Hacking | faktalink\nEt medlem af hacker-kollektivet Downsec Belgium beskyldes for at angribe den belgiske regerings hjemmeside.\nAf journalist Lasse Wamsler, iBureauet/Dagbladet Information. Opdateret af journalist Malene Fenger-Grøndahl, februar 2017. Opdateret af journalist Lasse Skytt, november 2021.\nComputerkoder. Folketinget har givet grønt lys for udskiftning af danskernes cpr-numre for at dæmme op for identitetstyveri. Men loven har vist sig nærmest at være overflødig.\nFoto: Eva Seider / Scanpix\nVores virkelighed har aldrig været mere digital. Fra løbeappen på telefonen til samfundets energiforsyning. Alene af den grund er samfundet mere sårbart over for hacking – både når det drejer sig om den enkeltes personoplysninger og søgehistorik, der deles på nettet, og om hele samfunds el-, vand-, varme- og kommunikationsnet. Hvor hacking oprindelig blev kædet sammen med teenagere, der var dygtige til at programmere og kunne blære sig med teknologiske erobringer over for deres kammerater, er hacking nu også blevet et middel til ulovligheder af mere alvorlig karakter og en kilde til store indtægter via bl.a. afpresning og kursmanipulation. Desuden bruges hacking i stigende grad af efterretningstjenester og aktører, der ønsker at spionere mod bestemte lande eller påvirke den politiske udvikling, fx omkring et valg.\nCoronakrisen har fået antallet af hackerangreb til at stige, bl.a. fordi mange har haft hjemmearbejde på deres egen computer, som ikke altid har samme sikkerhedsniveau som virksomhedens.\nHackerangreb koster Mærsk milliardbeløb. Indslag produceret af DR, 2017.\nHacking i dag\nRigspolitichef Jens Henrik Højbjerg udtaler på et pressemøde, efter hackerangreb på cpr-registret den 6. juni 2013, at politiet skal samarbejde mere med borgerne.\nFoto. Claus Bech / Scanpix\nHvilke former for hacking findes i dag?\nDet traditionelle billede af en hacker som en 13-30-årig dreng, der lever i mørket mellem pizzabakker og colaflasker, og hvis venskaber begrænser sig til cyberrelationer, er de seneste år blevet erstattet af mere alvorlige trusselsbilleder, i takt med at udbredelsen af digitale livsformer på internettet har gjort det nemmere at få fat i og misbruge private data.\nHackere kan i dag deles ind i flere kategorier med en overordnet skelnen mellem godsindede hackere, der eksempelvis afslører sikkerhedshuller i systemer, og kriminelle hackere, der laver hærværk, lænser kreditkort etc.\nIfølge Europol kan man identificere fire forskellige hacking-typer: kriminelle hackere, script kiddies, statslige aktører og hacktivister. De nævnes og beskrives i artiklen “De fire hackertyper” i Jyllands-Posten (se kilder).\nHvem er de kriminelle hackere?\nDe kriminelle hackere begår typisk tyveri af penge eller personoplysninger samt overtager hjemmesider for så at kræve løsesum for at stille data til rådighed igen. De tillærer sig ofte de komplicerede metoder og strategier fra statslige aktører. Det tager typisk fire år for en kriminel hacker at få samme kundskaber som de statslige cybereksperter, vurderer Europols særlige cyberkriminalitetsenhed EC3, ifølge artiklen “De fire hackertyper” i Jyllands-Posten (se kilder).\nI denne hackerkategori findes både økonomiske IT-kriminelle og organiserede kriminelle netværk, der ser en fordel i nettets uigennemsigtighed. Deres aktiviteter skønnes at kunne indbringe milliarder af kroner.\nDenne gruppe hackere kaldes også black hats.\nHvem er script kiddies?\nScript kiddies, som Europol omtaler dem, er ‘nørder’, der lægger hjemmesider ned, primært fordi de kan, ikke fordi de har politiske eller ideologiske dagsordener. De kender typisk hinanden fra spilnetværk som World of Warcraft og er ofte drevet af nysgerrighed og interesse for programmering. I Danmark har man set eksempler på script kiddies ned til 15-årsalderen, der har forsøgt at hacke Kommunernes Landsforenings hjemmeside eller NemID.\nDenne gruppe hackere kaldes også grey hats.\nHvem er de statslige aktører?\nStatslige hackere er offentlige aktører i en stat, som bruger hacking til at overvåge og indhente oplysninger om borgere eller virksomheder i deres egen stat eller i fremmede lande. Statslig hacking bruges til at indhente militære eller politiske efterretninger, men kan også anvendes som moderne industrispionage for at skaffe oplysninger om patenter eller produktionsplaner. Den kan også anvendes som led i en militær konflikt, ligesom det skønnes, at flere stater har kapaciteten til at angribe andre staters vand- og elforsyning. Stater som Kina, Rusland og USA er de seneste par år blevet mistænkt for at intensivere hacking imod fremmede stater.\nStater kan gennemføre cyberangreb via stedfortrædere som studerende på egne eller fremmede universiteter eller via tredjelande og på den måde gøre det svært at opspore for politiet. De seneste år er flere vestlige efterretningstjenester – bl.a. amerikanske National Security Agency (NSA) og britiske Government Communications Headquarters (GCHQ) – blevet afsløret i at spionere imod egne borgere, i en grad så det kan siges at være en form for systematisk hacking. Det fremgår af artiklen “Overblik: NSA-skandalen er nået til Danmark” (se kilder). Mest opsigtsvækkende var afsløringen af, at NSA og GCHQ masseovervåger og lagrer telekommunikation og internettrafik i historisk stort omfang. Eksempelvis kan efterretningstjenesterne uden den enkeltes viden eller accept omdanne en borgers mobiltelefon til en tændt mikrofon, der sender alt videre til efterretningstjenesterne. Desuden har NSA antageligt via det såkaldte PRISM-program haft direkte adgang til og gemt flere millioner amerikaneres billeder, videoer, e-mails, chatbeskeder og browserhistorik via tjenester som Facebook, Google og Apple.\nDenne grupper hackere kaldes også white hats.\nHvem er hacktivisterne?\nModsat de økonomisk kriminelle er hacktivister – et begreb, der er skabt ved en sammentrækning af ‘hackere’ og ‘aktivister’ – ikke drevet af økonomiske mål. De er ofte motiveret af en politisk ideologi om et frit og åbent internet og er typisk knyttet til radikale venstrefløjsmiljøer. De seneste år er hacktivister især blevet forbundet med netværket Anonymous, en global paraplyorganisation af politisk motiverede hackere. Hacktivisterne angriber sjældent enkeltpersoner, men går typisk efter store virksomheder eller offentlige institutioner som led i politiske protester. Hacktivister kan fx forsøge at afsløre, true eller destabilisere myndigheder eller virksomheder, som begår krænkelser af menneskerettighederne.\nI Danmark har hacktivister bl.a. gennemført angreb mod Politiets Efterretningstjeneste og nyhedsbureauet Ritzau.\nHvad motiverer hackerne?\nSom tidligere nævnt betegner hacking en række forskellige strategier til at aflure og gribe ind i elektroniske kredsløb, og det er svært at identificere en samlet motivationsfaktor for alle hackere.\nIfølge Eric S. Raymond, der har skrevet hackerklassikeren The New Hacker’s Dictionary (se kilder), kan den enkelte hacker være såvel praktisk motiveret af at løse eller påpege problemer som ideologisk drevet af principper om ureguleret frihed og gensidig hjælp.\nFor andre kan en motivation være at ødelægge data eller datasystemer og stjæle informationer for egen vindings skyld.\nFor en statslig aktør kan hacking være drevet af geopolitiske hensyn og efterretningsvirksomhed, mens internettet for den organiserede kriminelle også kan være et lukrativt overvågningsmarked for køb og salg af trojanere, virus og tastaturaflæsere, som Osman Kibar beskriver i en artikel i Weekendavisen (se kilder).\nHvem og hvad er typiske mål for hacking?\nFor årtier siden, da det amerikanske militærsystem Arpanet var mål for de første hackere, var hackernes mål typisk at få at få del i større processorkraft. Siden har hackernes mål udviklet sig meget. I dag udføres hacking som nævnt både af statssponsorerede hackergrupperinger, politiske grupperinger og enlige teenagere, og de kan rette deres hacking mod alt fra fremmede staters infrastruktur, til offentlige institutioner, private virksomheder og enkeltpersoner samt politiske partier eller andre politiske aktører. Politiske iagttagere og IT-sikkerhedseksperter vurderer, at hacking i stigende grad vil blive brugt som en form for cyberaktivisme, der kan have som mål at påvirke folkestemningen og den politiske beslutningsproces eller udstille kritisable forhold, fx menneskerettighedskrænkelser. Desuden kan hacking bruges af undertrykkende regimer til at overvåge og kontrollere menneskeretsaktivister, journalister og andre politiske modstandere.\nHvilke spektakulære hackingangreb har der været i udlandet de senere år?\nTil de mest spektakulære angreb hører:\nI maj 2017 blev et stort cyberangreb lanceret, hvor ransomware-virussen WannaCry blev brugt til at inficere over 230.000 computere i 99 lande samt afkræve løsepenge i bitcoin på 28 sprog. Angrebet blev beskrevet af Europol som af hidtil uset omfang og kostede det britiske sundhedsvæsen knap 92 mio. pund – eller omkring 780 mio. kroner.\nI sommeren 2016 kom det frem, at Det Demokratiske Parti i USA var blevet hacket af den russiske gruppe ‘Fancy Bear’, som formodentlig arbejdede på ordre fra russiske efterretningsmyndigheder. Hackerne lækkede store mængder fortrolige oplysninger fra interne mail-korrespondancer i Det Demokratiske Parti, hvilket bl.a. betød, at en partisekretær og flere rådgivere måtte træde tilbage. Der er bred enighed om, at målet med hackingen var at så splid internt hos Demokraterne for at øge chancen for, at Republikanernes kandidat, Donald Trump, kunne vinde valget.\nI sommeren 2016 blev det tyrkiske regeringsparti AKP hacket, og 294.548 interne mails blev lækket via WikiLeaks. Efterfølgende tog en hacker med pseudonymet Phineas Fischer ansvaret for hacket og forklarede, at hans mål var at støtte opbygningen af et kurdisk samfund og en kurdisk stat. Phineas Fischer stod også bag hackingen af det italienske firma Hacking Team i sommeren 2015. Ved at lække interne dokumenter fra firmaet, som sælger IT-sikkerhedsløsninger, satte Phineas Fischer spørgsmålstegn ved firmaets etik, fordi dokumenterne viste, at Hacking Team havde solgt IT-løsninger til regimer, der er kendt for at krænke menneskerettighederne, og at disse regimer kan bruge IT-løsningerne til at overvåge politiske modstandere og aktivister.\nAnonymous fik i 2012 den svenske regerings, Rigsbankens og Rigsdagens hjemmesider til at gå ned ved et angreb, der skete i protest imod lukningen af fildelingstjenesten Pirate Bay.\nEt hackerangreb imod elektronikgiganten Sony i 2011 medførte en lækage af knap 80 millioner Sony-brugeres navne, kontonumre og adresser. Det er uvist, hvem der stod bag, men det skønnes, at angrebet var organiseret i protest mod, at virksomheden lagde sag an mod Sony-hackeren Georg Hotz.\nI juli 2011 lukkede mediemogulen Rupert Murdoch den britiske tabloidavis News of the World, efter at det kom frem, at journalister og redaktører på både denne avis og avisen The Sun havde stået bag hacking og aflytning af op mod 7.000 personers telefonsvarere med det formål at samle stof til sensationelle artikler. Hackingen og aflytningen havde rettet sig mod kendisser, kongelige og ofre for forbrydelser.\nHvilke spektakulære hackingangreb har ramt Danmark de senere år?\nI december 2020 lykkedes det nogle af verdens mest sofistikerede hackere at hacke sig ind i Nationalbanken under det verdensomspændende Solarwinds-hackerangreb. På trods af den ulovlige indtrængen formåede Nationalbankens sikkerhedssystem at afværge angrebet, før det fik alvorligere konsekvenser.\nI februar 2017 fortalte teleselskabet 3, at hackere havde stjålet private oplysninger om 3.600 af selskabets kunder, bl.a. navn, adresse, CPR-nummer, e-mail, telefonnummer, og at hackerne havde forsøgt at afpresse virksomheden for et større millionbeløb.\nI efteråret 2014 kom det frem, at fremmede stater gentagne gange har angrebet myndigheder og selskaber i Danmark, bl.a. Søfartsstyrelsen, Erhvervs- og Vækstministeriet og enzymvirksomheden Novozymes. Vurderingen har været, at angrebene er foretaget af hackere hyret af den kinesiske stat, skønt Kina afviser dette.\nI 2014 angreb unavngivne hacktivister med forbindelse til hackergruppen Anonymous CPR-registret for herefter at lække CPR-numre for de 91 politikere, der havde stemt for en ny lov om Center for Cybersikkerhed. Loven havde mødt kritik for at give Forsvarets Efterretningstjeneste adgang til borgeres personfølsomme oplysninger og e-mails uden dommerkendelse. Efterfølgende blev to mænd på 23 og 32 år fundet skyldige i hacking og idømt henholdsvis halvandet års og ni måneders fængsel i en sag, der både omfattede hackingen af CPR-registret og flere andre tilfælde af hacking.\nFra 2008-2011 leverede en ansat hos IBM/Nets mod betaling kreditkortoplysninger om kendte personer til redaktører og journalister på ugebladet Se & Hør, som brugte oplysningerne til at skrive historier om flere af de kendte. Den ansatte hos IBM/Nets havde fået adgang til oplysningerne ved bl.a. at nulstille andre ansattes passwords. Den ansatte, kaldet ‘tys-tys-kilden’, og flere redaktører og journalister blev dømt for hacking i november 2016.\nHvilke nye hackingværktøjer er dukket op?\nI sommeren 2021 viste en række journalistiske afsløringer, hvordan hackingværktøjet Pegasus, udviklet af det israelske firma NSO Group, er blevet misbrugt af en lang række lande til at overvåge journalister, aktivister og politisk opposition. I sit forsvar hævder det israelske firma ellers, at det sælger Pegasus til statslige kunder for at gøre dem i stand til at bekæmpe organiseret kriminalitet og terrorisme. Men afsløringerne dokumenterer, at misbruget er omfattende. Det fremgår bl.a. af Informations leder “Spredningen af hackingsoftware er ødelæggende for demokratiet” (se kilder). Her opridses det, at “Pegasus-softwaren kan bruges til at tage fuldstændig kontrol over en mobiltelefon. Inficeres telefonen, kan angriberen hente alle billeder, mails og dokumenter på telefonen og bruge telefonens kamera”. I lande som Ungarn og Indien, hvor regeringerne er afsløret i at have brugt Pegasus-software til, hvad der betegnes som spionage, stiller kritikere nu spørgsmål som: Hvor går grænsen mellem legitim overvågning og ulovlig hacking? Hvilke beføjelser har stater over for egne borgere i jagten på informationer? Og hvem holder egentlig opsyn? Diskussionen skildres i Informations artikel “Overvågningsskandale har ramt Indien hårdt. Modi vil tie ‘indisk Watergate’ ihjel” (se kilder).\nHvad har coronapandemien betydet for hackerangrebene?\nIfølge PwC’s Cybercrime Survey 2020 (se kilder) blev rekordmange danske virksomheder ramt af cyberangreb i løbet af coronaåret 2020. Hele seks af ti danske virksomheder har angivet, at deres virksomhed har været udsat for minimum én sikkerhedshændelse, og rapporten konkluderer, at de cyberkriminelle har udnyttet COVID-19-pandemien: “COVID-19 har sat sit præg på cyberområdet, hvor pandemien har skabt grobund for nye angrebsmuligheder og indgangsvinkler for cyberkriminelle. Det har bl.a. givet anledning til at udnytte sårbarheder i relation til hjemmearbejde, den øgede digitale kommunikation mellem virksomheden og de ansatte samt den hastige digitale udvikling, som virksomhederne generelt har været igennem under pandemien,” lyder det i rapporten.\nTyper af hackerangreb\nKampen mod hacking og hackingens fremtid


Red børn som Kayembe fra at dø af sult\nfra at dø af sult\nKayembe har oplevet på egen krop, hvad det vil sige at sulte. Med din faste støtte kan vi redde børn som Kayembe og give dem fremtiden tilbage.\nSå langt rækker din støtte på 50 kr.\nLivgivende ernæringsberiget jordnøddeblanding til svært underernærede børn i en uge\nSå langt rækker din støtte på 75 kr.\nMålebånd til at måle graden af underernæring på 5 børn\nUddannelse af lokal sundhedsarbejder i basal pleje i et kriseområde\nRed underernærede børn som Kayembe\nKayembe har på sin egen krop oplevet, hvad det vil sige at sulte. Og der er alt for mange børn som ham. Vi møder hver dag desperate forældre der kommer med deres udsultede og afkræftede børn til Red Barnets klinikker. Børn, der er i fare for at dø af underernæring og af de sygdomme, der følger med. Med din faste støtte kan vi redde børnenes liv og give dem fremtiden tilbage.\nDin faste støtte når langt\nNår du støtter Red Barnet fast, redder du børneliv hver dag. Du giver børn og familier mad, vand og medicin. Du redder børn fra at dø af sult, du beskytter dem mod vold og overgreb, og du er også med til at styrke familiers levegrundlag. Når du støtter os fast er du med til at arbejde langsigtet med hjælp og bæredygtige løsninger. Og du er med til at holde administrationsomkostningerne lave. Det betyder, at børnene kan få endnu mere ud af din støtte\nDer skal så lidt til for at redde et barn\nPå vores sundhedsklinikker bruger vi et målebånd til at vurdere barnets helbredstilsand. Når målebåndet viser rødt, er underernæringen alvorlig og kroppen er ved give op. På klinikkerne får børnene mad, vand og medicin og med din støtte hjælper vores medarbejdere dem tilbage til livet. Med din støtte kan vi også hjælpe familier ud af sultkatastrofen ved at give dem såsæd og kvæg, så forældre igen kan skabe et godt liv for sig selv og børnene. Og endelig er du med til at sikre, at de dårligst stillede børn i verden får en god skolegang og derved får muligheden for at skabe sig en god fremtid.\nNår du støtter Red Barnets arbejde fast, er dine bidrag i trygge hænder. Og vi er stolte af at kunne sige, at hele 86 % går direkte til arbejdet for børn. Din faste støtte er fradragsberettiget og du kan altid opsige din aftale med Red Barnet. Hvis du har spørgsmål, er du altid velkommen til at skrive til vores kundeservice på redbarnet@redbarnet.dk.


Sommerhus - 6 personer - Humlegårdsvej - Bjerregård - 6960 - Hvide Sande - 328-B2630 - Dansk-sommerhusferie.dk\nEmne nr.: 328-B2630\nDa terrassen er sydvendt, vil du på de gode solskinsdage kunne nyde mange dejlige timer. Slut dagen af med en dejlig veltilberedt grillmiddag på terrassen og og hop derefter en tur i vildmarksbadet - og nyd Vesterhavsluften, mens I ser solen gå ned over klitterne.\nBjerregård - det perfekte område for børnefamilier og hundeelskere\nSommerhuset her i Bjerregård på Humlegårdsvej 38 ligger i et dejligt roligt område, ikke langt fra stranden. Området er perfekt til ture langs stranden eller i det skønne klitlandskab. Her er plads til afslapning og leg for alle - børn og hunde. Nyd dagene på stranden og byg flotte sandslotte eller flyv med drage – kun fantasien sætter grænser.\nTag cyklerne med - eller lej dem her - og nyd cykelstierne i området. Med cykelstierne kommer I let rundt til masser af seværdigheder - tag f.eks. en tur til Bork Vikingehavn - eller besøg Bork Legeland. Jeres børn vil elske det.


Tag med på en historisk vandretur til Christinero og få historien om den særlige have som Kammerherreinde Christina Friederica von Holstein anlagde sidst i 1700-tallet.\nI haven var der ro og tid til at nyde naturen og reflektere over tilværelsen.\nHaven er fuld af stemning med sine små springvand fra naturlige kilder, en vandmølle med udstoppede figurer, som trækker en sav, løvhytter og eremitbo, samt en pavillon skabt som et græsk tempel.\nI dag har haveanlægget udviklet sig til en lille skov med mange gamle træer. For besøgende med børn er der mulighed for at boltre sig.\nDer er mulighed for adgang til pavillonen og det nærliggende kogehus, hvor der kan anrettes mad og drikke.\nChristine Friederica von Holstein kaldte selv anlægget ”Mine Tanker”. Kammerherreinden var draget af Brødremenighedens ånd og tanker.\nFørst efter hendes død i 1812 fik haven navnet Christinero. Kammerherreinden blev begravet i sin elskede have, og i dag kan man besøge hendes grav bagerst i haveanlægget, hvor der også findes et lille kapel.\nFra Christinero går der en sti gennem Smedeholmskov til Tyrstrup gamle Præstegård med den 300 år gamle Bullade.\nBulladen er bygget i 1668 og er den største og bedst bevarede Bullade, som stadig står, på sin oprindelige plads. Bulladen er opført i egetræ og er fredet.\nBrødremenighedens Kirke også kaldet ”Salshuset” - er Danmarks største kirkerum uden bærende søjler. Kirken kan rumme ca. 1.000 mennesker. Den blev indviet 13. august 1777, men allerede 20 år efter udv...\nDen fredede bullade (udtales "bul - lade"), der ligger på Gl. Præstegårdsvej, siges at være bygget i 1668. Den er 36 meter lang og er derfor den største bullade i Danmark, der stadig står på sin oprin...


Alle indlæg i kategorien Ledelse ECOC\nby Esben Larsen on jul.01, 2016, under Karriere, Kompetenceudvikling, Ledelse, Uddannelse, Udvikling\nOplev god ledelse med en uddannelse (foto: se-institute.dk)\nDu er sikkert leder af mange grunde, men også af den, at du er god til at have mange jern i ilden og god til at have overblik. Men synes du, du mangler det alligevel nogle gange? Det kan frustrere meget, hvis man synes, at ens lederkompetencer er pressede. Her kan det være en god idé at tage en lederuddannelse. Mange tænker, at det vil gøre det lige modsatte, fordi de ikke føler, at de har tid til at tage en uddannelse. Det er helt forkert. Der kan være rigtig mange fordele ved at tage en lederuddannelse – også når man føler sig presset. For hvorfor føler du dig presset? Det er måske ikke arbejdsopgaverne, men den tilgang du har til dem.\nNår du vælger at tage en lederuddannelse, kan du tage det på en måde, således du stadig kan passe dit arbejde. Du vil under uddannelsen få redskaber, der gør dig i stand til at forbedre dine lederegenskaber med det samme og direkte på din arbejdsplads. Derfor er det også kun i virksomheden og din chefs interesse, at du rent faktisk tager en lederuddannelse.\nEn lederuddannelse kan desuden også være god for dig, der står på tærsklen til en lederstilling. Du får her de rette kompetencer på plads og kommer ud med et stærkt CV og en god uddannelse i ryggen. På de fleste lederuddannelser lærer du nemlig mange vigtige mennesker at kende og du vil blive inspireret til at søge arbejde og starte ting op selv.\nTag en lederuddannelse på Scandinavian Executive Institute\nDu kan tage en lederuddannelse på Scandinavian Executive Institute. Her er der lederuddannelser, der er tilpasset den travle leder, der gerne vil gøre sine leder kompetencer bedre.\nDu kan læse mere om deres tilbud og uddannelser på deres hjemmeside\nkompetenceudvikling, ledelse, lederuddannelse, uddannelse 1 Comment more...


Hjemmeside | Onlineklubben\nHome » Hjemmeside\nPosted By MajaMMB on dec 10, 2016\nServeren har i dag fået opdateret reglerne, som du kan læse herunder. Ingame kan reglerne læses hvis du skriver /rules på den server du er online på. Der er generelle regler, som gælder på alle servere, og andre regler på de enkelte servere som kun gælder den pågældende server. De Generelle Regler – Gælder på ALLE servere 1. Det er forbudt at bruge hacks, bugs, glitches eller nogen anden form for snyd. 2. Brug altid en...\nPosted By Texass on aug 23, 2015\nVi kan se at der er en hel del der opretter sig som Medlem på vores hjemmeside – Dejligt 😉 Men, vi kan også se at der er en del der aldrig får aktiveret deres bruger, fordi de IKKE modtager aktiverings mailen fra Klubben af. Har i HUSKET at kigge i jeres spam mappe. ? Hvis du er en af dem der IKKE modtager en aktiverings mail, så vil vi MEGET gerne hjælpe – Du skal blot sende en mail til kontakt@OnlineKlubben.dk her skal...\nPosted By Texass on aug 2, 2015\nVi har lagt mærke til at flere af vores medlemmer ikke har noget profilbillede på, og det er heller ikke fordi man skal have det. Vi vil bare gerne forslå at man ligger et eller andet billede op, så det ikke er det grå kedelige billede der er her oven over. Hvis i ikke ved hvordan man gør, så er her en lille guide. 1: Klik på dit navn, når du er logget ind. 2: Tryk på – ” Profile “ 3: Tryk nu på ” Change...


Duracell Plus Power Alkaline Batterier 1.5v Aa Lr6 - 8 Stk → Køb billigt her - Gucca.dk\n8 Duracell Plus Power AA batterier Duracell Plus Power har op til 50 % mere strøm. Disse multifunktionsbatterier er velegnede til pålidelig strøm til dagligdagens udstyr. Duracell Plus... Læs mere.\n8 Duracell Plus Power AA batterier\nDuracell Plus Power har op til 50 % mere strøm. Disse multifunktionsbatterier er velegnede til pålidelig strøm til dagligdagens udstyr. Duracell Plus Power-batterier giver dig frihed til at nyde godt af dine apparater ved at give dig et produkt, du kan stole på. Duracell Plus Power-batterierne bruges bedst, når du er på udkig efter pålidelig, langvarig styrke til dine hverdagsenheder såsom motoriseret legetøj, lommelygter, bærbare spillekonsoller, fjernbetjeninger, cd-afspillere osv. Duralock-teknologi holder ubrugte Duracell-batterier friske og opladede i op til 10 år i den medfølgende emballage.\nHandel på Internettet skal være helt sikker for brugerne. Vi vil derfor aldrig gå på kompromis med sikkerheden. Der er garanti for betalingssikkerheden, når du handler hos Gucca, for vores Internet betalingsløsning er godkendt af NETS. Så online handel og betaling hos Gucca er ensbetydende med fuld sikkerhed.\nVi har altid 30 dages returret, og det er uagtet hvilken vare, du har købt hos os. Med andre ord medfører det, at hvis du af forskellige årsager ikke måtte ønske at beholde varen, kan du med god samvittighed returnere varen til os, herefter vil du få dine penge refunderet. Før du returnerer varen til os, er det en en god ide, hvis du forinden kontakter os.\nDet er meget vigtigt, at du som vores kunde modtager dit produkt både sikkert og hurtigt. Hvis vi er lagerførende, så vil du oftest få varen leveret indenfor 1-2 hverdage. Bemærk, at du altid kan få den nøjagtige lagerstatus på hver enkelt vare. Spørgsmål til leveringstid og/eller lagerstatus? Så hold dig ikke tilbage med at kontakte os.\nNår du handler hos Gucca, har du mulighed for at vælge mellem mange forskellige betalingsmuligheder. Der er frit valg blandt vores betalingsmetoder - du benytter den, der passer dig bedst. Lige meget hvad du gør brug af, kan du være tryg og sikker, når du handler hos os. Her finder du alle vores betalingsmuligheder. Husk at pengene først hæves fra din bankkonto, den dag vi sender din vare - såfremt du anvender betalingskort.\nSkulle der opstå spørgsmål eller problemer undervejs, sidder vi ved telefonen eller på e-mail parat til at hjælpe dig. Imellem kl. 10-15 alle hverdage sidder vi klar på e-mail og ved telefonerne, og med et smil og godt humør tager vi imod din henvendelse.\nHvis du køber hos os, har du mulighed for at følge din ordre. Når du modtager din kvittering, efter betaling er foretaget, så får du mulighed for at tilgå din ordreside. På din personlige ordreside vil du kunne følge med i, hvornår vi sender dine produkter. Vi sender en e-mail med leveringsinformation til dig, i samme øjeblik vi har afsendt din pakke.\nDin anmeldelse af Duracell Plus Power Alkaline Batterier 1.5V Aa Lr6 - 8 Stk.\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_batterier path__forside path__elektronik path__batterier path__batterier path__duracell path__duracellbatterier path__duracellpluspoweralkalinebatterier1.5vaalr68stk.


Mads Laursen, skribent på peterplysonline.dk\n22. januar 2019 Mads Laursen\nSpillermanden Kim Larsen sang om det bedste til ham og hans venner, og ja jeg skal have det bedste til mig og mine billeder, for når man endelig som fotograf får taget et billede, som fortjener det bedste, så er det bare med at finde den løsning, som er bedst for billedet. Den løsning fandt jeg for et par år siden, og det er noget så enkelt og alligevel besværligt som at få billede på lærred, som var det et smukt maleri. Noget som jeg faldt over ved et tilfælde, da jeg så det hos et firma, som havde fået det lavet til en messe.\nJeg fik efterfølgende lavet mit billede af nyhavn ved juletid, så det kom op på lærred, og den process med at få det gjort, gik som smurt, for det firma, som jeg havde valgt, var yderst kompetent, og de var gode til at forklare processen, så jeg følte, jeg var i trygge hænder. Jeg fik mit billede på lærred, og det hele var til en pris, som i forhold til den kvalitet, som de leverer, er fantastisk, for det er virkelig et flot slutprodukt, som de sikrer dig.\nJeg fik af deres kundeservice fra start til slut den bedste service, og jeg er meget benovet over, de ikke skal bruge flere penge for kontinuerligt at holde så højt et serviceniveau.\nKundeservice havde informeret mig om, at det ville tage et par uger, men jeg forventede, det ville tage en del længere, men det gjorde det ikke. De kontaktede mig langt før jeg havde forventet, og det var jeg overrasket over, men når de kan levere så godt et produkt på så kort tid, så er der jo ingen grund til at klage.\nJeg har siden brugt dem flere gange, og hver gang har jeg fået samme fantastiske service og altid et produkt, som er i en klasse for sig selv.\n23. november 2018 Mads Laursen\nNoget, de fleste bruger som en undskyldning for at tage en drink af en eller anden slags, men ikke jeg. Her er det tiden til te, og der kan den sætning bruges på helt samme måde, mener jeg. Te er den drik, jeg foretrækker. Helst varm, men en god og hjemmelavet iste er også god. Det skal bare ikke være den kunstige med alt for meget sukker, som findes på køl rundt omkring.\nGod te smager bedre\nSom med alt andet, så er kvalitet bare bedre, når det kommer til smagen. Der er en rigtig stor forskel, som de fleste bliver overraskede over, når de prøver den gode te, frem for den de fleste desværre drikker i hverdagen, uden at vide at der findes en god og ægte udgave derude. Det er om at finde et godt tehus, du har tillid til og så finde den eller de slags te, du bedst kan lide.\nFor mig er det sort te. Det smager mig bedst, men det er heldigvis en smagssag. Jeg er til dem, der er ren sort, men også dem, der får en snert af frugt eller blomster. Jeg prøver gerne noget nyt, for her er et stort udvalg, men jeg har nu også mine favoritter.\nDer er kun god te her\nMen det bedste er, at jeg endnu ikke har fået en te herfra, der ikke er god. Det er altid god kvalitet, og det er altid god smag. Det har kun fået min glæde for te og kærlighed til samme til at vokse rigtig meget.\nPrøv en god te selv. Du vil blive overrasket over den gode smag, og du vil blive overrasket over, at den gode te ikke koster mere, end den gør. Det kan ikke svare sig at lade være med den gode smag.\nSmukke løsninger til rum, hvor det runger\n11. december 2017 Mads Laursen\nVi har et lille gæstgiveri, hvor der er en dejlig stor gildesal, som bliver lejet ud til forskellige festligheder. Det eneste problem er, at det er et meget stort rum, og den slags har en tendens til at runge, og det er ikke det, man leder efter, når der skal holdes en stor fest.\nLyddæmpning er noget, der kan gøres med stil\nRummet skulle derfor dæmpes, så det ville blive bedre for alle dem, der bruger det. I den forbindelse skulle det samtidig være stilfuldt, for det skulle passe ind til festlige omgivelser. Jeg ville ikke have hvide plader på væggene, som jeg havde set kunne tage den værste lyd, for pænt er det ikke.\nHeldigvis er der en meget mere elegant løsning, og det er akustik billeder, som er kunst, der samtidig dæmper lyden. Vi valgte billeder af sommerlandskaber, for det er motiver, der altid er smukke og diskrete og noget, som alle festdeltagere vil kunne lide at kigge på.\nDet gør hele den forskel, jeg havde håbet på\nVi fik god hjælp til at finde ud af, hvor mange billeder vi havde brug for, og hvordan de skulle hænges op, så de ville dæmpe rumklangen så meget som muligt. Vores billeder blev tilsendt, og du vil ikke tro, der er tale om billeder, hvis formål er at dæmpe lyden i et rum, for de ligner alle helt almindelige billeder, du normalt vil finde i lokaler som vores eller sågar i helt almindelige hjem.\nDeres effekt kan dog ikke tages fra dem, og jeg er mere end bare glad for, at jeg har valgt en løsning som denne, som forener det praktiske med det smukke, og som derfor giver et rum, der fremstår pænt og stilfuldt, uden at der kommer et kedeligt industrielt udtryk over det, og uden at det kommer til at ligne et mødelokale.


Tillægsbetænkning over Forslag til lov om ændring af navneloven - (Gebyr for behandling af ansøgning om navneændring m.v. - retsinformation.dk\n2006/1 TBL 187\nTillægsbetænkning over Forslag til lov om ændring af navneloven (Gebyr for behandling af ansøgning om navneændring m.v.)\nTillægsbetænkning afgivet af Retsudvalget den 3. maj 2007\nLovforslaget blev fremsat den 14. marts 2007 og var til 1. behandling den 13. april 2007. Lovforslaget blev efter 1. behandling henvist til behandling i Retsudvalget. Udvalget afgav betænkning den 17. april 2007. Lovforslaget var til 2. behandling den 19. april 2007, hvorefter det blev henvist til fornyet behandling i Retsudvalget.\nUdvalget har, efter at lovforslaget blev henvist til fornyet udvalgsbehandling, behandlet dette i 3 møder.\nUdvalget har under den fornyede behandling af lovforslaget stillet 23 spørgsmål til familie- og forbrugerministeren til skriftlig besvarelse, som denne har besvaret. Spørgsmålene og svarene er optrykt som bilag til tillægsbetænkningen.\nUdvalget har stillet 3 spørgsmål til familie- og forbrugerministeren til mundtlig besvarelse, som ministeren har besvaret i et samråd med udvalget den 25. april 2007. Ministeren har efterfølgende sendt udvalget de talepapirer, der lå til grund for ministerens besvarelse af spørgsmålene.\nBrev til familie- og forbrugerministeren\nUdvalget har den 3. maj 2007 sendt et brev til familie- og forbrugerministeren om behandlingen af lovforslaget. Brevet er optrykt som bilag til tillægsbetænkningen.\nEt flertal i udvalget (V, DF og KF) indstiller lovforslaget til vedtagelse med det stillede ændringsforslag.\nDansk Folkeparti mener, at den nuværende navnelov ikke formår at balancere mellem dels hensynet til den enkelte, dels hensynet til familietraditioner og dansk kultur.\nEt mindretal i udvalget (S, RV, SF og EL) indstiller lovforslaget til forkastelse ved 3. behandling. Mindretallet vil stemme for det stillede ændringsforslag.\nS, RV, SF og EL finder, at ministerens ageren over for Folketinget, Folketingets Retsudvalg og mindretallet i forbindelse med behandlingen af dette lovforslag har været under al kritik.\nMinisteren har med fremsættelsen af lovforslaget brudt, hvad mindretallet finder var en gensidig forpligtelse til at følge bl.a. udviklingen i navneændringer som følge af debatten om navnelovens vedtagelse i foråret 2005.\nI forbindelse med vedtagelsen af navneloven blev der for at følge udviklingen i antallet af navneændringer og som reaktion på debatten om lovforslaget indsat en revisionsbestemmelse i lovforslaget. Her var det aftalt mellem partierne bag loven, at loven skulle revideres i folketingsåret 2008-09. På trods af dette fremsætter ministeren dette lovforslag, som ændrer grundlæggende principper i den oprindelige lov.\nLovforslaget har sin baggrund i en aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti i forbindelse med vedtagelsen af finansloven for 2007.\nS, RV, SF og EL var garanterne for navnelovens vedtagelse og støtten til den daværende minister, som var under hårdt pres både fra Dansk Folkeparti og en større kampagne mod lovforslaget. Bl.a. på baggrund af kampagnen mod lovforslaget stillede den daværende familie- og forbrugerminister centrale ændringsforslag, som alle fik støtte fra S, RV, SF og EL.\nDansk Folkeparti var under hele forløbet meget aktive modstandere af lovforslaget og stemte imod lovforslaget.\n90 mandater i Folketinget er et flertal, men S, RV, SF og EL finder, at ministeren, i forlængelse af finanslovaftalen med Dansk Folkeparti har udvist en fuldstændig mangel på respekt for partierne bag vedtagelsen loven.\nAftalen med Dansk Folkeparti er et brud på den brede enighed om navneloven. At ministeren end ikke i forbindelse med aftalen om finansloven for 2007 fandt det nødvendigt at orientere partierne om indførelsen af gebyret på navneændringer og om de konsekvenser, gebyret vil få for de grundlæggende principper i navneloven, er i denne sammenhæng blot en skærpende omstændighed for mindretallets opfattelse af ministerens ageren i forbindelse med behandlingen af lovforslaget.\nMinisteren har udover dette brudt Justitsministeriets Lovkvalitetsvejledning. Heraf fremgår det, at et lovforslag skal sendes til relevante folketingsudvalg, samtidig med at lovforslaget sendes i høring. Dette er ikke sket.\nLigeledes finder S, RV, SF og EL, at ministeren ved ikke at være til stede i folketingssalen ved 2. behandling af lovforslaget, udviste en manglende respekt for Folketinget. Ministeren fandt derimod tid til at deltage i en høring i Nordjylland om VK-regeringens såkaldte kvalitetsreform.\nSom en reaktion på det samlede forløb for dette lovforslag valgte S, RV, SF og EL at iværksætte en indsamling af underskrifter fra partiernes folketingsmedlemmer, så grundlovens regler om mindretalsbeskyttelse kunne træde i kraft og 3. behandling af lovforslaget kunne udskydes.\nDette usædvanlige træk vurderede mindretallet var nødvendigt for at sikre Retsudvalget den fornødne tid til at få afklaret konsekvenserne af lovforslaget. Imidlertid valgte ministeren herefter at udsætte 3. behandling af lovforslaget, ligesom ministeren efter nogen forhandling indvilligede i at svare på de stillede samrådsspørgsmål under et møde i Retsudvalget.\nSom det fremgår af de optrykte bilag, har ministeren endnu ikke forstået omfanget af det tillidsbrud, dette lovforslag samlet set er udtryk for.\nPå baggrund af ovenstående kan S, RV, SF og EL ikke støtte lovforslaget.\n1) Datoen »den 1. maj 2007« ændres til: »dagen efter bekendtgørelsen i Lovtidende«.\nÆndringen vedrører datoen for lovforslagets ikrafttræden og indebærer, at tidspunktet for lovens ikrafttræden ændres fra den 1. maj 2007 til dagen efter, at loven er bekendtgjort i Lovtidende.\nÆndringen skal ses i lyset af tidspunktet for lovforslagets fremsættelse og foreslås navnlig i lyset af den megen debat og de mange spørgsmål i Folketinget, som lovforslaget om ændring af navneloven har afstedkommet. På denne baggrund findes det hensigtsmæssigt, at der skabes mere tid til den resterende behandling af lovforslaget i Folketinget.\nOversigt over bilag vedrørende L 187 efter betænkningsafgivelsen\nBetænkning afgivet 17/3-07\nKopi af Folketingets formands svar af 18/4-07 på brev af 16/4-07 fra S, RV, SF og EL vedrørende behandlingen af lovforslaget\nUdvalgets brev af 3/5-07 til familie- og forbrugerministeren vedr. behandlingen af lovforslaget\nOversigt over spørgsmål og svar vedrørende L 187 efter betænkningsafgivelsen\nSpm. om, hvornår ministeren har sendt det lovudkast, som senest har været i høring, til udvalget, jf. Justitsministeriets vejledning om lovkvalitet, side 57, til familie- og forbrugerministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om aftale mellem regeringen og Folketinget om, at udkast til lovforslag sendes til relevante folketingsudvalg til orientering, samtidig med at de sendes i høring, til familie- og forbrugerministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om præcisering af svar på spm. 2, til familie- og forbrugerministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvilket konkret fortolkningsgrundlag ministeren har for påstanden om, at indførelse af gebyr ikke er omfattet af revisionsbestemmelsen i navneloven, til familie- og forbrugerministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvilke andre ændringer af navneloven ministeren ikke mener er omfattet af revisionsbestemmelsen i navneloven, til familie- og forbrugerministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om forskelsbehandling af ansøgninger om navneændringer mht., om de pålægges gebyr, til familie- og forbrugerministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om juridisk redegørelse fra Justitsministeriet, til familie- og forbrugerministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om god lovkvalitet, til familie- og forbrugerministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om regeringens finanslovsaftale med Dansk Folkeparti, for så vidt angår gebyrer på ansøgninger om navneændringer, til familie- og forbrugerministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om initiativ til, at de katolske ministerialbogførere får mulighed for opslag i CPR, til familie- og forbrugerministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvorfor ministeren var fraværende under 2. behandling, til familie- og forbrugerministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om ministerens fravær under 2. behandling, til familie- og forbrugerministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om behandlingen af lovforslaget i folketingssalen, til familie- og forbrugerministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om kommentar til de spørgsmål, som blev rejst under 2. behandling af lovforslaget, og behandlingen heraf, til familie- og forbrugerministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om kommentar til Dansk Folkepartis ordførers udsagn under 2. behandling, til familie- og forbrugerministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om kommentar til betænkningsbidraget fra Dansk Folkeparti i udvalgets betænkning over lovforslaget, til familie- og forbrugerministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om lovforslaget er med til at understrege navnets familiemæssige og historiske betydning, til familie- og forbrugerministeren, og ministerens svar herpå\nSpm., om ministeren mener, at lovforslaget imødekommer et hensyn til dansk kultur og tradition, til familie- og forbrugerministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om, hvorfor ministeren ikke kunne deltage i et samråd i udvalget på udvalgets møde 19/4-07 kl. 15, til familie- og forbrugerministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om ministerens beslutning om ikke at deltage i et samråd i Retsudvalget 19/4-07 kl. 15, til familie- og forbrugerministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om talepapir fra samrådet med udvalget 25/4-07, til familie- og forbrugerministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om tilkendegivelse i Ritzautelegram af 20/4-07, til familie- og forbrugerministeren, og ministerens svar herpå\nSpm. om finanslovaftalen for 2007 og spørgsmålet om gebyrer for ansøgninger om navneændringer, til familie- og forbrugerministeren, og ministerens svar herpå\nOversigt over samrådsspørgsmål vedrørende L 187\nSamrådsspm. om en uddybelse af ministerens svar på spørgsmål 1-4 og 24-28 vedrørende lovforslaget i forhold til navnelovens revisionsbestemmelse, til familie- og forbrugerministeren\nSamrådsspm. om, hvorfor ministeren indfører en forskelsbehandling mellem gifte par og samlevende par med hensyn til ansøgninger om navneændringer, til familie- og forbrugerministeren\nSamrådsspm. om en redegørelse for behandlingen af lovforslaget og om, hvorvidt ministeren finder, at behandlingen er i overensstemmelse med god lovkvalitet, til familie- og forbrugerministeren\nUdvalgets brev af 3/5-07 til familie- og forbrugerministeren vedrørende behandlingen af lovforslaget\nBrevet er optrykt efter ønske fra udvalget.\nFamilie- og forbrugerminister Carina Christensen\nKære familie  og forbrugerminister\nRetsudvalget har drøftet behandlingen af lovforslag om gebyr på ansøgninger om navneændringer (L 187). Der er i udvalget enighed om, at din deltagelse i behandlingen af lovforslaget har været utilfredsstillende. Udvalget skal pege på følgende punkter.\nFor det første finder udvalget det beklageligt, at du ikke samtidig med, at lovforslaget blev sendt i høring, fremsendte det til udvalget, jf. de gældende regler herom. Udvalget har noteret sig, at du i svaret på spørgsmål 23 bl.a. har tilkendegivet, at du beklager, at udkastet til lovforslag ikke samtidig blev sendt i kopi til udvalget, og at du selvfølgelig er indstillet på at følge den i Justitsministeriets vejledning angivne procedure.\nFor det andet finder udvalget det beklageligt, at du ikke i forbindelse med fremsættelsen af lovforslaget gjorde udtrykkeligt opmærksom på, at du ønskede lovforslaget behandlet med henblik på ikrafttræden den 1. maj. Der henvises i den forbindelse til »Håndbog i folketingsarbejdet (Oktober 2005)«, side 32, hvoraf det fremgår, at ønske om hastebehandling bør anføres i fremsættelsestalen. Vedrørende tidspunktet for 1. behandlingen af lovforslaget henviser udvalget i øvrigt til Folketingets formands brev af 18. april til Morten Bødskov (MF) m.fl. Det fremgår bl.a. heraf, at Folketingets Lovsekretariat tilbød Familie- og Forbrugerministeriet flere tidspunkter for en 1. behandling inden påske.\nFor det tredje finder udvalget din beslutning om ikke at deltage i et samråd med udvalget torsdag den 19. april kl. 15, som udtrykkeligt ønsket af udvalget, kritisabel. Det gælder i særdeleshed, fordi du ønskede lovforslaget hastebehandlet i udvalget.\nFor det fjerde finder udvalget dit fravær under 2. behandlingen af lovforslaget den 19. april kritisabel. Efter udvalgets opfattelse kunne du på baggrund af udvalgsbehandlingen af lovforslaget indtil da ikke have været i tvivl om, at din tilstedeværelse under 2. behandlingen var påkrævet. Der henvises i den forbindelse til, at den tilstedeværende minister, beskæftigelsesministeren, ikke besvarede spørgsmål fra ordførerne eller i øvrigt deltog under 2. behandling af lovforslaget.\nUdvalget henstiller, at dit samarbejde med udvalget fremover forbedres i overensstemmelse med ovenstående bemærkninger.\nKopi til Folketingets formand\nFolketingets formands brev af 18/4-07 til Morten Bødskov m.fl.\nBrevet er optrykt efter ønske af S, RV, SF og EL. Der henvises til, at Morten Bødskov s m.fl. brev af 16/4-07 til Folketingets Formand er optrykt som bilag til udvalgets betænkning.\nAnne Baastrup (SF) og\nKære Morten Bødskov, Charlotte Fischer, Anne Baastrup og Line Barfod\nI har i et brev af 16. april 2007 rettet henvendelse til mig om behandlingen af familie- og forbrugerministerens lovforslag nr. L 187 om ændring af navneloven (Gebyr for behandling af ansøgning om navneændring m.v.). Baggrunden for jeres henvendelse er, at lovforslaget, der blev fremsat den 14. marts 2007 og 1. behandlet den 13. april 2007, er forudsat at skulle træde i kraft den 1. maj 2007, hvilket ikke levner megen tid til behandling af sagen i Retsudvalget.\nFor så vidt angår behandlingen af lovforslaget kan jeg supplerende oplyse, at Lovsekretariatet inden fremsættelsen af lovforslaget den 14. marts 2007 tilbød Familie- og forbrugerministeriet flere tidspunkter for en 1. behandling inden påske. Det skal i den forbindelse tilføjes, at Lovsekretariatet ikke blev orienteret om, at lovforslaget skulle træde i kraft den 1. maj 2007.\nMandag den 2. april 2007 (i påskeugen) orienterede sekretæren for Retsudvalget de formodede ordførere om, at ministeriet fastholdt ikrafttrædelsesdatoen, og den 4. april 2007 blev høringssvar og notat omdelt i udvalget. Retsudvalget drøftede på sit møde den 12. april 2007 udvalgets behandling af lovforslaget. Et flertal i udvalget besluttede i den forbindelse, at der skulle afgives betænkning tirsdag den 17. april 2007 med henblik på, at lovforslaget kan vedtages, så det kan træde i kraft den 1. maj 2007.\nJeg er ikke bekendt med baggrunden for, at det ikke skønnes muligt at udskyde ikrafttrædelsestidspunktet  det sene fremsættelsestidspunkt taget i betragtning.\nEfter jeres opfattelse rejser lovforslaget en række væsentlige og principielle spørgsmål, og I anmoder om, at sagen bliver drøftet i Præsidiet og Udvalget for Forretningsordenen.\nJeg kan oplyse, at Præsidiet vil drøfte jeres henvendelse på sit førstkommende møde den 25. april 2007, og jeg er naturligvis også parat til at tage en drøftelse i Udvalget for Forretningsordenen.\nKopi af dette brev er sendt til Familie- og forbrugerministeren, statsministeren, Retsudvalget og Udvalget for Forretningsordenen.\nUdvalgets spørgsmål til familie- og forbrugerministeren og dennes svar herpå efter betænkningsafgivelsen\nSpørgsmålene og svarene herpå er optrykt efter ønske fra S, RV, SF og EL.\nEr ministeren med henvisning til ministerens svar på spørgsmål 22 bekendt med, at det i tilknytning til Folketingets konference om lovkvalitet i oktober 1998 blev aftalt mellem regeringen og Folketinget, at udkast til lovforslag sendes til relevante folketingsudvalg til orientering, samtidig med at de sendes i høring, og er ministeren indstillet på at overholde denne aftale, Statsministeriets cirkulæreskrivelse af 12/11-98 og Justitsministeriets Lovkvalitetsvejledning, jf. side 57?\nJeg er bekendt med, at lovforslag, jf. Statsministeriets cirkulæreskrivelse af 12. november 1998 og Justitsministeriets Lovkvalitetsvejledning, skal sendes til relevante folketingsudvalg samtidig med, at de sendes i høring.\nSom det fremgår af min besvarelse af spørgsmål 22, fik samtlige retsordførere udkast til det konkrete forslag ugen inden høringen, og forslaget blev gennemgået med ordførerne dagen før høringen. Det har således ikke været hensigten at forholde udvalget det udkast til lovforslag, som blev sendt i høring. Jeg vil gerne beklage, at udkastet til lovforslag ikke samtidig er sendt i kopi til hele udvalget.\nJeg er selvfølgelig indstillet på at følge den i Justitsministeriets vejledning angivne procedure.\nEr ministeren med henvisning til svaret på spørgsmål 2 uenig med Per Ørum Jørgensen (KF), som deltog i forhandlingerne omkring indførelse af revisionsbestemmelsen i 2005, når denne under 1. behandling bekræfter, at spørgsmålet om eventuel indførelse af gebyr indgik i drøftelserne omkring ændringsforslaget om indsættelse af en revisionsbestemmelse?\nAf lovens bemærkninger, afsnit 5.5.3. fremgår det, at såfremt antallet af navneansøgninger stiger væsentligt mere end forventet, vil spørgsmålet om gebyr bliver overvejet på ny.\nDa navnelovsforslaget blev fremsat i Folketinget i februar 2005, indgik det således allerede på det tidspunkt som en forudsætning, at der efter lovens vedtagelse ville blive holdt øje med udviklingen i antallet af ansøgninger om navneændringer, og at der eventuelt ville kunne ske en regulering ved et gebyr.\nRevisionsbestemmelsen blev derimod først indsat i loven efter 2. behandlingen som følge af den megen debat, som forslaget afstedkom efter fremsættelsen.\nJeg finder således fortsat, at gebyrspørgsmålet skal ses uafhængigt af revisionsbestemmelsen. Det fremgik allerede af lovforslaget, at gebyrspørgsmålet kunne genovervejes undervejs, såfremt antallet af ansøgninger steg væsentligt mere end forventet. Indførelse af et gebyr på nuværende tidspunkt har således et aktuelt adfærdsregulerende formål.\nMinisteren bedes med henvisning til svar på spørgsmål 2 oplyse, hvilket konkret fortolkningsgrundlag ministeren har for påstanden om, at indførelse af gebyr ikke er omfattet af revisionsbestemmelsen i navneloven.\nDer henvises til besvarelsen af spørgsmål 24.\nMinisteren bedes med henvisning til svaret på spørgsmål 2 oplyse, hvilke andre ændringer af navneloven ministeren mener ikke er omfattet af revisionsbestemmelsen i navneloven?\nSom jeg bekræftede ved 1. behandlingen af forslaget og ved min besvarelse af spørgsmål nr. 4, vil navneloven blive revideret i 2008/09, hvor alle partier vil blive indbudt til drøftelser. Der vil ikke blive fremsat forslag om en materiel ændring af navneloven før Folketingsåret 2008/09, jf. lovens revisionsbestemmelse.\nKan ministeren med henvisning til svar på spørgsmål 2 bekræfte, at lovforslaget indebærer, at nogle men ikke alle ansøgninger om navneændringer pålægges gebyr, og at der dermed sker en reel og ikke ubetydelig forskelsbehandling af ansøgningerne, og hvordan kan ministeren i fortsættelse heraf hævde, at lovforslaget ikke indeholder en materiel revision af navneloven?\nDet er fortsat min opfattelse, at forslaget ikke indebærer en materiel revision af navneloven. Gebyret foreslås indført som en dæmpende effekt på antallet af ansøgninger om navneændringer. Således er der fra lovens vedtagelse til nu foretaget ca. 125.000 navneændringer, hvilket langt overstiger forventningerne til lovens anvendelse. Der er ikke med gebyret tilsigtet nogen materielle ændringer i navnelovens adgang til navneændringer.\nDet er korrekt, at forslaget indebærer, at visse ansøgninger om navneændringer pålægges gebyr, mens andre fortsat vil være gebyrfrie. Det har således været vigtigt for os, at en gebyrordning er så gennemskuelig og enkel som muligt  både af hensyn til borgeren og til administrationen.\nDet er vigtigt for mig at præcisere, at det fortsat er muligt for såvel ugifte samlevende som for gifte at foretage de samme navneændringer som hidtil efter de materielle bestemmelser herom i navneloven\nSpørgsmål 28 :\nMinisteren bedes med henvisning til, at ministeren ikke svarer på det stillede spørgsmål i spørgsmål 3 indhente den ønskede juridiske redegørelse fra Justitsministeriet og tilsende den til udvalget.\nTil brug for besvarelsen har jeg som nævnt i den foreløbige besvarelse indhentet følgende bidrag fra Justitsministeriet, som jeg kan henholde mig til:\nDet fremgår af navnelovens § 31, at forslag om revision af loven skal fremsættes for Folketinget i folketingsåret 2008-09.\nFormålet med en revisionsbestemmelse er at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag på det tidspunkt, som er angivet i revisionsbestemmelsen. Det er almindeligt antaget i den forfatningsretlige litteratur, at en revisionsbestemmelse indebærer en pligt for regeringen til på det i bestemmelsen angivne tidspunkt at fremsætte lovforslag vedrørende revision eller forslag om, at revisionen udskydes, eller eventuelt at revisionsbestemmelsen ophæves, jf. Poul Andersen, Dansk Statsforfatningsret (1954), side 322, Alf Ross ved Ole Espersen, Dansk Statsforfatningsret 1 (3. udgave, 1980), side 320, og Henrik Zahle, Dansk forfatningsret 1  Institutioner og regulering (3. udgave, 2001), side 271 f.\nEn revisionsbestemmelse har derimod ikke til formål at begrænse regeringens ret til at fremsætte et lovforslag for Folketinget før tidspunktet for fremsættelse af et lovforslag i henhold til en revisionsbestemmelse.\nRetten for regeringen til at fremsætte lovforslag for Folketinget følger af grundlovens § 21. Der kan om denne bestemmelse bl.a. henvises til Alf Ross, a. st., og Peter Germer, Statsforfatningsret (3. udgave, 2001), side 64\nDet er på denne baggrund Justitsministeriets opfattelse, at det forhold, at der i navnelovens § 31 er indsat en revisionsbestemmelse, ikke er til hinder for, at regeringen til enhver tid kan fremsætte forslag til ændring af loven for Folketinget.\nFremsættelse af et lovforslag for Folketinget før tidspunktet for fremsættelse af et lovforslag i henhold til en revisionsbestemmelse kan f.eks. komme på tale, hvis ministeriet som led i den almindelige administration af loven bliver opmærksom på behov for ændringer af retstilstanden.\nDet bemærkes, at det fremsatte lovforslag om ændring af navneloven ikke har nogen konsekvenser for revisionsbestemmelsen i navnelovens § 31, der således opretholdes. Regeringen er derfor forpligtet til i folketingsåret 2008-09 at fremsætte lovforslag vedrørende revision af navneloven eller eventuelt forslag om ændring eller ophævelse af revisionsbestemmelsen.\nEr ministerens svar på spørgsmål 6 udtryk for, at regeringens standard for god lovkvalitet er, om Folketingets Forretningsorden er overholdt eller ej?\nMin besvarelse af spørgsmål nr. 6 skal alene ses som udtryk for, at jeg ikke mener, at behandlingen af det konkrete forslag strider imod Folketingets Forretningsorden.\nJeg skal henvise til min besvarelse af spørgsmål 23, hvoraf det fremgår, at ministeriet naturligvis er indstillet på at følge Justitsministeriets lovkvalitetsvejledning.\nHenset til at aftalen om gebyr har været kendt siden november 2006, og at samtlige retsordførere den 7. februar 2007 var indbudt til en gennemgang af forslaget, som allerede ugen forinden var sendt til retsordførerne, mener jeg ikke, at proceduren i forbindelse med det konkrete lovforslag strider imod principperne for god lovkvalitet.\nMinisteren bedes med henvisning til svaret på spørgsmål 13 oplyse, hvordan regeringens finanslovsaftale med Dansk Folkeparti for så vidt angår gebyrer på ansøgninger om navneændringer er konteret på finansloven for 2007.\nI aftalen om finansloven for 2007 indgår som en del af aftalen om gebyr ved navneændringer: »Der iværksættes et arbejde med henblik på at konkretisere modellen og administrationen heraf. Forligspartierne fastlægger herefter den endelige model for gebyret.«\nDa den konkrete model for gebyr, samt opgørelsen af de omkostninger, der er knyttet til navneændringer og behandling af eventuelle klager over afslag herpå, ikke var afsluttet ved udarbejdelse af ændringsforslagene til finanslovsforslaget for 2007, er der efter aftale med Finansministeriet ikke oprettet konti på finansloven for 2007.\nDer vil ved tillægsbevilllingen for 2007 blive oprettet en konto under § 27. Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender, hvor indbetalingerne konteres. Der vil blive automatisk bortfald på kontoen, således at indtægten ikke tilfalder ministeriet.\nDen modgående skattenedsættelse vil for så vidt angår landskirkeskatten blive indarbejdet på Kirkeministeriets § 22.21.08. Kompensation til folkekirken for anden lovgivnings provenuvirkning for kirkeskatten. Det skal samtidig bemærkes, at gebyrindtægten for 2007 først kan få indflydelse på kirkeskatten for 2008, da kirkeskatten for 2007 er fastlagt.\nVil ministeren med henvisning til høringssvaret fra Den Katolske Kirke tage initiativ til, at de katolske ministerialbogførere får mulighed for opslag i CPR?\nJeg har til brug for besvarelsen indhentet følgende bidrag fra Kirkeministeriet, som jeg kan henholde mig til:\n»I personregistret (CPR) er det af hensyn til opkrævning af kirkeskat markeret, hvorvidt en borger er medlem af folkekirken, men der er ikke herudover oplysning om, hvilket trossamfund en borger tilhører. Hvis andre trossamfunds ministerialbogsførere skulle foretage søgninger og opdateringer i personregistret (CPR) vedrørende deres egen menighed, ville det  eftersom deres egne medlemmer ikke er markeret som sådan i personregistret (CPR)  derfor kræve, at disse andre trossamfunds ministerialbogsførere fik adgang til hele CPR-databasen.\nFolkekirkens og de sønderjyske kommuners personregisterførere, der  som offentlige embedsmænd  udfører civilregistreringen, har en sådan adgang.\nEt tilsvarende spørgsmål, som det der nævnes i den katolske kirkes høringssvar, har været forelagt Datatilsynet vedrørende folkekirkens valgmenighedspræster. Datatilsynet nærer betænkeligheder ved en sådan adgang for valgmenighedspræster, medmindre der kan ske en relevant afgrænsning af søge- og opdateringsmulighederne i personregistret (CPR). Dette ville netop kræve, at deres egne medlemmer blev markeret som sådan i personregistret (CPR) og ville endvidere forudsætte omfattende systemændringer.«\nHvorfor var ministeren fraværende under 2. behandling?\nJeg beklager mit fravær, som skyldtes, at jeg deltog i regeringens sidste temamøde om kvalitetsreformen, hvor jeg fungerede som ordstyrer. Mødet har været planlagt siden august 2006.\nEr ministerens fravær under 1. behandling udtryk for den betydning, som ministeren og regeringen tillægger behandlingerne af regeringens lovforslag i Folketinget?\nJeg skal understrege, at jeg har den største respekt for Folketingets arbejde, og at jeg anerkender den meget vigtige betydning, som Folketingets behandling af lovforslag udgør.\nEr det kutyme, at fungerende ministre under behandling af lovforslag i folketingssalen undlader at kommentere eller besvare direkte stillede spørgsmål til ministeren om det lovforslag, som behandles?\nJeg skal understrege, at jeg naturligvis står til rådighed for Folketinget og gerne besvarer de spørgsmål, som stilles både af Folketingets medlemmer og af Retsudvalget.\nPå tidspunktet for 2. behandlingen af forslaget var både jeg og den fungerende minister orienteret om, at Retsudvalget ønskede mig i samråd. Det er op til den enkelte minister at beslutte, om han/hun vil deltage i debatten.\nMinisteren bedes med henvisning til, at ministeren var fraværende under 2. behandling, punkt for punkt kommentere de spørgsmål, som blev rejst under 2. behandlingen, om lovforslaget og behandlingen heraf.\nJeg mener på baggrund af lovforslagets behandling at kunne udlede følgende hovedpunkter fra debatten:\n1) Navnelovens revisionsklausul og det fremlagte forslag\n2) Processen for behandlingen af forslaget\nAd pkt. 1) Det blev under 2. behandlingen anført, at det fremlagte forslag skulle indebære en omgåelse af navnelovens revisionsklausul, og at der skulle være tale om en materiel ændring af navneloven. Der blev særligt henvist til, at ugifte samlevende med forslaget fremover skal betale for at tage hinandens navne, mens det for personer, som indgår ægteskab, er gratis.\nJeg skal henvise til min besvarelse af spørgsmål nr. 2, nr. 20, nr. 21, nr. 24 og nr. 28.\nAd pkt. 2) Spørgsmålet om processen forud for fremsættelsen af forslaget og processen for forslagets behandling i Folketinget blev igen rejst under 2. behandlingen.\nBlandt andet blev det anført, at det er utilfredsstillende, at forslaget hastes igennem Folketinget, idet der bør stilles krav til en ordentlig behandling af fremsatte lovforslag.\nJeg skal henvise til min besvarelse af spørgsmål nr. 6, nr. 7, nr. 22, nr. 23 og nr. 29.\nEr ministeren enig med Dansk Folkepartis ordfører, Martin Henriksen, når denne under 2. behandlingen siger, at han mener, at loven er blevet ændret og er udtryk for en principiel holdning, som går på, at når man indgår i et ægteskab, så er det et mere forpligtende forhold end så mange andre forhold i livet?\nJeg vil ikke blande mig i, hvordan andre fortolker det fremsatte forslag.\nUanset at der nu indføres et gebyr på visse ansøgninger om navneændringer, er der ikke rørt ved den liberale tankegang, der ligger bag navneloven. Således har man fortsat, uanset ens familieforhold; om man er enlig, ugift samlevende eller i ægteskab, ret til at tage sig et nyt navn efter navneloven, som jo i høj grad er udtryk for en liberalisering af området.\nJeg skal i øvrigt henvise til min besvarelse af spørgsmål 20.\nMinisteren bedes kommentere betænkningsbidraget fra Dansk Folkeparti i udvalgets betænkning over lovforslaget.\nJeg skal henvise til min besvarelse af spørgsmål 36.\nMener ministeren, at lovforslaget er med til at understrege navnets familiemæssige og historiske betydning?\nSpørgsmålet henviser til bidraget fra Dansk Folkepartis medlemmer af Retsudvalget afgivet i betænkning af 17. april 2007. Jeg skal derfor henvise til min besvarelse af spørgsmål nr. 36.\nSom det fremgår af forslagets bemærkninger og min besvarelse af spørgsmål nr. 7, er formålet med forslaget at dæmpe de mange ansøgninger om navneændringer, der har været siden lovens ikrafttræden. Jeg skal igen understrege, at forslaget efter min opfattelse ikke indebærer materielle ændringer af navneloven, hvilket således ikke har været formålet med forslaget.\nMener ministeren, at lovforslaget imødekommer et hensyn til dansk kultur og tradition?\nJeg skal henvise til min besvarelse af spørgsmål nr. 38.\nHvorfor kunne ministeren ikke deltage i et samråd i udvalget på udvalgets møde 19/4 kl. 15, som ønsket af udvalget, når lovforslaget efter ministerens opfattelse har en så presserende karakter, som tilfældet tilsyneladende er?\nJeg henviser til besvarelsen af spørgsmål 32. Jeg kan tilføje, at jeg stillede mig til rådighed for et samråd hele onsdag d. 18/4, torsdag d. 19/4 efter kl. 20 samt fredag d. 20/4.\nEr ministerens beslutning om ikke at deltage i et samråd i Retsudvalget 19/4 kl. 15, som ønsket af udvalget, et udtryk for den betydning, som ministeren og regeringen tillægger folketingsudvalgene?\nJeg henviser til besvarelsen af spørgsmål 33 og spørgsmål 40.\nSpørgsmål 42 :\nMinisteren bedes tilsende sit talepapir til samrådet med udvalget 25. april 2007\nMit talepapir vedlægges til udvalgets orientering.\nMinisterens tale under samråd i Retsudvalget  Forslag til ændring af navnelov (gebyr)\nRegeringen og Dansk Folkeparti indgik i november 2006 en aftale om at indføre gebyr på visse ansøgninger om navneændringer.\nHensigten med aftalen og det fremlagte forslag er at dæmpe antallet af navneansøgninger, der efter den nye navnelov klart overstiger, hvad vi havde forventet. Lovforslagets høringsrunde viser da også en overvejende positiv stemning for dette.\nDe nyeste tal viser, at ca. 125.000 danskere har skiftet navn siden 1. april 2006, og der er ikke noget der tyder på, at antallet af ansøgninger har stabiliseret sig.\nI forhold til processen kan jeg sige, at forslaget blev sendt over til Folketinget den 14. marts 07, hvorefter det af forskellige årsager først blev førstebehandlet den 13. april. Det betyder så, at processen er blevet noget tidspresset. Det har jeg nu med det fremsatte ændringsforslag taget konsekvensen af, hvor ikrafttrædelsesdatoen er udskudt og hermed også 3. behandlingen af forslaget. Jeg skal dog også her henvise til, at vi jo alle den 7. februar 2007 mødtes til en gennemgang af forslaget.\nDet er meget vigtigt for mig at slå fast, at der med det fremlagte forslag ikke er tale om en materiel ændring af navnelovens indhold, og at der ikke skal herske tvivl om, at regeringen fortsat står bag de grundlæggende principper bag navneloven.\nUgifte samlevende kan fortsat lige så vel som ægtepar tage hinandens navne. Der er ikke sket ændringer af navnelovens muligheder for at ændre navn.\nDet vi gør, er at indføre et gebyr for navneændringer og i den forbindelse fritage personer, der indgår ægteskab for dette gebyr.\nDette hænger sammen med, at der i denne situation traditionelt set for de fleste mennesker er tale om en begivenhed, hvor navneskift er en naturlig del. Samtidig er det enkelt og gennemskueligt at tidsfæste denne begivenhed, hvilket også gør det enkelt og gennemskueligt for borgere og myndigheder.\nJeg skal dog igen understrege, at der på ingen måde tale om en materiel forskelsbehandling. Det er de samme navne man kan skifte til  både nu og efter indførelsen af et gebyr. Samtidig er det da også kun lige omkring selve vielsen at man kan skifte navn gebyrfrit: både ugifte samlevende og ægtepar, der senere  altså efter en vielse  ønsker at ændre navne skal således betale 430 kr. Mon ikke også denne udgift er til at håndtere for de enkelte.\nGebyrets størrelse skal alene sikre omkostningsdækning. Med gebyret betales kun for det, det koster at behandle en ansøgning om navneændring. Kirkeministeriet vil én gang årligt sende en opgørelse over de realiserede og de forventede udgifter, der indgår ved fastsættelsen af gebyret.\nI forhold til spørgsmålet om forholdet mellem gebyret og navne-lovens revisionsbestemmelse vil jeg sige, at det i forbindelse med navnelovens fremsættelse tydeligt fremgik, at der kunne kigges på spørgsmålet om gebyr, hvis forudsætningerne ændrede sig undervejs. Det har hele tiden været klart, at det kunne komme på tale at regulere med et gebyr, hvis antallet af navneændringer steg i forhold til det forventede. Lovens revisionsbestemmelse kom ind langt senere i processen  i forbindelse med debatten om navnelovens indhold. Der er ikke tvivl om, at der er tale om 2 uafhængige størrelser.\nJeg vil understrege, at der naturligvis fortsat bliver tale om en revision af navneloven i 08/09, hvor alle partier vil blive indkaldt til nogle forhåbentlig gode drøftelser om selve indholdet i navneloven.\nVil ministeren bl.a. i lyset af samrådet i Retsudvalget 25/4-07 beklage sin udtalelse, jf. Ritzau-telegram af 20/4-07 (Carina Christensen giver efter for presset): »Det er et meget lille forslag. En sag uden politisk substans. Men siden det er det, der skal til for at tilfredsstille oppositionen, så gør vi det gerne«?\nUdtalelsen til Ritzau skal ses i lyset af den debat, der har været om selve processen i forbindelse med dette lovforslag. Det omtalte telegram tager udgangspunkt i, at 3. behandling af forslaget er udsat for at give bedre tid til behandlingen af forslaget.\nJeg har netop fremsat dette ændringsforslag med henblik på at imødekomme den kritik, der har været af processen, hvilket jeg er citeret for i telegrammet.\nMed bemærkningerne har jeg ikke ville underkende processens betydning for et lovforslag.\nMinisteren bedes i fortsættelse af samrådet 25/4-07 redegøre for, i hvilket omfang den tidligere familie- og forbrugerminister Lars Barfoed har været orienteret om eller involveret i forhandlingerne om finanslovsaftalen for 2007 for så vidt angår spørgsmålet om gebyrer for ansøgninger om navneændringer\nFinanslovsforhandlingerne føres overordnet af Finansministeren på regeringens vegne gennem drøftelser med relevante partier. Under forhandlingerne sker der en løbende inddragelse af ressortministerierne. Dette var også tilfældet for finanslovsforhandlingerne for 2007.


19.05.2018 19.05.2018 big fisse filippinske kvinder i danmark\nde filippinske piger, som i mange tilfælde er uddannede, generøse, omsorgsfulde og meget støttende. Filippinske piger og deres familie, på en date er en filippinsk pige så er det her et godt tip. Det er overflødigt at sige, kan du være sikker på, at en filippinsk pige vil gøre alt for at gøre dig glad. Filippinsk dating og ægteskab med en filippinsk pige er ikke noget nyt for udlændinge. Der er desperate Filipinas, som kun ønsker nogle udlænding til at opretholde sine finansielle behov. Så mit råd til dig er at vælge det her dating site, som du trygt kan bruge, og du kan gratis kigge ind og se nærmere på de filippinske piger, men vil du skrive med dem, så koster det lidt men du får stor rabat.\nFilipino Dating: Big fisse filippinske kvinder i danmark\nDu kunne fornemme hvor velsignede udenlandske fyre føler at have en filippinsk pige til hustru. Mange danske mænd accepterer også, at kvinden har barn fra tidligere ægteskab, hvilket er svært for en filippinsk mand, og danske mænd er generelt også mere trofaste og kærlige overfor deres filippinske kæreste end hvad de filippinske piger er vant til fra deres hjemland. Dating af Filippinske kvinder, der er således rigtig mange faktorer at overveje, når du søger ægte kærlighed med filippinsk online dating. Jeg accepterer også at modtage flirts, beskeder, kontoopgraderinger og særlige tilbud, som er tilpassede til mine interesser og sendt til mig via Filipino Dating Danmark. Det er vigtigt at huske, at det handler om give and take, hvis du vil have et lykkeligt samliv uanset, hvilket land, som hun kommer fra. Min filipinske kone var til gengæld ret overrasket over, at jeg dels kunne lave mad dels godt kunne lide at lave mad det havde hun ikke oplevet i filippinerne så det var en anden forskel på spørgsmålet hvordan er filippinske kvinder? Det er vist i noontime tv hvordan Filipinas værner om deres udenlandske ægtemænd og omvendt. Nogle familier i filippinerne ser deres pårørende i Danmark, som en guldkalv. Det er der jo nok ikke noget klart svar på ligesom hvordan er en dansk kvinde, men der er selvfølgelig nogle klare forskelle generelt på hvordan er dansk kvinder og hvordan er fillipinske kvinder?\nFilippinske kvinder: Big fisse filippinske kvinder i danmark\nFørste gang jeg havde en Filippinsk kvinde var det en stor overraskelse for mig, at hun på ingen måde forventede, at jeg skulle hjælpe med at tage ud af bordet og vaske. Tilgengæld så er danske mænd meget mere åbne og velvilligt indstillet på at acceptere hendes børn fra tidligere forhold end filippinske mænd generelt er, og det er klart noget som vægter tungt hos en filippinsk kvinde, når hun skal vælge mand og hvis hun har. Filippinske piger og kultur forskellen mellem Danmark og Filippinerne. Hvis du som mig også på et tidspunkt har overvejet andre lande end filippinerne, så kan du her se mere om thai dating med en masse søde og smukke thai kvinder. Bag al den positive snak må tabletten knuses ballbusting om filippinas, vil der altid være den anden side af mønten. Et ægteskab med en filippinsk pige betyder også ægteskab med hendes familie. Der er mange filippinske piger, der arbejder i udlandet, og det gør pigerne modtagelige for relationer med mænd, der kan være af forskellig farve og nationalitet. En Filipina kan gøre dig forelsket i hende med sit ægte smil. Hvordan filippinske kvinder er afhænger meget af, hvor hun kommer fra i landet om hun kommer fra land eller by, og hvilken uddannelse, som hun har fået og hele hendes families baggrund. Filippinske piger er ofte gode til sprog.\nBig fisse filippinske kvinder i danmark - Filippinske\nErotisk massage privat jubiimail dk login Jeg skulle bare sætte mig ind i sofaen og vente på min kaffe eller, hvad du nu var. Så er den umiddelbart big fisse filippinske kvinder i danmark største forskel nok forholdet til familien / familiens betydning, samt en oplevelse hos den filipinske kvinde af at have en forpligtigelse til at hjælpe familien på alle måder især økonomisk. Hvis du overvejer en filippinsk pige som din hustru, kommer du ikke kun til at date kun hende.\nEscort sorø thai massage grenå Hvornгr kan jeg blive gravid netdating priser\nFrederikshavn gift kvinde søger mand yngre 20 Hvad er græsk sex bdsm mistress\nLuder nummer thai massage hornbæk 351\n0 kommentarer til “Big fisse filippinske kvinder i danmark”


Sverigedemokraternes EU-spidskandidat politianmeldt for seksuelt overgreb | EP-valg | DR\nSverigedemokraternes EU-spidskandidat politianmeldt for seksuelt overgreb\nPeter Lundgren indrømmer at have forgrebet sig på en kvindelig partifælle.\nSverigedemokraternes formand Jimmie Åkesson har ikke mistet tiltroen til EU-spidskandidaten på trods af anklager om seksuelt overgreb (Foto: Henning Bagger/Ritzau Scanpix) (Foto: Henning Bagger © Scanpix)\nEn sag om seksuelt overgreb har sendt det højreorienterede svenske parti Sverigedemokraterne ud i et stormvejr få dage før Europa-Parlamentsvalget.\nPartiets spidskandidat til parlamentet, Peter Lundgren, er tirsdag blevet politianmeldt og anklages for at have forgrebet sig på en kvindelig partifælle under en fest sidste år, beretter det svenske medie Expressen.\nPå en lækket lydoptagelse beskriver en anonym kvinde, hvordan Lundgren holdt hende fast med sine ben, stak hænderne op under hendes brystholder og pressede hende til at kysse ham.\n- 'Giv mig et kys', sagde han. 'Så slipper jeg dig', lyder det optagelsen.\nKvinden er siden blevet identificeret som Sara-Lena Bjälkö, der er nummer 20 på Sverigedemokraternes kandidatliste til Europa-Parlamentsvalget.\nLundgren indrømmer til avisen Expressen, at han har forgrebet sig på Bjälkö, men har siden forsøgt at nedtone episoden i svenske medier.\n- Jeg tog hende nok på brysterne, da vi sad der, vi var ret fulde den aften, og hun fjernede mine hænder, siger han.\nDen svenske anklagemyndighed har meddelt, at den nu vil igangsætte en indledende undersøgelse, hvor der indhentes beviser og vidneforklaringer.\n- Vi skal afhøre folk og gennemgå materialet, og det tager et stykke tid, siger hovedanlager Maria Sterup.\n'En sag mellem to voksne mennesker'\nSamme dag som Lundgren blev politianmeldt, lagde Sverigedemokraterne en video ud på YouTube, hvori Lundgren og den forurettede kvinde sidder i en sofa og nedtoner episoden.\n- Vi havde en fest med gode venner, hvor jeg virkelig skabte mig. Jeg var simpelthen en nar. Jeg var også nervøs over det og kontaktede dig et par dage senere for at undskylde alt, siger Lundgren i videoen.\nKvinden anerkender, at de to har talt det igennem.\n- Vi har talt om det flere gange gennem det sidste halve år. Jeg har ikke haft nogen idé om, at der er lavet en politianmeldelse, siger hun.\nSverigedemokraternes partileder, Jimmie Åkesson, fortæller det svenske medie SVT, at poltianmeldelsen ikke påvirker hans tillid til Peter Lundgren, men at han vil vente og se afgørelsen af en eventuel retssag.\n- Som jeg oplever det, er det en sag mellem to voksne mennesker, siger han.\nEfter afsløringerne har Lundgren meldt afbud til flere debatarrangementer i medierne.\n- Det har været nogle besværlige og intense dage for Peter, hvor søvn og mad er blevet sat til side. Han har derfor brug for et par dage i fred og ro til at genoplade med familie og venner, lyder det fra partiets pressechef.\nLundgren: Winberg har 'udtrykket sig truende overfor partiet'\nDen afslørende lydoptagelse stammer fra en telefonsamtale mellem den forurettede kvinde og partifællen Kristina Winberg, der indtil for nylig var nummer fire på Sverigedemokraternes kandidatliste til europaparlamentsvalget.\nSøndag, aftenen før afsløringerne blev offentlig kendt, skrev Sverigedemokraterne i en pressemeddelesse, at Kristina Winberg er fjernet fra EU-valget og udelukket fra partiet.\nWinberg nægter selv at have lækket materialet til pressen.\nIfølge Peter Lundgren er udelukkelsen af Winberg ikke knyttet til hændelserne med Lundgren.\n- Hun har ikke mindst udtrykket sig truende overfor partiet, handlet i det skjulte for at skade partiets omdømme og konspireret for at tilsværte partiet med mediernes hjælp, lyder det.\nÅrsagen skulle ifølge partiet være, at hun er utilfreds over at ende som nummer fire på kandidatlisten til EP-valget.


Engelsk - pædagogisk assistent - Paedagogisk.com\nVarenummer (SKU): B00220 Kategorier: ALLE FAGBØGER TIL DET PÆDAGOGISKE OMRÅDE, Pædagogisk assistent\nBogen opfylder kravene til engelsk for pædagogisk assistentuddannelse, og indeholder en mængde autentiske tekster på engelsk og perspektiverer den pædagogiske assistents rolle, med fokus på kommunikation, relationer, aktiviteter og multikulturelle aspekter. Sidste kapitel er en grundlæggende introduktion til basale grammatiske færdigheder. Sammen med bogen får man en e-nøgle med adgang til hjemmesiden, som rummer et omfattende interaktivt netmateriale, udviklet efter Dunn og Dunns teorier om læringsstile. Netmaterialet består af opgaver og tests, et bibliotek, bogen som lydfil og et rum til læring i praktikken. Bog og hjemmeside giver tilsammen mange muligheder for at arbejde differentieret med faget, og knytter teori og praksis sammen.