæder som er medtaget og omfatter f.eks. El-giganten, Skousen, Toyrs R Us, Jysk, punkt 1 og Thansen. Udvalgsvarebutikkerne er fortrinsvis placeret i indre og ydre storbyområde. Der ses en større koncentration af udvalgsvarebutikker i de tætte byområder end for dagligvarebutikker. Forklaringen på lokaliseringen er, at større udvalgsvarebutikker ofte kræver et større kundegrundlag end dagligvarebutikker. Placeringen i det indre og ydre storbyområde er derfor attraktiv, hvor flere mennesker bor, og hvor infrastrukturen er bedst. Der er stort set ikke større udvalgsvarebutikker udenfor det indre og ydre storbyområde. Butikker til særlig pladskrævende varegrupper Butikker, der alene forhandler særlig pladskrævende varegrupper kan som de eneste butikker placeres uden for centerområderne i bymidter, bydelscentre, lokalcentre og aflastningsområder. Der har været stor interesse fra kommuner og investorer for at placere butikker i disse områder, som typisk er beliggende i erhvervsområder og med direkte adgang til større indfaldsveje. Ved vedtagelsen af planlovens nye detailhandelsbestemmelser den 30. maj 2007 blev køkkenbutikker taget ud af listen over pladskrævende varegrupper, mens møbelbutikker kun kan etableres under særlige omstændigheder, hvis der ikke er plads i bymidten, bydelscentre eller aflastningsområder. Siden 1997 er der etableret ca. 15 nye særlig pladskrævende varebutikker i indre storbyområde og ca. 70 butikker i ydre storbyområde. Kun meget få steder i det øvrige hovedstadsområde er der etableret nye butikker til særlig pladskrævende varegrupper i perioden. Generelt er butikkerne lokaliseret i ydre storbyområde langs indfaldsvejene uden for bymidterne. Nuværende og fremtidig vækst i hovedstadsområdet I figur 1 og 2 giver et overblik over den samlede detailhandelsvækst i hovedstadsområdet mellem Der er fortsat stor interesse for investeringer i detailhandel i hovedstadsområdet. De sidste 10 år er der etableret mellem m m 2 nyt detailhandelsareal i hovedstadsregionen, og det vurderes, at der er planer for yderligere udvidelser af butiksarealet på mellem m m 2 de kommende år. Dette svarer til ca. det dobbelte af Københavns Citys butiksareal eller ca. 10 gange Fields i Ørestaden.\n11 11 25 pct Dagligvarer Udvalgsvarer Særlig pladskrævende Tilvækst Fremtidige planer Figur 2 Vækst i detailhandelsareal og areal til fremtidige projekter i % Dagligvarer Udvalgsvarer Særlige pladskrævende varer I alt Detailhandelareal Etableret 1998/ Detailhandelsareal Fremtidige projekter Figur 1 Estimat for væksten i detailhandelsarealet i hovedstadsområdet Udviklingen vil naturligvis afhænge af den generelle økonomiske udvikling i Danmark. Figur 2 viser, at der især er stor interesse for at etablere yderligere butiksarealer til pladskrævende varegrupper med en forventet stigning på 26%. Mange kommuner er interesseret i at udlægge arealer til denne type butikker i erhvervsområder, hvor der er god vejadgang med bil, og hvor der sker en tilbagegang i traditionelle virksomheder. Centerstrukturen i hovedstadsområdet. 6 Tabel 1 viser bruttoetagearealet til detailhandel i de største centerområder i regionen. Alle centerområder over m² etageareal Bruttoetageareal 1998 Bruttoetageareal 2007 Københavns City (inklusive Fisketorvet) Kongens Lyngby Høje-Taastrup, City Nørrebrogade Amagerbrogade / Amagercenter Ørestad City (Fields) Hillerød Bymidte Helsingør Bymidte Hundige Storcenter Roskilde Bymidte Aflastningscentret Taastrup, IKEA Østerbrogade Rødovre Centrum Vesterbrogade Ballerup Centret Køge Bymidte Aflastningscentret Gentofte, IKEA Glostrup Center Frederikssund Bymidte Frederiksberg (centerområde) Hørsholm Tabel 1 Centerområder over m 2 i hovedstadsområdet De største udvidelser og nyetableringer af centerområder har været Fields, Fisketorvet i København, Ros torv i Roskilde og Gallerierne i Hillerød 7. Herudover har en række kommuner foretaget mindre udvidelser og nyetableringer af centerområder i samme periode. Disse udvidelser fremgår ikke af tabel 1. Københavns City udgør regionens og Danmarks klart største butiksområde både i forhold til bruttoetagearealet og omsætningen. Siden 1998 er den største udvidelse sket ved etableringen af Fisketorvet. Københavns City udgør et overordnet center for hele Danmark og har et opland, der dækker hele hovedstadsområdet, Sjælland og dele af Skåne på omkring 2.5 mio. mennesker. Omsætningen er 6 Den præsenterede centerstruktur for størrelsen af centerområder, oplande og omsætning for hovedstadsområdet er beskrevet i ICP: Etablering af udvalgsvarebutikker over m² i hovedstadsområdet ICP 2007: Etablering af udvalgsvarebutikker over m² i hovedstadsområdet\n12 12 skønsmæssigt på ca mia. kr. om året i city inklusive Fisketorvet. Området er omsætningsmæssigt ca. 2-3 gange så stort som Århus Bymidte, der er landets næststørste indkøbssted. Kgs. Lyngby Bymidte er regionens næststørste centerområde i forhold til bruttoetagearealet og har ca. 275 butikker, hvoraf ca. 225 er udvalgsvarebutikker. Den samlede omsætning er ca. 2-3 mia. kr. Oplandet udgøres af dele af den nordlige del af hovedstadsområdet og den nordlige del af håndfladen, hvor der tilsammen bor skønsmæssigt mennesker. Lyngby Storcenter er blevet udvidet i 2004 og Høje-Taastrup Bymidte er regionens tredjestørste centerområde i forhold til bruttoetagearealet og består af City 2 samt området ved Høje Taastrup Station. Tilsammen er der ca. 100 butikker, hvor de fleste er lokaliseret i City 2. Oplandet udgøres af Høje-Taastrup Kommune og nabokommunerne med et samlet opland på ca mennesker. Centerområdet har desuden en større regional funktion og tiltrækker en del kunder uden for det primære opland. Omsætningen vurderes til ca. 1,7 mia. kr. om året. Brogaderne i København er hver især på størrelse med andre større butiksområder i hovedstadsområdet og betjener befolkninger på op til indbyggere. Brogaderne tiltrækker ikke kunder fra store regionale oplande, men benyttes i høj grad af lokalbefolkningerne på brokvartererne. Alle brokvarterer er karakteriseret ved stor diversitet i udbuddet af butikker, butikskæder og specialforretninger og spiller derfor en rolle som selvstændige bymidter, selvom de ligger tæt på Københavns City. Ørestaden/Fields udgør det største og eneste helt nye centerområde i hovedstadsområdet og består af 140 butikker. Området er udviklet som en del af Ørestaden i et infrastrukturelt kryds mellem motorvejen, metroen og regionaltog. Ørestadens opland udgøres af den sydlige og vestlige del af hovedstadsområdet samt dele af Skåne. Oplandet udgør ca. 1,5-2 mio. mennesker og har skønsmæssigt en omsætning på ca. 2,5 mia. kr. om året. Hillerød Bymidte indeholder godt 200 butikker, hvoraf de 175 er udvalgsvarebutikker. Omsætningen i Hillerød bymidte ligger på godt 2 mia. kr. om året, og der bor ca mennesker i det primære opland, som fortrinsvis dækker Hillerød og omkringliggende kommuner. I de senere år er detailhandlen udvidet med Gallerierne og Slotsarkaderne. Roskilde Bymidte har et primært opland, der strækker sig fra Gundsø, over Hedehusene, Tune, Gadstrup, Viby til Lejre og desuden vestover ud over hovedstadsområdet. I det primære opland bor der ca indbyggere, og bymidten har en omsætning på ca. 2,3 mia. kr. Ros Torv er et af de nye, store butikscentre i regionen med et butiksareal på ca m 2. Der er planer om en yderligere udvidelse med m 2 til ibrugtagning i Helsingør Bymidte fungerer som hovedcenter for Helsingør Kommune, Humlebæk og dele af Gribskov Kommune. Oplandet udgøres af ca mennesker, og bymidten har desuden en del handel fra området omkring Helsingborg i Sverige. Omsætningen i Helsingør vurderes til at være ca. 1,8 mia. kr. om året. Hundige Storcenter består af ca. 60 butikker - heriblandt Bilka - og har en omsætning på ca. 1,8 mia. kr. Bilka er med sine m 2 en af regionens største\n13 13 butikker. Bilka er presset af en række nye varehuse og discountbutikker, men har traditionelt haft et stort regionalt opland. Oplandet består primært af kommunerne i Køge Bugtfingeren og herudover dele af Vestegnen - i alt ca mennesker. Hundige Storcenter er i øjeblikket i gang med en centerudvidelse på ca m 2. Køge Bymidte består af ca. 170 butikker, hvoraf de 125 er udvalgsvarebutikker. Oplandet er på ca indbyggere og omfatter ud over omegnskommunerne desuden kommuner syd for hovedstadsområdet. Omsætningen er skønsmæssigt ca. 1,3 mia. kr. Området ved IKEA i Høje-Taastrup Kommune er et udpeget aflastningsområde. Oplandet udgøres af den vestlige og centrale del af hovedstadsområdet samt dele af Region Sjælland - ca mennesker. Den samlede omsætning udgør ca. 725 mio. kr. Området ved IKEA i Gentofte Kommune er et udpeget aflastningsområde, som dækker et opland med i alt ca mennesker. Oplandet omfatter hele Nordsjælland, de centrale byfingre og dele af håndfladen. I centret ligger 5 udvalgsvarebutikker, hvor IKEA er den største. De fem butikker har et areal på i alt ca m 2. Omsætningen udgør ca. 750 mio. kr. Den største koncentration af detailhandel ses i håndfladen og de indre byfingre, hvor der også er den største befolkningskoncentration. Flere af købstæderne har dog også store butiksområder, hvor udvidelser og omdannelser af bymidter har fornyet detailhandelen i byerne. Aflastningscentrene i Gentofte og i Høje- Taastrup består først og fremmest af IKEA. Områderne har en regional funktion med større oplande end bymidterne.\n14 14 Kort 5 Eksisterende centerområder over m²\n15 15 Detailhandel og trafik Der foretages i Danmark ca. 1,6 mio. indkøbsture hver dag 8. Karakteristisk er det, at ca. 70% af alle indkøbsture foregår direkte mellem hjem og indkøbssted. Turene er fordelt sådan, at ca. 60% kommer i bil, 20% går, 14% cykler og 5% kommer med tog eller bus. Den gennemsnitlige indkøbstur er ca. 6 km lang. Tallet dækker imidlertid over store forskelle, hvor indkøbsturene til butikker i Danmarks 4 største byers brokvarterer er kortest, medens turene til butikker uden for centerområderne, i f.eks. tidligere erhvervsområder, er længst. På brokvartererne i landets største byer er gang og cykel den hyppigste transportform, som 57% benytter. 30% benytter bil og 13% benytter kollektiv transport. Brokvartererne er karakteriseret ved store befolkningskoncentrationer og ved mange og tæt beliggende butikker. Der er få butikker, som tiltrækker kunder langt udefra, og derfor spiller bil en mindre rolle som transportmiddel, når der købes ind. 8 Ved indkøb i centrum (strøggaderne) i de 4 største byer i Danmark benytter 40% cykel eller går, mens 29% kommer i bil. 29% ankommer med bus eller tog. Ved indkøb i forstæderne til de 4 største byer i Danmark benytter 26% gang eller cykel, når de køber ind. 64% benytter bilen, mens kun 9% tager toget eller bussen. Ved indkøb i bymidten (i centrum) i byer med mellem og indbyggere benytter ca. 35% gang eller cykel, mens 55% benytter bil. Kun 10% benytter kollektiv transport. Ved indkøb i bymidten i byer med under indbyggere benytter 26% cykel eller gang mens 72% benytter bilen. Stort set ingen ankommer med kollektiv trafik. Uden for centerområderne, i f.eks. tidligere erhvervsområder, hvor der de senere år har været stor interesse for lokalisering af butikker, der sælger pladskrævende varegrupper, er indkøbsturene overvejende bilbaserede. Kun 9% går eller cykler, mens hele 88% benytter bilen, når de handler. Den kollektive trafik spiller en meget lille rolle. Overordnet er det karakteristisk, at jo større og tættere byområdet er befolkningsmæssigt, jo flere går eller cykler, når de handler. Kollektiv trafik spiller den største rolle ved indkøb i de store byers strøggader og brokvarterer. At flere benytter kollektiv transport til byens strøggader end i brokvartererne underbygger, at brokvartererne har en mere lokal funktion, medens de centrale strøggader i de store byer også tiltrækker mange mennesker fra et større opland. Bilen spiller en altovervejende rolle som transportmiddel ved indkøb i mindre bysamfund og eksterne centre, hvor den kollektive trafik ikke er så veludbygget, og hvor der ikke er stor befolkningstæthed. Gode parkeringsforhold og ønsker om at foretage store indkøb gør også bilen til det foretrukne transportmiddel ved indkøb i eksterne centre. 8 Tetraplan juni Detailhandelskunders transport\n16 16 Statslige mål og ønsker for udviklingen af detailhandel i hovedstadsområdet Regeringen ønsker en stærk hovedstad, og at hovedstadsområdet fortsat udgør et sammenhængende funktionelt byområde, hvor der er klare grænser mellem by og land. Dette er baggrunden for, at både den nuværende og tidligere planlove har indeholdt særlige bestemmelser om fysisk planlægning i hovedstadsområdet, herunder for detailhandel. Videreudvikling af hovedstadsområdet som Danmarks hovedstad forudsætter et velfungerende byområde med gode lokaliseringsmuligheder for virksomheder, uddannelsesinstitutioner, boligområder og et velfungerende transportsystem. Detailhandlen spiller en væsentlig rolle for hovedstadsområdet. Den har stor betydning for borgerne, og den har en stor tiltrækningskraft over for turister og andre besøgende. Detailhandlen udgør også en væsentlig del af hovedstadsområdets erhvervsliv og arbejdspladser. I miljøministeriets oversigt over de statslige interesser i kommuneplanlægningen er det et mål for detailhandelsplanlægningen 9 : at forbedre mulighederne for en decentral detailhandelsstruktur også i mindre bysamfund, stationsbyer og mellemstore byer, at de eksisterende bymidter skal styrkes, og at der skal sikres et varieret butiksudbud i både mindre og mellemstore byer, samt bydele i større byer, at detailhandelsplanlægningen fremmer byomdannelse frem for inddragelse af nye byarealer. at transportafstande begrænses, så afhængighed af bil ved indkøb begrænses, at butiksarealer skal have god tilgængelighed for alle trafikarter, især den gående, cyklende og kollektive trafik. Forslag til landsplandirektivet om beliggenheden af bymidter, bydelscentre og aflastningsområder mv. skal sætte rammerne for kommunernes planlægning. Direktivets regler er fastsat ud fra de statslige interesser i den statslige oversigt samt planlovens generelle bestemmelser for detailhandel. Det er et mål, at hovedstadsområdet fastholder en decentral indkøbsstruktur, hvor alle borgere i det indre, ydre og øvrige storbyområde fortsat har mulighed for indkøb uden for lang transport. Ligeledes er det et mål, at detailhandlen fortsat udvikles i bymidterne, hvor flest mennesker bor, og hvor den kollektive trafikbetjening er bedst. Kommunerne i hovedstadsområdet skal ifølge 5 i, stk. 1 i planloven planlægge på grundlag af en vurdering af udviklingen i området som helhed og sikre, at hovedprincipperne i den overordnede bystruktur videreføres. Byudvikling af regional karakter skal koordineres med udbygningen af hovedstadsområdets overordnede infrastruktur med særlig hensyntagen til den kollektive trafikbetjening. Forslag til landsplandirektivet om beliggenheden af bymidter, bydelscentre og aflastningsområder mv. lægges der vægt på: a. lokalisering af detailhandel i bymidterne. b. fortsat udvikling af fingerbystrukturen, c. en decentral detailhandelsstruktur, d. lokalisering af store udvalgsvarebutikker over m 2 i de største butiksområder, og e. en struktur, som understøtter den kollektive trafik. og udmøntes i følgende regler: 9 Oversigt over statslige interesser i kommuneplanlægningen, 2006\n17 17 Del 2 Regler (Landsplandirektiv om beliggenheden af bymidter, bydelscentre og aflastningsområder, herunder bymidter og aflastningsområder, hvori der kan etableres store butikker, jf. 5 q, stk. 2 i lov om planlægning jf. lovbekendtgørelse nr. 813 af 21. juni 2007) Til kommunerne i hovedstadsområdet: I medfør af 3, stk. 1, og 5 m, stk. 4, i lov om planlægning, jf. lovbekendtgørelse nr. 813 af 21. juni 2007, fastsættes: 1. Beliggenheden af arealer til butiksformål i bymidter, bydelscentre og aflastningsområder i hovedstadsområdet fastlægges således: 1. I det indre og det ydre storbyområde fastlægges beliggenheden af 57 bymidter jf. bilag 1 og kortbilag I det øvrige hovedstadsområde fastlægges beliggenheden af bymidter i kommuneplanlægningen efter reglerne i planlovens 5 m, stk I det indre storbyområde fastlægges beliggenheden af og det maksimale bruttoetageareal til butiksformål i bydelscentre i kommuneplanlægningen. 4. I det ydre storbyområde fastlægges beliggenheden af bydelscentre, hvor det maksimale bruttoetageareal til butiksformål ikke må overstige m 2 i kommuneplanlægningen, uanset rammer givet i de regionplanretningslinjer, der var gældende pr. 1. januar 2007, jf. 5 q, stk. 2, i lov om planlægning jf. lovbekendtgørelse nr. 813 af 21. juni I det indre og det ydre storbyområde fastlægges beliggenheden af 3 aflastningsområder i Gentofte, Høje-Taastrup og Prøvestenscentret i Helsingør som de er afgrænset i de regionplanretningslinjer, der var gældende pr. 1. januar 2007, jf. 5 q, stk. 2, i lov om planlægning jf. lovbekendtgørelse nr. 813 af 21. juni Stk 2. Uanset stk.1, nr. 5, kan bruttoetagearealet til butiksformål for aflastningsområdet i Gentofte udvides til udvalgsvarebutikker over m 2, jf. 5 q, stk. 2, i lov om planlægning jf. lovbekendtgørelse nr. 813 af 21. juni 2007.\n18 18 2. Beliggenheden af bymidter og aflastningsområder, hvor der kan placeres udvalgsvarebutikker over m 2, jf. 5 q, stk. 2, fastlægges således: 1. I det indre og ydre storbyområde fastlægges beliggenheden af 8 områder, inden for hvilket der hvert 4. år, jf. planlovens 5 q, stk. 2, kan planlægges for højst 3 nye udvalgsvarebutikker over m 2 jf. bilag 1 og kortbilag I Københavns Kommune kan der herudover hvert 4. år planlægges for i alt 3 nye udvalgsvarebutikker over m 2 i et område, som udgøres af bymidterne Amagerbrogade, Vesterbrogade, Østerbrogade, Nørrebrogade, Valby Langgade/Toftegårds Plads, Vanløse, Brønshøj-Husum og Grønttorvet i Valby jf. bilag 1 og kortbilag 1.\n19 19 Del 3 Bemærkninger til regler Til 1 Bymidter Landsplandirektivet om beliggenheden af bymidter, bydelscentre og aflastningsområder mv. udpeger i alt 57 bymidter i det indre og ydre storbyområde. Det omfatter dels de områder, der i Regionplan 2005 blev udpeget som regionale centre og øvrige centre med regional betydning, dels yderligere 10 bymidter, som var udpeget med en given ramme til butiksformål i regionplanen. De 10 områder har allerede i dag reelt en funktion som bymidte for det omgivende byområde og udpeges derfor som bymidter i direktivet. De gældende afgrænsninger af bymidterne kan opretholdes i kommuneplanen. Hvis kommunerne vil ændre afgrænsningen af bymidten, skal det ske i henhold bekendtgørelse om afgrænsning af bymidter og bydelscentre, nr af 11. september Desuden fastsættes beliggenheden af 2 helt nye bymidter ved Grønttorvet i Valby i Københavns Kommune og ved St. Rørbæk i Frederikssund Kommune, hvor der ikke tidligere har været centerfunktioner. Udpegningen i St. Rørbæk bliver en del af videreudviklingen af Frederikssundsfingeren og det nye store byområde, der skal udvikles her. Grønttorvet i Valby i Københavns Kommune ligger optimalt i forhold til infrastruktur tæt ved Ny Ellebjerg Station, hvor 2 S-baner krydser hinanden. Området er i dag udlagt til butikker, der alene forhandler særlig pladskrævende varegrupper, og der er etableret et butiksareal på ca m 2. I kommuneplanen er der yderligere en ramme på m 2 til pladskrævende varegrupper 10. Den nye bymidte ligger strukturelt godt i indre storbyområde og i forhold til andre omkringliggende bymidter. Bymidten vil i fremtiden være med til at betjene borgerne i den sydlige del af det indre storbyområde. Bydelscentre Mulighederne for at udlægge arealer til bydelscentre i det indre storbyområde ligestilles med mulighederne for at udlægge bydelscentre i byer over indbyggere i det øvrige land. Her gives kommunerne mulighed for at planlægge for bydelscentre og fastsætte det maksimale bruttoetageareal til butiksformål i de enkelte bydelscentre. De gældende afgrænsninger af bydelscentrene kan opretholdes i kommuneplanen. Hvis kommunerne vil ændre afgrænsningen af et by- 10 Københavns Kommuneplan 2005\n20 20 delscenter over m 2, skal det ske i henhold bekendtgørelse om afgrænsning af bymidter og bydelscentre, nr af 11. september Mulighederne for at udlægge arealer til bydelscentre i det ydre storbyområde ligestilles med mulighederne for at udlægge bydelscentre i byer mellem og indbyggere. I det ydre storbyområde kan det maksimale bruttoetageareal til butiksformål til bydelscentre derfor højst fastsættes til m 2 svarende til i byer mellem og indbyggere i resten af landet. Landsplandirektivet udpeger ikke bydelscentre på kort, men giver kommunerne mulighed for at planlægge for placeringen af bydelscentre. I direktivet fastsættes, at kommunerne i det indre storbyområde kan planlægge for bydelscentre med fri ramme, medens der i det ydre storbyområde kan planlægges for bydelscentre med en størrelse på op til m 2 butiksareal hver. Flere bydelscentre i det ydre storbyområde har allerede et samlet bruttoetageareal til butiksformål på over m 2. Bydelscentre, som i dag er større end m 2, kan fastholdes, men ikke udvides yderligere. Der er andre bydelscentre i det ydre storbyområde, der er mindre end m 2, men hvor rammerne i Regionplan 2005 gav mulighed for udvidelser ud over de m 2. Efter direktivet er sendt i offentlig høring 11, kan de ikke udvides til mere end m 2. Det øvrige hovedstadsområde Mulighederne for at planlægge for bymidter og udvidelser af bymidter i det øvrige hovedstads om rå de følger de samme regler, som gælder i resten af landet, jf. Miljøministeriets bekendtgørelse nr af 11. september 2007 om afgrænsning af bymidter og bydelscentre. Landsplandirektivet om beliggenheden af bymidter, bydelscentre og aflastningsområder mv. indeholder derfor ikke en særlig udpegning af bymidter i det øvrige hovedstadsområde. Ingen af byerne i det øvrige hovedstadsområde har i øjeblikket mere end indbyggere og der kan derfor ikke planlægges for nye bydelscentre eller udvidelser af eksisterende bydelscentre i disse byer. Der kan som i andre byer planlægges for lokalcentre. Aflastningsområder Regionens eksisterende aflastningsområder i Gentofte Kommune, Høje-Taastrup Kommune og Helsingør Kommune fastholdes med deres nuværende afgrænsning og ramme. Aflastningsområdet Prøvestenen i Helsingør har i eksisterende lokalplan mulighed for ombygning og nybyggeri til et samlet bruttoetageareal på m 2 til detailhandel. Aflastningsområdet kan ikke udvides yderligere end det. Aflastningsområderne i Gentofte og Høje-Taastrup Kommuner har ingen yderligere ramme i eksisterende planer og kan ikke udvides yderligere. Dog kan aflastningsområdet i Gentofte Kommune udvides, når det er nødvendigt af hensyn til mulighederne for at placere store udvalgsvarebutikker over m 2 jf Der er ca. 10 bydelscentre i byfingrene, der allerede er over m². Bemærk at bruttoetagearealet for de 10 centre er udregnet i 1998 og flere centre kan være udvidet til over m² siden. Herudover er der yderligere ca. 20 bydelscentre, der efter regionplanens retningslinier havde mulighed for at udvide til mere end m². Disse kan i direktivet kun udvides til m².\n21 21 Til 2 Generelt om udpegninger af områder til udvalgsvarebutikker over m 2. Der er lagt stor vægt på, at de store udvalgsvarebutikker placeres i eksisterende store regionale butiksområder med gode adgangsforhold - især kollektivt. Der er desuden lagt vægt på, at de store udvalgsvarebutikker placeres i de tætteste byområder, hvor størstedelen af befolkningen bor. Dette er i det indre storbyområde og i indre dele af det ydre storbyområde - hvor indbyggertallet er over 1 mio. mennesker. Placeringen af store butikker i de tættest befolkede områder vil mindske transportbehovet med bil og dermed miljøbelastningen i hovedstadsområdet. Landsplandirektivet udpeger i alt 7 bymidter samt aflastningsområdet i Gentofte Kommune som områder, hvor der kan planlægges for op til 3 nye udvalgsvarebutikker over m 2 hvert 4. år pr. område. Herudover udpeges 8 bymidter i Københavns Kommune, hvor der samlet kan planlægges for op til 3 nye udvalgsvarebutikker over m 2 hvert 4. år. Uden for de tætteste byområder følger landsplandirektivet reglerne for resten af landet, hvor det er muligt at planlægge for op til 3 nye udvalgsvarebutikker over m 2 i bymidten, hvert 4. år i byer med over indbyggere. Udpegninger I Københavns Kommune udpeges Københavns City (inklusive Fisketorvet), som er landets største butiksområde. Desuden udpeges Ørestaden, som er et nyt stort regionalt butiksområde med gode trafikforbindelser med både metro, regionaltog og motorvej. I begge områder kan der planlægges for 3 udvalgsvarebutikker over m 2 i overensstemmelse med planlovens 5 q, stk. 2. Københavns Kommune udgør landets største og tætteste byområde med mange store butiksområder, blandt andet i brokvarterne, som betjener ligeså mange mennesker som mange af de største byer i Danmark. Derfor gives der også mulighed for, at der i disse 8 bymidter, under et, kan planlægges for i alt 3 nye udvalgsvarebutikker over m 2 i overensstemmelse med planlovens 5 q, stk. 2. Herudover gives der mulighed for at planlægge for 3 nye udvalgsvarebutikker over m 2 i overensstemmelse med planlovens 5 q, stk. 2 i hvert af følgende byområder: Lyngby Bymidte som er hovedstadsområdets næststørste butiksområde i forhold til bruttoetagearealet. Lyngby har allerede et stort kundeopland i den nordlige del af håndfladen og de nordlige byfingre. Trafikalt ligger Lyngby godt ved S- togstation og ved motorvejen. Høje-Taastrup Bymidte (inklusive City 2) som er hovedstadsområdets tredjestørste butiksområde i forhold til bruttoetagearealet. Høje-Taastrup er desuden et af hovedstadsområdets vigtigste regionale trafikknudepunkter for kollektiv trafik, med både S-togstation, regionale og nationale togforbindelser. Flintholm Station på Frederiksberg som er trafikalt velplaceret med 2 S-baner samt metroen, der krydser hinanden. Området er et af de væsentligste trafikknudepunkter i hovedstadsområdet for kollektiv trafik. Aflastningsområdet i Gentofte Kommune (IKEA) som ligger ca. 800 meter fra Jægerborg Station og herudover lige ud til Lyngbymotorvejen. Området huser i dag store udvalgsvarebutikker og har allerede et stort opland og en regional\n22 22 funktion i det tætte byområde i det indre storbyområde og i de indre dele af det ydre storbyområde. Hundige Bymidte som er et af hovedstadsområdets traditionelle og store regionale butiksområder. Hundige Storcenter har allerede med et Bilka-varehus på m 2 en af hovedstadsområdets største butikker med salg af både udvalgsvarer og dagligvarer. Hundige har en god trafikal beliggenhed lige ved siden af stationen og meget tæt på motorvejen. Roskilde som er en by med over indbyggere. I købstæderne uden for de tætteste byområder ses byerne som selvstændige byer, hvor en bystørrelse på indbyggere er afgørende for, hvorvidt der kan etableres udvalgsvarebutikker over m 2.\n23 23 Del 4 Miljøvurdering Indledning Ifølge lov nr.316 af 5. maj 2004 om miljøvurdering af planer og programmer skal forslaget til landsplandirektiv for detailhandel miljøvurderes. I henhold til loven om miljøvurdering af planer og programmer har Miljøministeriet afholdt indledende høring af forslaget til landsplandirektiv i perioden mellem 6. august og 9. september I den indledende høringsperiode er kommunerne i hovedstadsområdet, Region Sjælland, Region Hovedstaden, Økonomi og Erhvervsministeriet, Kulturministeriet samt Transport og Energiministeriet blevet hørt som berørte myndigheder. Der indkom i alt 7 breve/ s, som havde kommentarer til detailhandelsstruktur, indkøbsmønstre, trafik og forurening. Alle emner behandles i miljøvurderingen eller i forslaget direktivet. Ifølge lovens 7 stk. 2, skal miljørapporten indeholde de oplysninger, der er nævnt i lovens bilag 1. Miljørapporten skal indeholde de oplysninger, som med rimelighed kan forlanges med hensyntagen til den aktuelle viden og gængse vurderingsmetoder samt til, hvor detaljeret planen eller programmet er, og på hvilket trin i planhierarkiet den befinder sig. Planens indhold, hovedformål og forbindelse med andre relevante planer. Forslaget til landsplandirektiv fastlægger de overordnede rammer for kommunernes fremtidige detailhandelsplanlægning med hensyn til beliggenheden af bymidter, bydelscentre og aflastningsområder herunder områder, hvor der kan placeres udvalgsvarebutikker over m 2. Forslaget regulerer altså ikke konkrete projekter eller konkret placering, men udpeger byområder, hvor kommunerne kan planlægge for detailhandel i fremtiden. Ministeriet vurderer, at de væsentligste områder, som kan blive påvirket af detailhandelsplanlægningen, og som derfor er relevante i vurderingen, er: trafikale miljøkonsekvenser, herunder emissioner og støj forsyningen med butikker og indkøbsmønstre De konkrete miljømæssige konsekvenser er dog helt afhængige af, hvordan og hvor kommunerne planlægger for detailhandel, og hvordan og hvor investorer finder det interessant at lokalisere sig i. Der kan derfor ikke gives en detaljeretmiljøkonsekvensvurdering af direktivet, da dette afhænger af kommunernes\n24 24 konkrete planlægning for detailhandel og de konkrete projekter, som dette direktiv og planloven sætter rammerne for. De konkrete kommuneplaner og lokalplaner for detailhandel vil desuden være underlagt reglerne om miljøvurdering af planer og programmer, og større detailhandelsprojekter, der vil kunne påvirke miljøet væsentligt, vil være omfattet af planlovens regler for VVM (vurdering af virkning på miljø). Planloven giver herudover kommunerne i hovedstadsområdet mulighed for at gøre indsigelse over for andre kommuners planer og projekter, hvis de mener planlægningen bryder med udviklingen af hovedstadsområdet som helhed. Udpegninger af byområder til detailhandel i landsplandirektivet Forslaget til landsplandirektiv bygger videre på den detailhandelsstruktur, der følger HURs udpegninger i Regionplan 2005 for detailhandel. Der sker derfor ingen væsentlige planmæssige ændringer i forhold til tidligere planlægning. Forslaget følger de hidtidige principper for en decentral detailhandelsstruktur og skaber rammerne for en struktur, hvor der er kort afstand til indkøb for en så stor del af befolkningen som muligt. I forslaget til landsplandirektiv fastlægges beliggenheden af 2 nye bymidter, hvor der ikke tidligere har været planlagt for bymidter, bydelscentre eller lokalcentre: I håndfladen udpeges Grønttorv i Valby i Københavns Kommune som en ny bymidte. Området er i dag i kommuneplanen udlagt til særligt pladskrævende varegrupper. I Frederikssundsfingeren gives mulighed for at planlægge for en ny bymidte i St. Rørbæk i Frederikssund Kommune. Udpegningen er en konsekvens af, at der allerede i Fingerplan 2007 og HURs Regionsplan 2005 er fastsat regler om planlægning for en ny by ved den kommende S-station på Frederikssundsbanen - dog uden en udpeget bymidte. I det øvrige storbyområde opretholdes de eksisterende afgrænsninger af bymidter i kommuneplanerne, og ændringer skal ske efter reglerne om den statistiske metode, jf. bekendtgørelse nr af 11. september 2007 om afgrænsning af bymidter og bydelscentre. Forslaget til direktiv giver mulighed for placering af udvalgsvarebutikker over m 2 i hvad der svarer til i alt 9 områder, hvilket ikke tidligere har været muligt. Det vurderes derfor, at det er på dette område, at de væsentligste miljøpåvirkninger vil kunne forekomme i forhold til den hidtidige detailhandelsstruktur. 0-alternativet Indtil miljøministeren i et landsplandirektiv har fastsat regler om beliggenheden af bymidter, bydelscentre og aflastningsområder samt områder, hvor der kan etableres udvalgsvarebutikker over m 2, har Regionplan 2005s detailhandelsretningslinier virkning som et landsplandirektiv. Hvis forslaget til direktivet ikke godkendes, er det derfor relevant at se på disse retningslinier som 0-alternativet. Principperne for fastlæggelse af beliggenheden af bymidter, bydelscentre og aflastningsområder i forslaget til landsplandirektiv for detailhandel i hovedstads-\n25 25 området bryder reelt ikke med principperne bag de eksisterende retningslinjer herfor. Forslaget adskiller sig derfor reelt ikke fra 0-alternativet m.h.t udpegning af områder til detailhandel. Overordnet set er der derfor heller ingen ændringer i forhold til forurening, emissioner, trafik og støj, hvis forslaget til direktiv ikke gennemføres. I forhold til 0-alternativet fastlægger forslaget til landsplandirektiv dog områder til store udvalgsvarebutikker over 2000 m², og forslaget adskiller sig derfor fra tidligere planlægning på dette område. Hvis forslaget til landsplandirektiv ikke gennemføres, vil det ikke være muligt at etablere store udvalgsvarebutikker over m 2 i disse områder. Miljøforhold i områder, der kan blive væsentligt berørt. Det vurderes ikke, at der vil være områder, der geografisk og emnemæssigt berøres indirekte af forslaget til landsplandirektiv, hvor forslaget vil have andre væsentlige, indirekte, negative miljøpåvirkninger end de emner om allerede behandles i denne miljøvurdering. Miljøproblemer som har betydning efter direktiv 79/409/ EØF og 92/43/EØF. Miljøministeriet vurderer, at direktivet ingen betydning har for udpegede områder efter direktiv 79/409/EØF eller 92/43/EØF. Miljøbeskyttelsesmål, der er fastlagt på nationalt eller internationalt plan Principperne for fastlæggelse af beliggenheden af bymidter, bydelscentre og aflastningsområder samt områder, hvor der kan etableres udvalgsvarebutikker over m 2 i forslaget til landsplandirektiv for detailhandel i hovedstadsområdet følger de principper, der ligger til grund for planlovens detailhandelsregler, som er fastlagt under hensyntagen til i nationale beskyttelsesmål i for eksempel: Oversigt over statslige interesser for detailhandel i kommuneplanlægningen : at forbedre mulighederne for en decentral detailhandelsstruktur også i mindre bysamfund, stationsbyer og mellemstore byer, at de eksisterende bymidter skal styrkes, og at der skal sikres et varieret butiksudbud i både mindre og mellemstore byer, samt bydele i større byer, at detailhandelsplanlægningen fremmer byomdannelse frem for inddragelse af nye byarealer. at transportafstande begrænses, så afhængighed af bil ved indkøb begrænses, at butiksarealer skal have god tilgængelighed for alle trafikarter, især den gående, cyklende og kollektive trafik. Herudover underlægges direktivet visionerne om byudvikling i Fingerplan 2007, hvor der lægges vægt på en videreudvikling af fingerbystrukturen samt princippet om miljømæssig lokalisering Forslaget til landsplandirektiv understøtter direkte en række af overordnede nationale mål i blandt andet regeringens Landsplanredegørelse 2006 og Fælles fremtid - udvikling i balance Det gælder især en fortsat bæredygtig byudvikling og sammenhæng mellem byudvikling og infrastruktur. Med forslaget sikres en fortsat decentral detailhandelsstruktur med så kort afstand til butiksområder for så mange mennesker som muligt. Forslaget fastlægger beliggenheden af områder til detailhandelsformål i byområder, hvor der allerede er bu-\n26 26 tikker og god trafikal tilgængelighed for varetransport samt kollektiv trafik, privatbilisme, gående og cyklister. Væsentlig indvirkning på miljøet Forslaget til direktiv skaber rammer for en decentral detailhandelsstruktur. Undersøgelser fra Tetraplan 12 viser at ca. 70% af alle indkøb sker med udgangspunkt fra hjemmet. Derfor er en decentral struktur vigtig, og det er særligt vigtigt at placere detailhandel, hvor der bor mange mennesker omkring bymidten eller bydelscentre. Herefter er kravet god kollektiv tilgængelighed væsentlig, da dette kan være et alternativ til bilen. Forslag til nye bymidter Der foreslås en ny bymidte med beliggenhed ved Grønttorvet i Valby i Københavns Kommune. I kommuneplanen er området udpeget til butikker der alene forhandler særligt pladskrævende varegrupper. Der er i dag et samlet butiksareal på i alt ca m² til særligt pladskrævende varer og i kommuneplanen 13 er der yderligere en ramme på m 2. Med forslaget åbnes der mulighed for, at der kan kommuneplanlægges for dagligvarebutikker og almindelige udvalgsvarebutikker samt udvalgsvarebutikker over m 2. Det strategiske miljøforskningsprogram 14 har lavet en analyse af, hvad butikscentre generer af kunder om året i Københavnsområdet. I et senarie hvor der etableres en bymidte med et butikscenter på ca m 2 butiksareal ved Grønttorvet, vil have besøg på omkring 3 mio. om året. Det giver ca besøgende om dagen. Hvis der tages udgangspunkt i Tetraplans undersøgelse om bilhyppighed, ligger centret mellem hvad der kan defineres som brokvarter/ strøggade og forstadskvarter. Det forudsættes derfor, at ca. halvdelen vil ankomme i bil, hvilket giver ca besøgende i bil om dagen. Hvis der forudsættes ca. 1,3 kunde per bil, betyder det ca ekstra biler om dagen til den nye bymidte ved Grønttorvet. Dog må det antages, at en hel del kunder vil kombinere et besøg i det allerede eksisterende butiksområde, hvor der i dag kan købes særligt pladskrævende varegrupper. Der findes ikke tal for dette. Hvis det forudsættes, at ca. halvdelen vil kombinere turen giver det ca flere biler på de to veje ved Folehaven/Ellebjergvej og Gammel Køge Landevej, hvor der i dag allerede kører i alt ca biler i døgnet, hvilket er en stigning på ca. 2,7%. Det er vurderingen, at etablering af m 2 butiksareal ved Grønttorvet ikke vil give væsentlige øgede miljømæssige konsekvenser i form af trafik, støj og emissioner i forhold til, hvad der allerede er i dag. Det er vigtigt at pointere, at eksemplet ikke bygger på konkrete planer, men er et overslag, hvis der etableres et butiksareal af denne størrelse ved Grønttorvet. Planlægning for en bymidte med detailhandel vil i den kommunale planlægning skulle vurderes i forhold til reglerne om miljøvurdering af planer og programmer, og ved en eventuel VVM-redegørelse i forbindelse med konkrete projekter. Her vil eventuelle trængselsproblemer på vejene og konkrete løsninger skulle vurderes Forslaget om at fastsætte beliggenheden af en ny bymidte i St. Rørbæk, giver mulighed for at kommuneplanlægge for etableringen af en ny bymidte som ved den 12 TetraPlan: Detailhandelskunders transport, Juni Københavns Kommuneplan Det strategiske miljøforskningsprogram, december 2003


Vichy Idealia Skin Sleep Natcreme 50 ml - tjek prisen her\nHjem / Butik / Hudpleje / Vichy Idealia Skin Sleep Natcreme 50 ml\nVarenummer (SKU): 216639 Kategorier: Ansigt, Ansigtspleje, Hudpleje Tag: VICHY\nVichy Idéalia natcreme styrker og genopretter huden om natten. Hudens kvalitet føles forbedret, når man vågner – selv i tilfælde af dårlig nattesøvn. Vichy fokuserer på en søvnfase, hvor hudens natlige genoprettende mekanismer er mest aktive: når huden er … læs mere her\nVichy Idealia Skin Sleep Natcreme 50 ml Varefakta\nNavn: Vichy Idealia Skin Sleep Natcreme 50 ml\nMange leder efter den billigste Vichy Idealia Skin Sleep Natcreme 50 ml på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nKøb Vichy Idealia Skin Sleep Natcreme 50 ml for kun kr. 216.30 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig.\nVichy Idealia Skin Sleep Natcreme 50 ml fra Apopro\nVichy Idealia Skin Sleep Natcreme 50 ml er klar til dig her i shoppen. Du finder den i den eftertragtede varegruppe Hudpleje > Ansigt > Ansigtspleje. Der kommer hele lovpligtige 14 dages returret – dog ikke på lægemidler, som er undtaget returretten til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber Vichy Idealia Skin Sleep Natcreme 50 ml hos den populære shop Apopro Online Apotek, der altid har et stort udvalg af populære varer. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg kan du shoppe løs efter lækre varer, og der kan klikkes køb på dette produkt. Køber du varer online er priserne mere attraktive end i butikkerne- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nVichy Idealia Skin Sleep Natcreme 50 ml fra VICHY\nNår du handler online, er du sikret lidt bedre rettigheder, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Du får med dine varer 14 dages returret. efter dit online køb, en del shops efterhånden giver endnu mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. Derudover har du et meget større udvalg, og det at sammenlligne priser bliver en leg, på tværs af forskellige webshops. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser på alle tider af døgnet, så længe du er online. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Et fragtfirma som f.eks. Postnord eller GLS sender varerne til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.


Fokus på Kina ved forårets IMF Spring Meetings - bankinvest.dk\nFokus på Kina ved forårets IMF Spring Meetings\nDen Internationale Valutafond, IMF, har netop afsluttet sit årlige forårsmøde i Washington DC. Mødet, der blev afholdt den 16.-22. april, havde som vanligt deltagelse af politikere, embedsfolk, diverse NGO’er samt folk fra den finansielle sektor. BankInvest var også med.\nAf Lars Krabbe, seniorporteføljeforvalter, Emerging Markets obligationer\nEmnerne og indlæggene på forårsmødet var talrige, og en stor del af interessen hidrørte den seneste udvikling i forholdet mellem Kina og USA. Med præsident Trump i spidsen er USA begyndt at lægge toldsatser på varer, primært fra Kina, hvilket så er blevet gengældt med toldsatser på udvalgte amerikanske eksportvarer den anden vej.\nI USA har man gennem flere år haft den opfattelse, at Kina snyder på vægtskålen; enten i form af en bevidst (for) svag valuta, kopiproduktion, subsidier via statsejede/-støttede virksomheder eller på anden vis. I præsident Trumps optik skal kineserne simpelthen ændre adfærd, for at rette op på det betydelige handelsunderskud som USA har over for Kina. Med Trump ved roret har USA åbent indtaget offerrollen, og med indførslen af tariffer på import af stål og aluminium er det nu blevet alvor fra amerikanernes side.\nSpørgsmålet er så, om det er den rigtig vej at gå, og hvilke implikationer det kan få for verdenshandlen og den globale vækst.\nI Emerging Markets-økonomierne kan det blive et alvorligt slag, idet global handel og vækst er en af de væsentligste virkemidler EM-landende har til forbedre deres økonomiske situation og dermed kravle op ad "velstandsstigen".\n» Klik for højere opløsning\nDer er således mere på spil end et amerikansk handelsunderskud, hvis vi vel at mærke ser en eskalering af handelskonflikten mellem USA og Kina. De tariffer, som hidtil er foreslået, er ikke af større betydning for hverken USA’s eller Kinas samlede bruttonationalprodukt, og vi vurderer derfor ikke, på den baggrund, at det kan blive et problem for den globale vækst.\nMen hvis ikke politikkerne i tide forstår at samarbejde og inddæmme konflikten, så kan det udvikle sig i bredere forstand. Så selv om den generelle holdning lige nu er, at omfanget af konflikten er af mere symbolsk karakter, tegner der sig et billede af et Kina, som har ambitioner om, at spille en større rolle på den verdenspolitiske og økonomiske scene.\nEt stærkere Kina er ikke en udvikling, som USA er den store tilhænger af, da det vil udfordre USA’s rolle som den eneste reelle supermagt. Territorialt gør Kina fx krav på det mest af det Sydkinesiske hav, hvor vigtige globale handelsruter går igennem. Kina ”ekspanderer” også vestpå med ”One Belt one Road”, der er en genoplivning af den gamle Silkevej fra øst til vest - og samtidig er militærudgifterne i landet steget kraftigt. Så der er ikke tvivl om, at Kina har store ambitioner om at favne bredt. I sidste ende kan det også føre til mere alvorlige sammenstød med USA og Vesten, end det vi er vidne til i dag.\nFoto: Brandon Payne\nKineserne er ikke bange for Big Brother\nPå mødet i Washington blev det også tydeligt, at Kina fokuserer massivt på kunstig intelligens (AI) og ”Big Data”. Flere vurderer, at Kina på nuværende tidspunkt er langt foran Vesten i brugen af dette. Big Data dækker blandt andet over indsamling af data om landets borgere via forskellige medier, herunder sociale medier. Moderselskabet (Tencent), der ejer Kinas svar på Facebook, ”WeChat”, har netop overgået værdien af netop Facebook.\nSom en kommentator på mødet udtrykte det: ”Glem Bitcoin, der findes allerede mere effektive og hurtigere systemer. I Kina kan man få bevilliget et lån på 60 sekunder på baggrund af 3000 forskellige indsamlede data, der maskinelt udregner ens kreditværdighed”.\nDenne adgang til data er unik i Kina i forhold til Vesten, hvor vi tværtimod har travlt med at begrænse sociale mediers brug af private oplysninger. Kineserne har slet ikke samme betænkeligheder i forhold til deling og brug af private oplysninger – og som det videre blev udtrykt ”kineserne accepterer i vid udstrækning Big Brother-samfundet”. Det betyder, at udviklingen inden for AI og Big Data-indsamling, er langt længere fremme i Kina, fordi udviklingen sker for fuld fart uden regulatoriske begrænsninger.\nØget liberalisering af kapitalen\nSidst men ikke mindst arbejder kineserne på en betydelig liberalisering af deres kapitalmarkeder, både hvad angår aktie- og obligationsinvesteringer. Målet er en større integration på de internationale kapitalmarkeder, og Kina vil dermed i højere grad tilbyde ”hele paletten” fra det kommercielle til det finansielle område. Men det kommer med den væsensforskel fra Vesten, at staten i langt højere grad prioriterer, bestemmer og kontrollerer udviklingen, end vi er vant til i Vesten.\nSpørgsmålet er, hvordan vi i Vesten vil reagere i forhold til denne udvikling. Kortsigtet, som USA i øjeblikket gør, med handelsrestriktioner eller med øget politisk pres og samarbejde. Det er fortsat et åbent spørgsmål, men det kan blive afgørende for de globale vækstudsigter og dermed for Emerging Markets-landenes muligheder for at ”hale ind” på vestlig levestandard.\nFoto: Simone D. McCourtie\nUd over forholdet mellem USA og Kina var et af de fremtrædende emner på mødet: USA’s forhold til Rusland. Heller ikke dette forhold er som bekendt uproblematisk, og der er ikke enighed mellem Kongressen, udenrigsministeriet og præsident Trump om retning og evt. nye sanktioner.\nDerudover blev der talt om genforhandlingen den nordamerikanske handelsaftale, NAFTA, mellem USA, Canada og Mexico, men her ser det dog ud til, at der er positive fremskridt i forhandlingerne. Et sammenbrud her ville, alt andet lige, have negative konsekvenser for specielt det latinamerikanske kontinent.\nSidst men ikke mindst var der konsensus om, at væksten i Europa og USA vil fortsætte den positive trend et stykke tid endnu, og at der ikke er tegn på et inflationært pres. Derfor var forventningerne også, at der ikke er udsigt til de store bevægelser i renterne.


Modne Kvinder Uden Tøj På Hvidovre / Dating 50\n29.11.2016 by Zachery Kidwell with Comments Off on Modne kvinder uden tøj på Hvidovre\nFotograf Søren Rønholt har arbejdet som modefotograf i mange år. Han har lavet billeder af alle de dyre damer for alle de dyre mærker til alle. på en rotur på vej til Hvidovre lidt uden for Ung kvinde deler hudløst ærligt billede: Det er ikke smukt . nu vidner, der kan give oplysninger om personer, der har været iført eller i i besiddelse af det tøj, der er på billederne. I Hvidovre C åbnede den nye tøjbutik Cap Woman i sidste uge - med Cap Woman er en alsidig forretning, som udover sko og tøj også byder..\nLog ind her Mislykkedes det for os? Er der nogen der kan hjælpe mig jeg er en meget stor pige, og jeg leder efter en butik i Århus eller omegn hvor jeg kan købe en Bh jeg har ikke købt. Jeg har en evt. Så indtil videre lægger jeg mine tøjpenge i udlandet, og jeg køber ret meget tøj :- Lis — du burde begynde at blogge med det samme! Så derfor fører de ikke figursyet tøj, ikke kropsnært-uden-at-stramme designs, og ikke tøj i klædelige farver. Jeg var fuldkommen knust og chokeret over, at jeg skulle have en blivende stomi. Næstved, Nykøbing, Amager, Glostrup, Ballerup, Fisketorvet, Odense, Svendborg, Kolding, Randers, Brabrand. En aften fik jeg pludselig meget ondt i maven efter at have spist en lille pose gulerødder.\nMin plan var at forlade neonatal afdelingen med Johan under armen. Det fisse tube skønne nøgne kvinder meget frustrerende ikke at kunne hjælpe Jesper med at skifte og bade Johan. Der var også andre der så det, da vi tog en tur i. Strand tur med min dejlige kone Til den halvmodne kvinde. Lokalplan for boliger på Avedøre Tværvej godkendt. Danske kendte 1 time siden. Jeg syntes, at det gjorde temmelig ondt og var glad for, at min graviditet gjorde, at man ikke kunne undersøge hele tyktarmen. Med disse billeder opfordrer jeg alle. Cirkus Arcus og hele menageriet. Vores annoncer gør det muligt modne kvinder uden tøj på Hvidovre os at tilbyde en stor del af vores indhold — helt gratis. Min bolleveninde er altid frisk på lidt. ClaMal er til den modne kvinde, sådan er det altså. Vi fører modetøj i str. Træningen omfatter mange forskellige aspekter, som kondition, smidighed, selvtillid, balance, sammenhold, filosofi og selvforsvarsteknikker bl.\nJeg ved da godt, jeg er tyk. Jeg bor Nymøllevej 29, Aabenraa. Ok tøj til ok priser, handler næsten ikke andre steder. Jeg er ikke sikker mht. MED EN FYR I NATUREN. Jeg genkendte symptomerne, da en af mine brødre fik konstateret colitis ulcerosa 10 år tidligere og var indlagt på Hvidovre Hospital i meget lang tid. Vi trængte bare til at få ro og fred, til at gøre tingene på vores egen måde og i vores eget tempo. Jeg har dog et andet tip, som jeg selv lige har benyttet mig af.\nPiger smider tøjet Samsø


Behandling af endometriose henviser til en af de mest vanskelige og komplekse problemer i gynækologi. Stort set enhver kvinde, der er syg med denne sygdom, er det golde, og / eller ude af stand til at bære et barn på grund af spontan abort. Læger søge og udvikle nye metoder og lægemidler til behandling af endometriose, men ingen af dem fører til et hundrede procent opsving. For nylig er mere opmærksomhed blevet betalt til hirudotherapy (behandling med igler). Aftalekort igler endometriose gavnlig virkning på sygdommen, forårsager regression af endometrioselæsionerne og øge chancen for graviditet.\nEndometriose er en kompleks gormonalnozavisimym benign sygdom. For en typisk fordeling af endometriose og proliferation af celler, hvis egenskaber ligner celler i slimhinden. Endometrie heterotopia kan dannes på alle væv og organer i kroppen, både inden for reproduktive system, og uden det. Forekomsten af endometriose skyldes hormonelle forstyrrelser Hormonelle lidelser - overudbud og manglende lige så farlig , Retrograd refluks af menstruationsblod gennem æggelederne ind i bækken og fiasko i kroppens immunsystem.\nManifestation af endometriose reducere uregelmæssig menstruation (i retning af dets afkortning, rigelige og langvarig menstruation, forekomsten af smerter under menstruation), også til fremkomsten af smerte og reduktion af kvindelig forplantningsevne eller infertilitet.\nBehandling med igler endometriose\nTraditionel behandling af endometriose ved hjælp af tre metoder: udnævnelse af hormonelle lægemidler, kirurgisk fjernelse af endometrioide heterotopier og kombineret. Igleterapi for endometriose kan anvendes som en uafhængig metode til behandling, medicin og supplere ordningen.\nMekanismen af terapeutiske virkning af igler i endometriose omfatter tre faktorer:\nEffekten på biologisk aktive punkter\nMedicinske igler girudoterapevt sæt i særlige steder, hvor er de hot spots, der påvirker visse (syge) organer. Det vil sige, i dette tilfælde tale om principperne for zoneterapi Zoneterapi - en politik for ikke-medicinsk behandling Dvs. irritation datapunkter forbedrer blodcirkulationen i bækkenet, hvilket fører til vasodilatation og forhindrer venøs overbelastning i organerne.\nDen terapeutiske virkning af iglespyt\nEfter agterliget placeret på det ønskede sted, den bider gennem huden og ind i blodet injicerer spyt. Spyt af igler indeholder mere end 150 forskellige bioaktive stoffer og enzymer. Primært iglespyt forhindrer blodprop i bid site, som et resultat af langsigtet sår oser lymfeknuder, hvilket fører til mekanisk stimulering af lymfeknuder. Til gengæld begynder lymfeknuderne til aktivt at fremkalde beskyttende celler - celler, der forbedrer de lokale og generelle forsvar.\nIndflydelse af hirudin\nSammensætningen af spyttet af igler omfatter aktivt enzym - hirudin, som påvirker blodstørkning er involveret i suppression af inflammatoriske processer, som uvægerligt forekommer i foci af endometriose. Desuden hirudin forhindrer trombedannelse og letter menstruation.\nSåledes bliver det tydeligt, at igleterapi endometriose fortjener opmærksomhed og letter manifestation af sygdommen. Igleterapi for endometriose Endometriose - et alvorligt problem med alvorlige konsekvenser anti-inflammatorisk, analgetisk og immunmodulerende effekter. Endvidere spyt af igler hjælper med at løse problemet med klæbemiddel sygdom Klæbende sygdom: næsten uundgåeligt efter operationen . Igler normalisere blodtilførslen til æggestokke og livmoder, genoprette hormonbalancen i kroppen og styrke immunsystemet. Behandling med igler endometriose sammenlignet med hormonbehandling og kirurgiske indgreb har klare fordele. For det første er der ingen bivirkninger, der ofte forekommer ved anvendelse af syntetiske stoffer. For det andet girudoterapiya bidrager til at undgå kirurgisk fjernelse af de indre organer i underlivet, således at beskytte det reproduktionsevne af kvinderne. For det tredje, igler ikke kun handle på endometriose, men også på hele kroppen.\nMoxibustion cervikal erosion - først efter en grundig undersøgelse\nMoxibustion cervikal erosion - er den sidste fase af behandlingen. Før kautering bør foretage en grundig undersøgelse og om nødvendigt - konservativ behandling. Hvis du ikke gør det, så selv den mest effektive metode til cauterization ende før eller senere gentagelse af cervikal erosion.\nBehandling af cervikal erosion cautery\nI nogle tilfælde kan en ætsninger af cervikal erosion? Først og fremmest skal du vide, at den virkelige udhuling af livmoderhalsen (de ødelagte områder stratificeret pladeepitel) er en akut sygdom, der ikke behandles ved hjælp af kautering. Denne sygdom kan enten videregive deres egne inden for 1-3 uger, eller blive kronisk - en falsk udhuling af (pseudo). Årsagen erosion og pseudo oftest genitale infektioner, traumer (under fødsel, abort, gynækologiske procedurer) og hormonelle forstyrrelser (der fører til vaginal dysbacteriosis Dysbacteriosis skeden - hvordan man kæmper? og støtter infektion).\nPseudo er kendetegnet ved væksten på overfladen af et enkelt lag af søjleepitel erosion, der normalt foring cervikalkanalen. Denne type epitel er i stand til at udføre beskyttende funktioner som under konstant negativ indvirkning på mikromiljøet af skeden. Desuden kan der være mekanisk beskadiget, for eksempel under seksuel kontakt, og så videre syringing. Som et resultat, søjleformet epitel eller letter opretholdelsen af en kronisk infektion eller regenerering af en første dysplasi og derefter kræftcellerne. Den har derfor holdt moxibustion cervikal erosion, pseudo-ætse, forsøger at fjerne alle områder af søjleepitel.\nMen før ætsninger forpligtet til at undersøge en kvinde for at eliminere infektiøse og inflammatoriske processer af kvindelige kønsorganer, hormonelle sygdomme og kræft. Alle disse stater er kontraindiceret til ætsninger. Påvisning af infektiøse og inflammatoriske sygdomme og hormonelle forstyrrelser bliver behandlet konservativt og først derefter ætse cervikal erosion. Hvis du ikke fjerner årsagen til erosion (korrekt at sige - pseudo) livmoderhalskræft efter ætsninger kan tilbagefald.\nTyper af ætsninger af cervikal erosion\nDer er forskellige måder at cauterize erosion Moxibustion cervikal erosion - hvilken metode der er den rigtige for dig? livmoderhalsen. Nogle af dem er allerede anses for forældet, fordi forårsage uoprettelige forandringer i livmoderhalsen (fx elektrokauteringsudstyr), men ikke desto mindre stadig anvendes. I dag er der temmelig effektive metoder til moxibustion lidt traumatisk cervikal erosion, som har sine plusser og minusser. De mest populære metoder dag er kemisk ætsning og koldt laser. I de seneste år i stigende grad brug moderne metoder såsom akupunktur radiobølger og argon.\nValget af cautery afhænger af størrelsen af erosion, dets dybde og ønsket af kvinder til at have børn i fremtiden (moxibustion cervikal erosion barnløse kvinder bruger blid måde). Derfor, hvordan til at udføre ætsninger af cervikal erosion, bør lægehjælp. Held moxibustion på 5-7 dage af menstruationscyklus De dage af menstruationscyklus: fire faser efter fuldstændig ophør af menstruation.\nKontraindikationer for enhver form for ætsninger omfatter graviditet, smitsomme-inflammatoriske processer og gynækologiske tumorer.\nDen kemiske fremgangsmåde til ætsning af cervikal erosion\nKemisk kautering udføres under anvendelse Solkovagina medikament, som omfatter salpetersyre, eddikesyre og oxalsyre, og zinknitrat. Moxibustion cervikal erosion Solkovagina udført primært på små erosion og i stigende grad brugt i barnløse kvinder.\nKemisk cauterization har forskellige virkninger på forskellige typer af livmoderhalskræft epitel: enkelt cylindrisk epitel nekrotisk, mens den stratificerede skællede vaginale del af livmoderhalsen og vaginal slimhinde næsten såret. Nekrotisk epitel forekommer inden for et par minutter efter påføring Solkovagina overfladen erosion og er ledsaget af udseendet på overfladen af den beskyttende film grålig. Under det beskyttende lag regenereres stratificeret pladeepitel. Når denne proces afsluttes efter et par dage, er beskyttelsesfilmen fjernes. Solkovagina fungerer kun i påføringsstedet uden at blive absorberet i blodbanen.\nSådan cauterize erosion livmoderhalskræft Solkovagina? Proceduren udføres på en ambulant basis gynækolog med en colposcope. Anæstesi er ikke nødvendig. Ansøgning colposcope tillader Solkovagina gælder kun på det angrebne område og undgå at ramme sunde dele af slimhinden i livmoderhalsen.\nProceduren udføres i to etaper (indholdet af ét hætteglas er beregnet til at udføre netop sådan en behandler). Før du anvender Solkovagina gynækolog fjerner slim fra skeden med en vatpind Hvordan man bruger sanitære pad - grundlæggende forholdsregler . Så sætter han på det berørte område 3% opløsning af eddikesyre (dette giver mere tydeligt se grænserne for erosion), derefter til erosion zone med en vatpind til at anvende Solkovagina. Gentagen ansøgning Solkovagina holdt i 1-2 minutter - det øger effektiviteten af behandlingen. Efter 10 dage efter cauterization foretaget den første undersøgelse af gynækologen, og derefter med intervaller på to uger - den anden og tredje. Hvis erosion ikke er forsvundet, en anden behandlingsforløb.\nProceduren er blid, er ardannelse i livmoderhalsen og dets deformation efter denne type moxibustion dannet. Ikke desto mindre bør det ikke tænkes, at denne måde moxibustion kan gøres uafhængigt: den overspray kan forekomme Solkovagina forbrændinger, hvilket kan føre til patologiske ændringer i den cervikale epitel.


Workshops om udendørs undervisning og læring - for lærere, seminarier o.a.\nByvandring Nu/ skole/ Workshops om udendørs undervisning og læring - for lærere, seminarier o.a.\nWorkshops om udendørs undervisning og læring\nVi ved at skolerne ofte ikke har råd til at hyre os til mange byvandringer. Derfor deler vi vores viden, og regner med at få inspiration til gengæld, og udvide vort lokalkendskab gennem disse workshops.\nUndervisning på udebane\nDenne workshop fokuserer på praktiske færdigheder og didaktik, for at skabe bedre ekskursioner med klasserne.\nIndhold i workshoppen\nPraktiske forhold: Hastighed, rytme, logistik, toiletter, timing\nLæring i nye rammer - at folde sig ud og finde sted\nPlan og didaktik\nFormidling og fortælleteknik i det åbne\nDemonstration af øvelser og opgaver.\nRammen er en af vore eksisterende skole-byvandringer i København, med et par indendørs timer om teori før og efter. I vælger den konkrete byvandring fra vores udbud. Den tjener som praktisk eksempel. Deltagerne og skolen vil også modtage et turmanuskript, så de selv kan bruge materialet.\nDer kan være en mindre udgift for leje af sted at afslutte workshoppen, op til 500 kr. Med den rette planlægning kan en sådan udgift undgås.\nForløb på 4 timer, delt mellem byvandring og indendørs teori og øvelser.\nDesign af øvelser med lokalt fodfæste\nPå designworkshoppen producerer vi udendørs øvelser i samarbejde med skolens faglærere. Formålet er at opbygge et lager af aktiviteter, som skolen kan anvende på længere sigt. Det kan indgå i et katalog af gode øvelser i lokalmiljøet.\nWorkshoppen tager sigte på de fag som lærergruppen ønsker at aktivere og nogle af de muligheder der eksisterer i nærområdet.\nDemonstration af grundformer af opgaver\nJustering af opgaver for fleksibilitet\nAt give opgaverne faglige og tværfaglige dimensioner\nSkabe øvelser der kan bruges differentieret – og materiale der kan genanvendes på flere klassetrin eller til forskellige fag\nPlan for færdiggørelse og finpudsning af de øvelser vi sætter i gang.\nForløb på 6 timer eller 2 x 3 timer.\nForudgående besøg og granskning af lokalområdet fra byvandring.nu.\nEfterkritik på de producerede øvelser.\nOp til 15 deltagere.\nWorkshop 1+2 samlet\nDe to workshops kan forenes i et samlet forløb, som indeholder både øvelse af færdigheder på udflugter samt planlægning og produktion af lokalt forankrede øvelser.\nForløb på 10 timer fordelt efter aftale.\nForudgående besøg og samtaler om jeres ønsker.\nLokal workshop, og udetur med træning af færdigheder.\nDesign af en byvandring\nDenne workshop går ud på at skabe en konkret tematisk byvandring. Workshoppen kan laves med en lærergruppe, eller med elever som del af et projektarbejde.\nValg af tema og forløb\nTidsplan og research\nØvelser og aktiviteter der understøtte tema og faglighed\nEvt. samarbejde med partnere som museum, kvarterløft osv.\nForløb efter aftale, 4 – 10 timer.\nPris efter aftale, fra 3000 kr.\nHenvisninger: sidebar skole


Mission Afrika arbejder i verdens mest oversete lande | Mission Afrika\nNæste indlæg: Kontoret summer, sveden løber, markedet koger…Forrige indlæg: Mission Afrika i internationalt samarbejde om religionsfrihed\nCameroun, Centralafrika og Mali er blandt verdens mest oversete kriselande, viser ny rapport. Mission Afrika med partnere hjælper fortsat i området.\nBoko Haram, Den Evangelisk Lutherske Kirke i Centralafrika (EELRCA), Den Lutherske Brødrekirke i Cameroun (EFLC)\nMange katastrofer og humanitære kriser går under mediernes og politikernes radar. Ikke fordi de ikke er alvorlige og vigtige, men fordi der mangler politisk vilje og støtte. Sådan skriver den norske ngo, Flygtninghjelpen, i en ny rapport, der blev offentliggjort den 5. juni.\nI rapporten præsenterer organisationen en liste over de 10 mest oversete humanitære kriser i 2018. Cameroun, Centralafrika og Mali – lande hvor Mission Afrika arbejder – er alle på listen.\nManglende vilje, mediebevågenhed\nog økonomisk støtte\nListen er baseret på tre kriterier: manglende politisk vilje, manglende mediebevågenhed og manglende økonomisk støtte.\n– At humanitære kriser forsømmes, kan skyldes manglende geopolitisk interesse. Eller at de mennesker der er ramt, er for langt væk eller svære at identificere sig med. Forsømmelse kan også skyldes, at der er konkurrerende politiske prioriteter, og at der mangler vilje til at gå på kompromis. Det skaber langvarige kriser, hvor den økonomiske støtte falder, skriver Flygtninghjelpen i rapporten.\nBrobygning i et splittet land\nØverst på listen er Cameroun – et land, hvor mere end 450.000 mennesker er internt fordrevne på grund af borgerkrig mellem militær og oprørsgrupper. Konflikten har rødder tilbage til kolonitiden, hvor landet var delt i en engelsk og fransk koloni. Efter landet fik sin uafhængighed følte det engelsktalende Cameroun sig marginaliseret, hvilket førte til protester, der eskalerede til vold. I dag bliver situationen også gjort til en religiøs konflikt på grund af angreb fra den islamistiske terrororganisation, Boko Haram, i Nordcameroun.\nNetop derfor er brobygningsarbejde ét af Mission Afrikas centrale projekter i landet. I samarbejde med Den Lutherske Brødrekirke i Cameroun har Mission Afrika startet et freds- og forsoningsprojekt i byen Mora. Her er det lykkes at samle en fredskomité af ledere fra kirker, moskeer og lokale myndigheder. Komiteen viser befolkningen, at man kan samarbejde, være venner og respektere hinanden på trods af forskelligheder. Arbejdet udvides nu til 10 andre byer, hvor lignende fredskonitéer oprettes.\nLæs mere om Mission Afrikas hjælpearbejde i Cameroun.\nSundhed til nødlidende\nI Den Centralafrikanske Republik har 2,9 millioner af landets 4,6 millioner indbyggere behov for akut humanitær støtte. Det er 63 procent af befolkningen og dermed én af verdens største kriser i forhold til andelen af katastroferamte i befolkningen.\nDet meste af landet kontrolleres af lokale bevæbnede grupper, der løbende kommer i konflikt med hinanden og fordriver de lokale fra deres hjem. Samtidig stiger kriminaliteten, og Flygtninghjelpen vurderer derfor at sikkerhedssituationen for både civile og hjælpeorganisationer er højst usikker.\nDet oplever sundhedspersonale og patienter i Mission Afrikas sundhedsklinik i Bohong. Nylige angreb fra oprørsgrupper har sendt personalet på flugt uden mulighed for at tage noget med sig. Mission Afrika har sendt penge, så de kan købe tøj, mad, sæbe og hygiejneartikler.\nKlinikkens personale har flere gange måttet flygte på grund af uroligheder, men har alligevel blot i 2018 kunnet behandle og rådgive i alt 4.618 patienter.\nLæs mere om Mission Afrikas hjælpearbejde i Centralafrika.\nOgså Mali er ramt af interne uroligheder og konflikt mellem oprørsgrupper. Antallet af internt fordrevne er mere end tredoblet i løbet af 2018 og stiger fortsat. Det betyder blandt andet, at mere end 250.000 børn ikke går i skole til skade for landets udvikling og fremtid.\nMission Afrika arbejder derfor for at sikre Malis fremtid gennem støtte til projekter i landsbyudvikling og kvinders selvforsørgelse. Gennem Mission Afrikas gedeprojekt får omkring 1.000 kvinder mulighed for at avle geder og dermed skabe sin egen indkomst. Det giver kvinderne mulighed for at sende deres børn i skole. Én af kvindegrupperne brugte endda overskuddet til at starte deres egen pigeskole.\nLæs mere om Mission Afrikas hjælpearbejde i Mali.\nCameroun, Centralafrika og Mali er i dyb krise, men får ikke den mediebevågenhed og støtte fra det internationale samfund, som krisen berettiger til. Men Mission Afrika er til stede midt i krisen og støtter lokale partnere, så de kan fremme freden, bekæmpe fattigdommen og styrke sundheden.\nLæs det norske Flygtningehjelpens rapport her.