De 10 bedste hoteller med swimmingpool i Polonnaruwa\nBedste hoteller med swimmingpool i Polonnaruwa, Sri Lanka\nHoteller med swimmingpool i Polonnaruwa\n17 af 158 ejendomme matcher dine filtre. Ryd alle filtre\nDette er et af de oftest bookede hoteller i Polonnaruwa i løbet af de sidste 60 dage.\nNr. 1 ud af 17 i Hoteller med swimmingpool i Polonnaruwa med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 17 i Hoteller med swimmingpool i Polonnaruwa med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 17 i Hoteller med swimmingpool i Polonnaruwa med bedste værdi for pengene\nNr. 4 ud af 17 i Hoteller med swimmingpool i Polonnaruwa med bedste værdi for pengene\n“Dejligt hotel i fantastisk natur”\nNr. 5 ud af 17 i Hoteller med swimmingpool i Polonnaruwa med bedste værdi for pengene\nNr. 6 ud af 17 i Hoteller med swimmingpool i Polonnaruwa med bedste værdi for pengene\nNr. 7 ud af 17 i Hoteller med swimmingpool i Polonnaruwa med bedste værdi for pengene\nNr. 8 ud af 17 i Hoteller med swimmingpool i Polonnaruwa med bedste værdi for pengene\nNr. 9 ud af 17 i Hoteller med swimmingpool i Polonnaruwa med bedste værdi for pengene\nNr. 10 ud af 17 i Hoteller med swimmingpool i Polonnaruwa med bedste værdi for pengene\nNr. 11 ud af 17 i Hoteller med swimmingpool i Polonnaruwa med bedste værdi for pengene\nNr. 12 ud af 17 i Hoteller med swimmingpool i Polonnaruwa med bedste værdi for pengene\nNr. 13 ud af 17 i Hoteller med swimmingpool i Polonnaruwa med bedste værdi for pengene\nNr. 14 ud af 17 i Hoteller med swimmingpool i Polonnaruwa med bedste værdi for pengene\nNr. 15 ud af 17 i Hoteller med swimmingpool i Polonnaruwa med bedste værdi for pengene\nNr. 16 ud af 17 i Hoteller med swimmingpool i Polonnaruwa med bedste værdi for pengene\nNr. 17 ud af 17 i Hoteller med swimmingpool i Polonnaruwa med bedste værdi for pengene


Offentliggørelse af oplysninger fra dossierer - ECHA\nCAD/CMD Direktivet om kemiske agenser og direktivet om kræftfremkaldende stoffer eller mutagener\nECHA organiserer offentlige høringer for at få feedback fra alle berørte parter og indsamle så mange videnskabelige oplysninger som muligt til de regulerende processer.\nUdkast til anbefaling om optagelse på godkendelseslisten og offentlig høring\nAfgørelser i forbindelse med dossiervurdering\nStoffer, hvis anvendelse er underlagt begrænsninger i henhold til REACH\nKandidatliste over særligt problematiske stoffer, der skal godkendes\nListe over aktivstoffer og leverandører\nVedtagne udtalelser om ansøgninger om godkendelse\nAfgørelser i medlemsstatsudvalget om udpegelse af særligt problematiske stoffer\nUdtalelser fra medlemsstatsudvalget om ECHA's udkast til anbefalinger til optagelse på godkendelseslisten\nMedlemsstatsudvalgets udtalelser om ECHA's udkast til CoRAP\nRAC's udtalelser om forslag til harmoniseret klassificering og mærkning\nTvister om datadeling\nFælles indsendelse af data\nKemisk sikkerhedsrapport/ Plan for eksponeringsscenarier\nECHA offentliggør oplysninger fra registreringsdossiererne på sit websted. De er herefter frit tilgængelige for alle europæiske borgere, som derved kan få oplysninger om eventuelle risici ved de kemikalier, de anvender.\nDe offentliggjorte oplysninger omfatter stoffets identitet, resultaterne af undersøgelser af dets iboende egenskaber og fareprofiler, de koncentrationer, hvor der ikke forventes negative virkninger på menneskers helbred eller miljøet, dets klassificering og mærkning samt vejledning om sikker brug af stoffet.\nMedmindre der er anmodet om fortrolig behandling af oplysningerne, offentliggør ECHA desuden stoffets renhedsgrad, der er nødvendig til klassificering og mærkning, det totale mængdeinterval, (fyldestgørende) undersøgelsesresuméer, oplysningerne i sikkerhedsdatabladet og handelsnavnet.\nUnder visse omstændigheder kan der anmodes om fortrolig behandling af IUPAC-navnet. I så fald skal registranten angive et offentligt navn, som ECHA kan bruge i sin formidling.\nFør indsendelse af dossiererne har registranterne lejlighed til at anmode om fortrolig behandling af visse oplysninger og kan kontrollere, hvilke oplysninger der vil blive gjort offentligt tilgængelige. Anmodning om fortrolig behandling kan kun fremsættes for et begrænset sæt data og kræver en begrundelse, som vurderes af ECHA. Afviser ECHA anmodningen om fortrolig behandling, kan registranten inden for en nærmere bestemt periode anmode agenturet om fornyet overvejelse af afvisningen.\nPraktiske oplysninger om, hvad der kan offentliggøres på ECHA's websted fra registreringsdossieret, hvordan du anmoder om fortrolig behandling af visse data, og hvordan du udleder et offentligt navn, finder du i vejledningen om "videreformidling og fortrolighed i henhold til REACH-forordningen". Før registranter indsender et dossier, har de også mulighed for at køre forhåndsvisningen af videreformidling (dissemination preview) i IUCLID for at se, hvilke data der evt. offentliggøres på ECHA's websted.\n(klik på mærket for at søge efter relevant indhold)\nREACH 2018 pages\nSee also under the Support section\nHow to create your registraton dossier with IUCLID\nManuals on preparing REACH and CLP dossiers\nDissemination preview plug-in\nWeb form to request a review of a rejection of a confidentiality request\nDecision on establishing remedies for reviewing confidentiality request rejections (MB/17/2008) [PDF]\nAnbefaling om inkludering i godkendelseslisten\nHarmoniseret klassificering og mærkning – tidligere høringer\nOffentlig høring om potentielle kandidater til substitution\nOffentlig høring om undtagelse fra udelukkelseskriteriet\nOffentlige høringer i godkendelsesproceduren\nECHA har meget materiale online på dit sprog, men en del af det er kun på engelsk. Læs mere om ECHA’s flersprogspolitik.


Reetablering af brinker langs mindre strækning af Hørby Å\nKlagefristen udløber den 22. oktober 2018\nFrederikshavn Kommune har meddelt tilladelse efter vandløbslovens § 16 og § 17 samt efter § 9, § 17 og § 30 i bekendtgørelse nr. 834 af 27-06-2016 ”Bekendtgørelse om vandløbsregulering og –restaurering m.v.”\nFrederikshavn Kommune har samtidig truffet afgørelse om, at projektet ikke er omfattet af krav om miljøvurdering i medfør af lov om miljøvurdering af planer og programmer og af konkrete projekter (lovbek. Nr. 448 af 10. maj 2017). Kommunen har i afgørelsen lagt vægt på, at projektet vil have minimale miljø- og afstrømningsmæssige konsekvenser.\nDu kan se afgørelsen / anmeldelsen / redegørelsen her:\nLink til VVM anmelselseskema\nLink til VVM screeningsskema\nLink til VVM afgørelse om ikke VVMpligt\nLink til Reguleringstilladelse\nDu er velkommen til at kontakte Center for Teknik og Miljø– se under ”Kontakt”. I din henvendelse skal du oplyse sagsnummer: GEO-2017-02652 i emnefeltet.\nBerørte parter kan klage over afgørelsen efter vandløbsloven og afgørelsen om, at projektet ikke er omfattet af krav om miljøvurdering til bl.a. Miljø- og Fødevareklagenævnet senest den 22. oktober 2018. Du kan læse mere i klagevejledning efter vandløbsloven.\nAnna Kathrine Aaen Hansen\nTlf. (+45) 98 45 63 68


Den Kreative Skole – CampusHuset i Silkeborg\nDen Kreative Skole er en kommunal kulturskole, der tilbyder undervisning i musik, dans, drama, billedkunst og forfatterspor til alle borgere i Silkeborg Kommune uanset alder.\nDen Kreative Skole har undervisning lokalt på 16 skoler rundt om i kommunen og i egne bygninger på Bindslevs Plads. Skolen har som sin kerneopgave at tilbyde undervisning til børn, unge og ældre i hele Silkeborg Kommune og at skabe muligheder for at etablere større fællesskaber og samspil mellem fag samt undervisning af talentfulde elever på tværs i kommunen. Den Kreative Skole har hjemme på Bindslevs Plads, hvorfra skolens virke organiseres og her tilbydes aktiviteter, der ikke kan realiseres i andre lokale miljøer. Skolens ledelse og bestyrelse er opmærksomme på den lokale forankring og har fokus på styrkelse af det lokale miljø.\nSom skole mener vi, at man som barn, ung, voksen og ældre kan vandre over Campus Bindslevs Plads fra skole, kulturinstitution, ungdomsuddannelse og spillested virtuelt såvel som i det virkelige liv og opleve en sammenhæng og synergi, der driver læring og kultur på tværs af den smukke og på overfladen fredelige plads. Under de grønne plæner hviler en p-plads med plads til alle vore medarbejderes og besøgendes køretøjer, og i årets løb er pladsen scene for, hvad der rører sig af liv i byen, både på institutionsplan og i et blomstrende foreningsliv.\nCampus Bindslevs Plads er vinduet til et mangfoldigt kulturliv på tværs af offentlige og private skel, hvor etablerede institutioner og foreningsdrevne virksomheder sammen bidrager til en høj grad af egen kultur – en kultur, der skabes af deltagernes egen aktivitet. Går vi sammen og formår vi at bevare en åbenhed i vores virke, fungerer pladsen som et epicenter for om ikke vulkansk, så dog sprudlende aktivitet fra såvel skaterdrengen over it-nørden til Søren Kirkegaards-eksperten samt alle andre grene af et rigt og frodigt kultur- og læringsliv.\nNyhedsarkivet Vælg måned december 2020 november 2020 maj 2020 april 2020 marts 2020 november 2019 september 2019 maj 2019 april 2019 marts 2019 februar 2019 december 2018 november 2018 oktober 2018 september 2018 august 2018 juli 2018 juni 2018 april 2018 marts 2018 februar 2018 januar 2018 december 2017 november 2017 oktober 2017 september 2017 juni 2017


Mere om... | Birkebjergkirken\nOm kirken > Mere om... >\nFra midten af det forrige århundrede og nogle årtier frem dannedes i Danmark en række frikirker, der til daglig betegnes som evangeliske trossamfund. De har den kristne, apostolske trosbekendelse "Jeg tror på Gud fader, Den Almægtige, himmelens og jordens skaber ..." fælles med Folkekirken.\nDet danske Missionsforbund er et af disse frikirkesamfund. Det blev stiftet i 1888 og tæller 23 lokale menigheder i Danmark. Birkebjergkirken, Tommerupvej 4, 4700 Næstved er en af dem.\nEn frikirke åben for alle\n"Hvorfor kan I ikke gå i kirke sammen med os andre?"\n"Er jeres tro bedre?"\n"Er vi andre ikke gode nok?"\n"Har I mere af sandheden end vi?"\nSom frikirkemedlemmer stilles vi ofte lignende spørgsmål, som for så vidt er meget forståelige; men de tillægger frikirke-idéen en holdning, som ikke er til stede - i hvert fald ikke i dag.\nFrikirketanken er baseret på ønsket om at være en målrettet og handledygtig kirke, hvor man tør afstikke en linie og sige: Sådan opfatter vi i fællesskab evangeliets udfordring til os som kirke og enkeltpersoner. Og det vil vi leve ud efter bedste evne. Der siges ikke hermed, at andre tror eller tænker forkert, men at sådan vil vi gøre for at fungere som kirke.\nAt en frikirke som Birkebjergkirken samtidig med sin målrettethed er et åbent og bredt fællesskab, ses dels af det børnearbejde, der strækker sig ud over medlemmernes børn, dels af kirkebesøget, hvor der ofte er deltagere, som ikke har relationer til kirken. En frikirke er på ingen måde en lukket loge, som kun byder medlemmer velkommen. For Birkebjergkirken gælder det, at den ønsker at være kirke og skabe et gudstjenestefællesskab for så mange, som har brug for det i kortere eller længere tid.\nEn af de iøjnefaldende forskelligheder mellem en frikirke som Birkebjergkirken og Folkekirken er gudstjenesteformen. Gudstjenesten er ikke bundet til en bestemt form, og præsten er således heller ikke bundet til at prædike ud fra en given tekstrække. Ved Birkebjergkirkens møder og gudstjenester er der som regel mange medvirkende. Foruden præsten er der en mødeleder, der læser afsnit fra Bibelen, andre der beder og igen andre der synger. Til tider er ordet helt frit i nogle minutter, hvilket giver mulighed for spontan medvirken fra menigheden i form af korte indtryk og beretninger fra hverdagen.\nEn anden forskel er, at i en frikirke betaler medlemmerne alt selv, både kirkebyggeri, daglig drift og præstens løn. Der er imidlertid ingen tvungen "kirkeskat"; men de fleste er klar over, at hvis man vælger at tilslutte sig en frikirke, så er man forpligtet på de fælles beslutninger, der tages på menighedsmøderne - også hvad økonomien angår.\nI Birkebjergkirken lever man side om side med en del forskellige meninger, når det gælder teologiske spørgsmål. Samtidig med udskillelsen fra Folkekirken bevirkede kontakten med andre kirker rundt om i verden, at Det danske Missionsforbund fik en bredere platform, hvad angår forskellige lærespørgsmål.\nSamvittighedsfrihed, åbenhed over for andre kirker og den enkelte menigheds ret til selv at bestemme er typiske holdninger i Det danske Missionsforbund.\nNogle er døbt som børn, andre (de fleste) er blevet døbt som voksne. Dåbens form og tidspunkt anses ikke for at være specielt afgørende. Derimod er man enige om, at alle bør døbes, og at det afgørende er, at den enkelte finder tro på Jesus Kristus, som man døbes til.\nFællesskab med mennesker\nUd over gudstjenesten i Birkebjergkirken ønsker vi at tilbyde mange former for fællesskab. Du vil således finde mange interessegrupper og aktiviteter, der giver fællesskab med mennesker i alle aldre.\nSang af hjertens lyst\nDet siges ofte, at der synges meget i frikirkerne. Det er helt sandt. Og bredden er stor. Der synges af hjertens lyst lige fra århundredgamle, solide salmer til små lovsange, der blev født i går og måske blot holder et år. Ind imellem synges sange og åndelige viser fra forrige århundrede og moderne salmer. Korsang, både rytmisk og mere klassisk, kvartetter, duetter, soloer og børnekor - alt findes og praktiseres med glæde og begejstring. I det hele taget er spontanitet og formidling af budskabet nøgleord i udøvelsen af sang og musik.\nI Birkebjergkirken afholdes af og til en koncert, hvor gospelsang, korsang, musikalske grupper og solister fylder kirkerummet med sang og musik. Den gode akustik og det moderne udstyr giver ideelle forhold til mange former for musik og sang.\nEfter hver gudstjeneste indbydes alle til fællesskab og kaffe på kirketorvet.\nPå kirketorvet udstiller lokale kunstnere deres kunst, dette foregår ved fernisering og foredrag.\nBøger og musiksalg\nI kirkens forhal kan man købe kristen litteratur samt sang og musik fra ind- og udland. Titler, som ikke findes på lager, kan selvfølgelig fremskaffes.\nGudstjenester på CD\nKirkens gudstjenester optages på CD. Disse CD'er kan lånes af alle, som ønsker det.


Forretningsorden vedr. behandling af byggesager | Handrupgaard Grundejerforening\nOplæg af både\nHegn og anden bevoksning\nForretningsorden vedr. sager om hegn og beplantning\nKort med adresser og matr. nr.\nTeknisk kort over området\nKort over området ca 1870\nKort over området ca. 1930\nForretningsorden vedr. behandling af byggesager\nBadebroens monteres og nedtages\nUdsætning af badebroen april 2012\nUdsætning af badebroen d. 4. maj 2013\nBro i stormvejr\nBadebroen på land 2019\nForretningsorden for bestyrelsens behandling af sager om ny-, om– og tilbygning på ejendomme under Handrupgaard Grundejerforening.\nSom beskrevet på foreningens hjemmeside på siden ”Byggeri”, hvortil henvises, skal et byggeri i foreningens område BÅDE overholde de offentlige byggeretlige forskrifter i byggelov og bygningsreglement, som påses overholdt af den kommunale bygningsmyndighed, OG de servitutmæssige krav, som er indeholdt i de på området tinglyste deklarationer, som også kan læses på hjemmesiden, og som påses overholdt af grundejerforeningens bestyrelse.\nDenne forretningsorden vedrører IKKE den kommunale byggesagsbehandling, som bestyrelsen ikke har nogen adkomst til at blande sig i, men ALENE de servitutmæssige forpligtelser, som kommunen ikke har nogen adkomst til at blande sig i.\nFor at skabe klarhed over og for at lette sagsbehandlingen for alle implicerede har bestyrelsen vedtaget nedennævnte retningslinjer for, hvilket materiale der skal afleveres til Handrupgaard Grundejerforenings bestyrelse i forbindelse med bestyrelsens byggesagsbehandling.\nForud for godkendelse og i forbindelse med indsendelse af projekt.\nNår et medlem ønsker bestyrelsens godkendelse af et påtænkt projekt (en byggesag), skal medlemmet, med grundlag i vedtægternes § 7, aflevere en ansøgning affattet på det på hjemmesiden udfærdigede skema for det pågældende delområde til bestyrelsen, vedlagt følgende dokumenter:\nMålsatte tegninger, både snit-, plan- og facadetegninger.\nSituationsplan for byggeriet på grunden med angivelse af afstande til naboskel og vej.\nLandinspektøropmåling af grundens koter for naturligt terræn i området, hvor der ifølge situationsplanen skal bygges. Ved ”naturligt terræn” forstår bestyrelsen grundens terræn, således som det må antages at have været på tidspunktet for deklarationens udfærdigelse i sommeren 1961 inden området ibrugtagning til sommerhusbebyggelse. Koterne skal vises på situationsplanen.\nForslag til sikkerhedsstillelse for evt. skader på foreningens veje i forbindelse med byggeriets gennemførelse.\nBestyrelsen kan, såfremt den finder det nødvendigt eller hensigtsmæssigt, for ansøgers regning kræve yderligere dokumenter forelagt.\nDokumenterne, som skal gøre det muligt for bestyrelsen at sikre, at deklarationen overholdes, fremsendes pr post eller e-mail eller afleveres til bestyrelsens på hjemmesiden anførte byggesagsansvarlige.\nByggeriet må ikke påbegyndes før bygherren har modtaget grundejerforeningens skriftlige bekræftelse på,\nat projektet vurderes til ikke at være i strid med den relevante deklarations bestemmelser,\nat den tilbudte garantis art og størrelse er godkendt, og\nat den tilbudte garanti er modtaget af bestyrelsen.\nBestyrelsen forbeholder sig adgang til at besigtige det igangværende byggeri og i den sammenhæng at betræde bygherrens grund.\nEfter afsluttet byggeri.\nNår byggeriet er afsluttet, skal medlemmet til Handrupgaard Grundejerforenings bestyrelse aflevere:\nFærdigmelding med erklæring om, at byggearbejdet er udført i fuld overensstemmelse med det af bestyrelsen godkendte projekt, og at den relevante deklarations bestemmelser er overholdt.\nSåfremt bestyrelsen finder det hensigtsmæssigt kan den yderligere kræve fremlagt landinspektøropmåling eller lignende, der dokumenterer, at det færdige byggeri overholder deklarationen.\nNår færdigmeldingen med tilhørende erklæringer er godkendt af bestyrelsen, og skader på vejene er udbedret korrekt, frigives den stillede sikkerhed. Klik her for formular til færdigmelding: Færdigmelding\nSåfremt bestyrelsen i forbindelse med behandlingen af byggesagen er eller kommer i tvivl om, om deklarationen er overholdt, har bestyrelsen ret til at kontakte medlemmets landinspektør, arkitekt eller anden rådgiver direkte for afklaring og/eller supplering af erklæringen for medlemmets regning.\nDer vil ikke kunne forventes selv nok så beskeden dispensation fra deklarationens bestemmelser, og det må derfor forventes, at grundejerforeningens vil udnytte sin ret til at påtale manglende overholdelse af den relevante deklarations bestemmelser til at kræve, at forhold i strid med bestemmelserne vil blive krævet fysisk lovliggjort, i yderste fald ved fuldstændig nedrivning af det servitutstridige byggeri. I særlige tilfælde vil bestyrelsen som betingelse for at undlade at kræve fysisk lovliggørelse, for bygherrens regning kræve tinglyst en deklaration på den pågældende ejendom, hvori det servitutstridige forhold beskrives og erkendes, og hvori den til enhver tid værende grundejer forpligter sig til at lovliggøre forholdet efter påkrav fra bestyrelsen. Udkast til deklarationen kan findes på foreningens hjemmeside.\nSamtlige omkostninger i forbindelse med fremskaffelse af erklæringer, opmålinger mv. afholdes af medlemmet.\nSkader på Handrupgaard Grundejerforenings veje i forbindelse med byggeri.\nDet præciseres, at enhver skade på Handrupgaard Grundejerforenings veje i forbindelse med byggeri skal udbedres af medlemmet eller for medlemmets regning. Ansøger opfordres derfor til at redegøre for og sikre sig dokumentation for evt. skader på vejen, som ansøger ikke vil hæfte for udbedring af efter byggearbejdets afslutning.\nSåfremt korrekt udbedring ikke finder sted inden rimelig tid, lader bestyrelsen udbedringen foretage for medlemmets regning ved ibrugtagning af den stillede sikkerhed i det omfang, den er tilstrækkelig.\nDenne forretningsorden, som har hjemmel i den grundejerforeningen tillagte påtaleret i de tinglyste deklarationer, er vedtaget af bestyrelsen på bestyrelsesmødet i februar 2014 og vil for fremtiden være det grundlag, som alle ansøgninger om ny-, om- eller tilbygning vil blive behandlet på.\nSåledes vedtaget af Handrupgaard Grundejerforenings bestyrelse.\nRisskov, den 4. februar 2014\nKnud Erik Jensen Kjeld Juul Sørensen Ingolf Jensen Niels Lomborg Sten Christensen\nBank: Sparekassen Kronjylland 6186 - 004509129 CVR. 32798322 Internet: www.handrupgaaardgrundejerforening.dk


Inkpro Rabatkode 2021 - Se seneste december rabatter og tilbud\nRabatPower.dk > Inkpro Rabatkode\nInkpro Rabatkode - 2021\nBrug vores seneste Inkpro rabatkode, når du handler online hos Inkpro. Rabatpower kontrollere helt tiden vores rabatkoder, så du er altid sikker på en rabatkode der virker. På denne måde kan du, hurtigt og enkelt, spare penge !\nDet eneste du skal gøre er at , klikke på “VIS RABAT”, så kopiere vores hjemmeside automatiske rabatkoden. Denne kode kan du bruge, når du bestiller varer hos Inkpro. Nemmere bliver det ikke at spare penge 🙂\nBrug vores Inkpro Rabatkode og spar penge\nDet er sikkert, nemt og meget simpelt at spare penge, når du bruger vores rabatkode til Inkpro webshop.\nRabatpower.dk indholder også andre rabatkoder til mange andre danske netbutikker , end kun Inkpro, her kan vi nævne Outdoor i Centrum hvor du også kan spare penge.\nSådan bruger du vores rabatkoder til Inkpro\nDet er ikke svært, at bruge vores rabatkoder til inkpro.dk\nDet næste skridt er at kopiere koden, og derefter sætter du koden ind på betalingssiden hos Inkpro\nKan du stole på rabatkoder fra inkpro.dk og rabatpower.dk\nDu kan altid kigger på Trustpilot.dk og se hvilken anmeldelser Inkpro har fået af tidligere købere. At have en god vurdering på Trustpilot, er en god indikation på om du kan stole på webshoppen. Husk, at alt over 4 stjerner er godt.\nInkpro kontakt information\nEmærket.dk : https://certifikat.emaerket.dk/inkpro.dk\nMail : kundeservice@inkpro.dk\nAddresse : Islevdalvej 148 – 2610 Rødovre\nTelefon : +45 38116070\nCVR : 39670275\nFacebook : https://www.facebook.com/inkpro.dk/\nInstagram : https://www.instagram.com/inkpro.dk/\nRabatpower.dk opdaterer dagligt med de seneste kuponer og tilbud. Vi finder altid de seneste Inkpro tilbud og rabatkoder, som du kan spare penge på, når du handle online. Brug disse rabatkuponer og promoveringskoder ved kassen i webshoppen, for at gøre brug af vores rabatter og tilbud.


Rapport over undersøgelse af vildtfugleblandinger for indhold af bynkeambrosie frø (Ambrosia artemisiifolia L.) vinter - PDF\nRapport over undersøgelse af vildtfugleblandinger for indhold af bynkeambrosie frø (Ambrosia artemisiifolia L.) vinter\nDownload "Rapport over undersøgelse af vildtfugleblandinger for indhold af bynkeambrosie frø (Ambrosia artemisiifolia L.) vinter 2009-2010."\n1 Rapport over undersøgelse af vildtfugleblandinger for indhold af bynkeambrosie frø (Ambrosia artemisiifolia L.) vinter Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri Plantedirektoratet\n2 Kolofon Denne vejledning er udarbejdet af Jan Sten Jørgensen, Laboratorium for Foder og Gødning, i 2010 Bidragyder(e): Laborant Gurli Malm har foretaget undersøgelsen af de indsamlede prøver og forskningsleder Niels Holst, Aarhus universitet har leveret materiale til illustration af pollen i denne rapport. Fotograf(er): Jan Sten Jørgensen Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri Plantedirektoratet Skovbrynet Kgs. Lyngby Tlf.: Fax: Websted: ISBN (Tryk) ISBN (Web)\n3 Rapport over undersøgelse af vildtfugleblandinger for indhold af bynkeambrosiefrø (Ambrosia artemisiifolia L.) vinter Resume: Nærværende undersøgelse er en opfølgning Plantedirektoratets tidligere gennemførte undersøgelser for indhold af frø fra bynkeambrosie (Ambrosie artemisiifolia L.) i foder til vilde fugle. Undersøgelsen viser at 53 % af de undersøgte prøver indeholdt ambrosiefrø. Den viser samtidig at det gennemsnitlige indhold i prøver med påvist indhold er det laveste i de undersøgelser, som Plantedirektoratet hidtil har gennemført. Dette gælder også for andelen af prøver med indhold over 50 mg frø/kg, som er det fastsatte maksimale tilladte indhold i Schweiz. Nøgleord: Ambrosia artemisiifolia L., bynkeambrosie, pollen, fuglefoder, allergi. Baggrund: Pollen fra bynkeambrosie er yderst allergene, og får planten rodfæste i Danmark, vil pollen kunne udvikles og bevirke en uheldig påvirkning af befolkningens allergikere. Denne påvirkning vil ske fra sensommeren og indtil frost, og herved forlænge den periode hvor pollenallergikere påvirkes. Skov og Naturstyrelsens indberetningsportal for invasive dyr og planter har vist at indberetning af observerede planter af bynkeambrosie er steget kraftigt i Da planten imidlertid er en kortdagsplante har den vanskeligt ved at frøformere sig i Danmark. Det dansk ledede europæiske Euphresco projekt har imidlertid vist at planten kan vokse her og også udvikle pollen. Plantedirektoratet her i de seneste 2 vintre gennemført undersøgelser for indhold af frø fra bynkeambrosie i foder til vilde fugle. Disse undersøgelser har vist, at disse frø ofte forekommer i sådanne blandinger, og i visse tilfælde endog i store mængder. Det har også vist sig at en reducering er mulig, hvis producenter af foder til vilde fugle fokuserer på forekomsten og reducerer et eventuelt indhold ved f.eks. sigtning af leverancer af især solsikkefrø. I Schweiz blev tidligere indført et tilladt maksimum indhold på 50 mg/kg foder, hvilket har bevirket en reduktion af forekomsten. Muligheden for en regulering i EF har tidligere været drøftet, og Kommissionen har anmodet den Europæiske fødevaresikkerheds autoritet EFSA om en udredning over plantens betydning i EU, med særlig fokus på den betydning foders indhold af frø har på plantens spredning og udbredelse samt de konsekvenser dette medfører. En rapport forventes i foråret Plantedirektoratet fulgte derfor op på de 2 tidligere undersøgelser for at se om resultatet af det fokus, som tidligere var rettet mod plantens mulige rodfæste og forekomst i Danmark, havde påvirket forekomsten af frø fra bynkeambrosie i foderet. Undersøgelsens omfang om metode: I december 2009 blev indsamlet 17 blandinger af foder til vilde fugle ud fra det sortiment som forelå på markedet. Dette med henblik på at få en så varieret og bred dækning af såvel producenter/importører og sortiment som muligt. De indsamlede prøver omfattede såvel blandinger som prøver af udelukkende solsikkefrø. De 17 typer fremgår af bilag 1 og repræsenterer, med undtagelse af en yderligere tysk producent, de samme producenter som i undersøgelsen efterår/vinter Side 3 af 8\n4 Som tidligere blev påvisning af ambrosiefrø foretaget efter Method for the determination of Ambrosia (Ambrosia artemisiifolia L.) in animal feedingstuffs. Metoden er udarbejdet af International Association of Feedingstuff Analysis Section Feedingstuff Microscopy (IAG). Ambrosie frø udsorteres ved identifikation under mikroskop af 500 gram prøve. Da frøene har en størrelse på mellem 2-4 mm reduceres arbejdet med udsortering ved en sigtning af prøven, så kun fraktionen mellem 1,5 og 4,0 mm undersøges for ambrosiefrø. Resultatet udtrykkes i mg ambrosiefrø/kg foder. Resultat: I 9 af de undersøgte 17 prøver (53% ) blev påvist frø af ambrosie. Indholdet varierede fra 8 mg ambrosiefrø/kg foder til 423 mg/kg. Dette svarer til, at der i foder med påvist indhold af ambrosiefrø findes ca frø/kg. I lighed med de tidligere undersøgelser viser undersøgelsen også, at der er prøver af såvel blandinger som rene solsikkefrø, hvor ambrosiefrø ikke er påvist. Det er heller ikke i prøverne af rene solsikkefrø de højeste indhold er påvist. Det største indhold på 423 mg/kg er således påvist i en prøve af en frøblanding. Resultaterne fremgår af bilag 1. Konklusion: Undersøgelsen viser at der i foder til vilde fugle, som forhandles i Danmark, stadig kan påvises ambrosiefrø. Sammenlignet med sidste undersøgelse, er andelen af prøver med påviste ambrosiefrø imidlertid faldet, men ligger på niveau med resultatet fra den første undersøgelse i 2007/2008. Undersøgelsen viser derfor, at der stadig er plads til forbedringer, og at et yderligere fokus fra producenter af vildtfugleblandinger vil kunne reducere indholdet af ambrosie frø yderligere. I EU findes ikke en regulering af indholdet af ambrosiefrø i foder. Hvis der imidlertid sammenlignes med det i Schweiz fastsatte maksimalt tilladte indhold på 50 mg ambrosiefrø/kg foder, viser denne undersøgelse, at 12 af de undersøgte prøver, svarende til 70%, overholdt denne grænse. Plantedirektoratet har været i dialog med Foreningen af Dyremadsleverandører i Danmark med det formål at indføre frivillige forholdsregler til reduktion af ambrosiefrø. Denne undersøgelse viser at prøver med større indhold repræsenterer producenter som ikke er medlem af foreningen. I bilag 2 er sammenlignet væsentlige parametre fra de 3 undersøgelser som Plantedirektoratet indtil nu har foretaget. Det fremgår at det gennemsnitlige indhold af ambrosiefrø i prøver med påvist indhold, er de laveste hidtil. Dette gælder ligeledes andelen af prøver med indhold under 50 mg/kg som er det tilladte maksimum indhold i Schweiz. Side 4 af 8\n5 Bilag 1 Oversigt og resultater for undersøgte prøver af vildfugleblandinger og solsikkefrø Nr. Type Ambrosie mg/kg Antal frø i 500 gr. 1 Frøblanding Solsikkefrø 0 3 Frøblanding 0 4 Solsikkefrø 0 5 Frøblanding Solsikkefrø Frøblanding 0 8 Solsikkefrø 0 9 Frøblanding Frøblanding Solsikkefrø Solsikkefrø 0 13 Frøblanding Frøblanding Frøblanding Solsikkefrø 0 17 Frøblanding 0 Side 5 af 8\n6 Bilag 2. Samlet oversigt over forskellige sammenlignelige parametre i Plantedirektoratets 3 undersøgelser Undersøgelse Antal prøver % prøver m. ambrosie % prøver m ambrosie over 50 mg/kg* Indhold mg/kg gns. af positive prv. 2007/ / / * Interventionsværdi for indhold af Ambrosia artemisiifolia L i Schweiz Side 6 af 8\n7 Link: Skov- og Naturstyrelsens indberetningsportal for invasive dyr og planter Plantedirektoratets hjemmeside med information om tidligere undersøgelser samt yderligere information. IAG metode til påvisning af ambrosiefrø: Ef Euphresco projekt rapport: Side 7 af 8\n8 Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri Plantedirektoratet Skovbrynet Kgs. Lyngby ISBN (tryk) ISBN (web) Tlf.: Fax.:


Thorkild Knudsen. Biografi 1: Begyndelsen. Undervisningsmateriale fra Balladeskolen.\nThorkild Knudsen Biografi 1\n1.1. De første studier - og den første modstand\nNils Schiørring Thorkild Knudsen har fortalt meget lidt om sin fortid og sine private forhold. For ham handlede det om sagen: folkemusikken og dens folk og miljøer. Lidt er der dog sluppet ud, men lad os starte med det tekniske:\nKNUDSEN, THORKILD, komp., f. 26.7.1925 i Tønder. S. af org. Har. K. – Ingeniørstud. t. 1944, musikpæd. eks. 1946, elev v. kgl. MK (Chr. Christiansen, F. Høffding), eks. i komp. 1948; musikanmelder v. »Land og Folk« 1946, stud. i Paris 1949-52, pian. v. Nina Verchininas »Ballet Russe«; lærer v. Fynske MK 1955-58; fra 1957 ans. v. Dansk Folkemindesaml. (folkemusikafd.) og v. Danmarks Radio som konsulent i folkemus. Medredaktør af Danm. gamle folkeviser og af Folkevisen i Danmark. – Komp.: Balletmus: Sérénade espagnole (Barcelona 1950), Les tentations og Suite cubaine (Paris 1950); Nonet (Oslo 1948), pastorale f. str4tet (Sthlm. 1946), blæs.trio (Kbh. 1948); For klav.: Fiske-Ritorneller (radio 1947), Boogie-Woogie Mood (Kbh. 1949); sange og korudsættelser af danske folkemelodier. (Musikkens Hvem Hvad Hvor, I, 1961.)\nJeg spurgte ofte Thorkild om, hvad der havde ført en klassisk uddannet komponist over i folkemusikken, men han fik altid hurtigt vendt samtalen mod det aktuelle folkemusikarbejde, vi netop var i gang med. En sen nattetime i Hogager – det er nu mere end 25 år siden – hvor vi sad og hang over et glas Laphroaigh, gik der dog hul i hans barriere, og han fortalte sådan nogenlunde følgende:\nSom ung kommunist var han med på de internationale ungdomsfestival'er, der i begyndelsen af 1950'erne blev arrangeret i Østeuropa. Jeg husker ikke, om det var Budapest, Bukarest eller Sofia. Et hold fra Danmark kørte i tog derned, og toget stoppede undervejs flere gange i forskellige østeuropæiske lande. Hvert sted blev de modtaget af den lokale befolkning og en gruppe ungpionerer, der hyldede de danske ungkommunister, overrakte blomster og spillede og sang den lokale folkemusik. Det var fest og folkeliv, bevægende og imponerende. Og Thorkild lagde mærke til, hvordan sangen og musikken ændrede sig, efterhånden som de bevægede sig mod syd. Det fik ham i den kommende tid – selve festival'en fortalte han ingenting om – til at spekulere på, hvorfor der ikke var nogen folkemusik i Danmark. Det måtte der da være, og efterhånden opstod den tanke i ham, at han ville forsøge at opspore den danske folkemusik. Og hvor går man hen, når man tror folkemusikken er død? Det kongelige Bibliotek.\nI 1955 satte han sig ind på Det kongelige Biblioteks læsesal og begyndte at gennembladre, studere og afskrive alle mulige arkivalier med indsamlet folkemusik fra 1800-tallet: Abrahamsen, Nyrup og Rahbek, P. E. Rasmussen, Winding, Berggreen. Her sad han i mange uger, indtil der en dag kom en herre og prikkede ham på skuldrene: »Sig mig, unge mand, hvad er det egentlig, De sidder og laver?« Det var Nils Schiørring. Han var netop året før blevet professor i musikvidenskab ved Københavns Universitet (og regnes i dag for en af de fineste kendere af dansk musiks historie. Han døde i 2001). Mens Thorkild havde føjtet rundt på de parisiske natcaféer og solgt L'Humanité i metroen, havde Schiørring siddet som Thorkild og studeret den samme slags gulnede papirer til sin doktorafhandling »Det 16. og 17. århundredes verdslige danske visesang«. Thorkild fortalte Schiørring, at han var komponist og interesserede sig for dansk folkemusik, og Schiørring fik skaffet Thorkild lidt håndører til hans fortsatte studier. For, som han sagde, når nu denne unge mand havde siddet trofast og engageret dag ud og dag ind foran de gamle noder, så måtte det jo kunne blive til noget. Schiørring fik Thorkild hen i Dansk Folkemindesamling, der dengang befandt sig på Det kgl. Bibliotek, og viste ham Evald Tang Kristensens optegnelser. Thorkild flippede helt ud. Nu sad han der i måneder og studerede Tang Kristensens originaloptegnelser, kladder, renskrifter, rettelser, udkast til manuskripter osv. Schiørring lærte ham at bruge lup, så han kunne skelne mellem flueklatter og Tang Kristensens rettelser af de enkelte noder.\nThorkild var totalsystematiker. Allerede 1957 havde han sit første studie færdigt: »Præmodal og pseudogregoriansk struktur i danske folkevisemelodier«, som blev trykt i Dansk Musiktidsskrift, 1957, nr. 3. og som omgående blev afvist og nedgjort i det følgende nummer af musikprofessor Henrik Glahn. Jeg skal her forsøge kort at opsummere konflikten:\nFor at finde ind til et originalt lag af gammel dansk folkemusik udskiller Thorkild først en gruppe melodier, som har udtalt dur/mol-karakter, og derefter en gruppe melodier, som har åbenlys kirketonal struktur. Tilbage har han en gruppe melodier med »så særprægede egenskaber, at det må være berettiget at gøre dem til genstand for en særskilt undersøgelse og beskrivelse.« Thorkilds resultat bliver, at det er højst sandsynligt, at der har eksisteret en gammel folkemusikalsk stil, der har leveret materiale til kirkemusikken og til den verdslige sang. Dette er fuldstændig modsat de herskende videnskabelige teorier inden for datidens folkeviseforskning. Her mente man tværtimod, at folkesangen og -musikken var rester af højkulturens musikformer. Teorien kaldtes »receptionsteorien« og var stærkest blevet udformet af den tyske folkemindeforsker John Meier i 1897. I »Nordisk Folkeviseforskning«, 1956, beskriver Erik Dal det således:\n»Gennemsnitsmennesket, folket, er altså ifølge Meier langt bagud for den åndelige overklasse, gerne ca. 100 år; folket opsamler smuler fra de riges bord og oftest først, når de rige har fået noget nyt; folkets kunstneriske indsats er ikke nyskabende, men udvælgende og assimilerende (side 331) ... Interessen er drejet bort fra sangens oprindelse. Det folkelige ligger i omsyngningen, ikke i oprindelsen (side 330).«\nGlahn var fuldstændig klar over, at Thorkilds teorier »... hvis de akcepteres kuldkaster hidtil almindeligt antagne synspunkter for musikhistoriske sammenhænge af almen interesse.« Dette gjorde ham tilsyneladende rædselsslagen. Han mente, at Thorkilds materiale var alt for småt, tilfældigt og urepræsentativt til at man kunne drage væsentlige konklusioner, samt at Thorkild »manipulerede« med melodierne for at få dem til at passe til sine teorier. Glahn kalder Thorkilds fremgangsmåde og resultat for »absurd« og mener, at Thorkild blot gør sig til talsmand for en slags omvendt receptionsteori. Dette opfattede Thorkild i sit gensvar som »et antydet forsvar for receptionsteorien ... denne afskyelige tyske filosofi«, og han gentog, at det efter hans studier var »helt umuligt at forestille sig folkemusikken som afledt af gregorianiken«, men mere enkelt at opfatte de af ham fundne stiltræk som »en nationalt farvet overlevering af en tidlig europæisk folkemusik, som i Vesteuropa forsvandt i løbet af middelalderen«, og som nu kunne spores som »halvt fordøjede rester« i den gregorianske sang. Herefter konstaterede Glahn i en slutbemærkning, at »yderligere debat i disse spalter mellem Thorkild Knudsen og mig vil være ufrugtbar.«\nMusikprofessor Schiørring sad i baggrunden og grinede (nå, det ved jeg nu ikke noget om, men mon ikke?). Han havde i Dansk Musiktidsskrift præsenteret Thorkilds artikel som »opsigtsvækkende.« Det kom til at stemme.\n1.2. Thorkild Knudsen møder folket\nAnders Enevig Thorkilds artikel handlede bl.a. om intonationer, tetrakorder, hexakorder, pentatonik, kvarttransponeringer og andre højst videnskabelige ting, som ikke er for almindelige mennesker. Men pludselig væltede almindelige mennesker ind i musikteoretikeren Thorkild Knudsens liv. Herom skriver Anders Enevig i »Folkeminder«, 6. hefte, 1960, side 33-34:\n»Som så meget andet her i livet begyndte det hele rent tilfældigt - sådan da. Det begyndte med, at jeg en dag faldt over en mærkelig vise på tryk, rigtigt bogtryk på fint lyserødt papir osv. Visen hed »Krykke Maries slagsang«, og den handlede om noget ganske mærkeligt, syntes jeg dengang. Senere blev jeg mere forhærdet!\nVisen handlede om et vældigt gilde, hvor opvartningen bestod af suppe, kogt på svineører behængt med lange hår. Servicet var ikke særlig appetitligt, og bohavet i hulen bestod af kasser. Hædersgæsten hed tilsyneladende Karl Baj. Der var 8 vers, og med lidt god vilje kunne den synges på den gamle folkemelodi »I skoven skulle være gilde«, opdagede jeg.«\nAnders Enevig, der var patruljerende politibetjent, fortsætter:\n»Nu blev jeg nysgerrig, og jeg begyndte for alvor at lytte til, hvad klunserne og spritterne på Nørrebro sang, når de var sig selv. Deres fortrolighed havde jeg i forvejen, så jeg talte ikke med dem som uvedkommende. Og når jeg kom forbi et arbejdsskur på en byggeplads, så standsede jeg op og lyttede, hvis håndværkerne »kittede den« derinde med et par viser til frokost.\nDe fleste af viserne havde jeg aldrig hørt før, og jeg ledte forgæves efter dem i sangbøger og i visebøger. Jeg undrede mig og sendte en dag en afskrift af »Krykke Maries slagsang« og et par andre viser ind til Nationalmuseets Etnologiske Undersøgelser, som jeg kendte lidt til fra tidligere forbindelse med Nationalmuseet.\nNogle dage efter – den 15. september 1958 – fik jeg et pænt lille takkebrev fra museumsinspektør Ole Højrup. Jeg ringede ham op et par dage efter, og han gjorde nu det helt rigtige: Han satte mig i forbindelse med Dansk Folkemindesamling på Det kongelige Bibliotek, hvor man arbejder med visetraditionen.\nPå Dansk Folkemindesamling kom jeg til at tale med folkemusikforskeren Thorkild Knudsen, og det viste sig, at man et års tid i forvejen havde begyndt at indsamle viser på båndoptager i København – og netop på Nørrebro, og at man meget gerne ville have et samarbejde i stand. Thorkild Knudsen og jeg mødtes samme dag i kvarteret omkring den gamle Lersømose, og vi gik omkring og lyttede til klunsernes og spritternes viser.\nKort efter blev jeg udstyret med en båndoptager, og jagten var gået ind, jagten på viser og fortællestof – og i løbet af godt et års tid havde båndoptageren besøgt henved 200 mennesker på Nørrebro. Det var en morsom og interessant opgave, men sommetider var det noget natteroderi, for arbejdet måtte gøres, når både sangerne og jeg havde tid.«\n22 år senere fortæller Anders Enevig den samme historie til Jørgen From Andersen fra Albertslund Folkemusikhus. Samtalen er trykt i tidsskriftet »Musikalsk Folkekultur«, 1982, nr. 1:\nJørgen From Andersen: Det var i 1958, du troppede op inde på Folkemindesamlingen. Hvad var det egentlig, du havde med? Kan du huske det?\nAnders Enevig: Ja, jeg havde fået fat på en vise hos ... det var een, der var kørt ind på stationen for beruselse, og så visiterede vi ham og så i hans pung. Der fandt vi den her afskrift, en afskrift af en vise, »Krykmaries hus«. Og inden han blev lukket ud næste morgen, havde jeg taget en afskrift af den. Han fik selvfølgelig originalen med, det er klart, men jeg havde så en afskrift. Jeg havde egentlig aldrig set sådan en vise før. På forhånd, da syntes jeg, at jeg kendte mange viser, for jeg havde været i Sverige under krigen, og der lå vi oppe i belægningsstuerne og underholdt hinanden med de viser. Jeg var bl.a. sammen med en hel masse søfolk, og jeg syntes, jeg ku en hel stak viser, men den kendte jeg ikke.\nOg så sendte jeg en afskrift ind til Ole Høyrup på Nationalmuseet, for jeg anede ikke, hvor man skulle gå hen med sådan en vise. Jeg syntes, den burde bevares for eftertiden.\nSå fik jeg et pænt brev derindefra, at det var egentlig ikke hans bord, det var Folkemindesamlingen, og så sendte Ole Høyrup den ind til Folkemindesamlingen, og dagen efter så fik jeg en opringning fra Thorkild Knudsen. Så snakkede vi pr. telefon, og jeg fortalte så, at jeg gik herude på Nørrebro og vidste, hvordan man kunne synge inde i Klunserskuret. »Er du tosset, mand,« sagde han – nej, da sagde vi pænt De til hinanden – »må jeg komme ud og høre på det?« – »Ja.«\nOg næste dag, da kom Thorkild – jeg kan huske han havde fuldskæg, og det var meget særpræget dengang. Jeg skammede mig næsten ved at gå ned gennem kvarteret med ham. Nå, det gik jo da. Og vi gik så ind til klunserne, der var glatbarberede allesammen, mens Thorkild han havde den her mægtige måtte, og jeg gik i uniform. Vi kom ind og hørte nogen af viserne inde hos Alvi, og bagefter gik vi ned på Drejervej og Blytækkervej, og der sad Langefrank og alle de andre og var stive af syre. De sang også et par viser for Thorkild, og han sagde: »Det er enestående, det er helt fantastisk, det har jeg aldrig hørt før, jeg anede ikke sådan noget eksisterede. Hvad gør vi?« – »Det ved jeg sgu ikke«, sagde jeg, »det aner jeg ikke – nu har jeg serveret retten for jer, jeg ved ikke, hvordan I vil klare det der, jeg synes bare ikke, de skal forsvinde.« – »Hvad nu, hvis jeg skaffer en båndoptager og fodrer dig med bånd?« – da var vi jo blevet dus, ikke sandt? – »så skal jeg love at sende alle de bånd ud til dig, du kan bruge.«\nJeg fik en båndoptager – en gammel Eltra, tung som et ondt år, jeg tror fandme den vejede 60 pund. Jamen, jeg reddede mig en dårlig ryg af at slæve rundt på det stavær dér i tre år, det var sådan set som det startede.«\nDet må have været omkring samme tidspunkt, at radioens daværende programchef Vagn Kappel gjorde Thorkild Knudsen opmærksom på spillemanden Evald Thomsens eksistens. Evald var fra Himmerland, og der mødte Thorkild også sangersken Ingeborg Munch, og pludselig havde Thorkild kontakt med land og by og fortid og nutid. Og så rullede lavinen. Sommeren 1959 kunne Thorkild opsummere:\n»Ialt er siden foråret 1958 indspillet godt 3000 numre i forskellige egne og miljøer. Flest på Færøerne (1200) og i København, især Nørrebro (1000). Endvidere i Odsherred og på Refnæs (150), Øst-Jylland mellem Horsens og Vejle (150), Syd-Fyn og Langeland (150), Fanø, (150) og Himmerland (200).«\nThorkild benytter lejligheden til en superkort fremlæggelse af sin indsamlingsmetode, som bygger på samme ide, som hans analyse af de gamle nodeoptegnelser på Det kgl. Bibliotek:\n»Man forestille sig alt som synges eller spilles i dag, i landets forskellige egne og i byerne, i forskellige sociale lag og miljøer; træk herfra Højskolesangbogen og Danmarks Melodibog, d.v.s. den folkelige sang, skolesange; undlad endvidere ønskekoncerternes og revuernes aktuelle repertoire, d.v.s. den kommercielle underholdningsmusik; alt som er tilbage indspilles på båndoptager.«\nDa han udmærket er klar over, at en sådan fremgangsmåde er kontroversiel – han kunne blive beskyldt, som han blev af Glahn, for kun at ville forske i det, han på forhånd havde udvalgt som værende »ægte« folkemusik, dvs. at være forudindtaget – så fortsætter han med at beskrive den gængse metode, som han så afviser. Og vi ser igen, at han ikke kan dy sig for en flabet bemærkning til slut:\n»Måske bør det bemærkes, at en sådan formulering af indsamlingsopgaven ikke er den eneste mulige: under andre forhold og med en anden målsætning (min fremhævning, LV) kunne man indlede med at definere eller opstille en række vise- og melodityper som et primært materiale og dernæst efterlyse disse og kun disse typer. En sådan fremgangsmåde er måske mindre hensigtsmæssig i dag: den er et udtryk for forudindtagethed, idet den uundgåeligt bliver ensidigt historisk orienteret og i selve formuleringen definerer dansk folkemusik som et fortidigt fænomen og dermed et eventuelt nutidigt stof som sekundært; uhensigtsmæssig er fremgangsmåden også fordi der erfaringsmæssigt sjældent opnås noget ved at åbne en samtale med et spørgsmål om Ebbe Skammelsen – Færøerne undtaget – eller om lurblæsning for én eller to lurer.« (Alle tre citater fra Dansk Musiktidsskrift, 1959, nr. 4.)\nFørste gang Thorkild Knudsens arbejde blev præsenteret for en offentlighed uden for de videnskabelige sammenhænge, var i Politisk Revy, 1963, nr. 2, hvor Karen Stougaard Hansen fremlagde eksempler på sange, folks erindringer om sangsituationer, fotos m.m. Politisk Revy var 1960'ernes nye venstrefløjs netop startede 14-dagesblad. Heraf fremgår det, at Thorkilds månedlige radioudsendelser »Folk synger« siden 1960 har resulteret i 1500 breve og 3000 viser fra lytterne.\n1.3. DgF XI - Melodibindet\nJeg vil afslutte dette kapitel med professor Nils Schiørrings oversigt over Thorkild Knudsens arbejde, der førte til færdiggørelsen af melodibindet, bind XI, i 12-bindsværket Danmarks gamle Folkeviser (DgF), færdiggjort 1976, og til oprettelse af Folkemusikhuset i Hogager 1972. Schiørrings gennemgang er tør, kedelig og rent faglig. Men, men, man bedes bemærke slutningen. Det følgende er citeret fra forordet til nævnte bind XI, side *33-*39:\n»Helt fra Rasmus Nyrups dage i begyndelsen af det 19. århundrede havde det på det nærmeste været et dogme, at folkelig visesang, specielt af DgF-viser, var ved at gå til grunde. Men det lykkedes i første række Berggreen, Tang Kristensen og Grüner-Nielsen at samle endnu store mængder af melodier, og stadig er traditionen ikke ganske uddød. Det kan ses dels af de første optagelser (fra 1953 ved Nils Schiørring) fortsat til dagen i dag med musiketnologiens nye mirakelapparatur, båndoptageren, dels af det materiale, som blev resultatet af en flerårig udsendelsesrække i Danmarks Radio ved samarbejde med Dansk Folkemindesamling repræsenteret ved Thorkild Knudsen og Karen Stougaard Hansen...\nArbejdet med disse nye indsamlinger og med anvendelsen af både det ældre og yngre danske melodistof i det aktuelle, for folkesang af alle arter så åbne musikliv, der kan betegnes som en slags folkloristisk feed back med deraf følgende komplikationer, har været drevet med stor interesse under Thorkild Knudsens ledelse, siden 1971 fra Dansk Folkemindesamlings filial i Folkemusikhuset i Hogager ved Holstebro med støtte fra Holstebro kommune. Denne indsats har givet betydningsfulde bidrag til studiet af DgF-melodistoffet, specielt det som stammer fra Tang Kristensen.\nThorkild Knudsen (f. 1925) kom til studiet af den danske folkevises melodiforhold fra den praktisk-kunstneriske side. Efter afsluttet eksamen fra Det kgl. danske Musikkonservatorium mødte han i Paris komponisten Serge Niggs bestræbelser for at inddrage folkemusikken pædagogisk og kunstnerisk i sine kompositioner. I Dansk Folkemindesamling søgte Thorkild Knudsen parallelt hertil materiale til sit eget arbejde som komponist og pædagog og fandt det, men fængsledes samtidigt så stærkt af stoffets videnskabelige aspekter, at han fra 1957 blev løsere, fra 1959 fast knyttet til Folkemindesamlingen som arkivar og leder af afdelingen for specielt dansk folkemusik.\nJævnsides sine bestræbelser for at animere til nyindsamling (i perioden 1958-1963 som folkemusikkonsulent for Danmarks Radio) blev han udgiver med Nils Schiørring af det af Grüner-Nielsen forberedte DgF XI, 3, 1959, og senere med samme af Folkevisen i Danmark I-VIII, 1960-68, der bringer hidtil utrykt stof. Siden hen har Thorkild Knudsen ikke sluppet studiet af DgF-melodierne, heller ikke i de perioder, hvor han som senior lecturer 1963-1969 lagde halvdelen af sin arbejdskraft i opbygningen og organiseringen af folkemusikafdelingen ved School of Scottish Studies i Edinburgh. Tværtimod fik han igennem sine og Anelise Knudsens meget omfattende indsamlingsrejser specielt til Hebriderne, hvor rester af den gamle europæiske bardesang og forskellige arbejdssange fortsat lever, impulser til fornyet studium af det musikalske traditionsstof i Danmark, derunder også salmesang i folkelig tradition, hvor hans indsats supplerede arbejder af Karl Clausen.\nThorkild Knudsens beskæftigelse med det danske visemelodistof har resulteret i forskellige undersøgelser. Den første, »Præmodal og pseudogregoriansk struktur i danske folkevisemelodier« (Dansk Musiktidsskrift, 1957, nr. 3, s. 63-68), påviser et tetrachordalt og hexachordalt grundelement i specielt de gennem Tang Kristensen overleverede melodier, hvor faste tetrachordale dannelser (intonationer) frit synes at kunne være brugt i opbygningen af visemelodier. Denne anvendelse af tetrachordale formler, der kan minde om det græske tetrachordsystems anvendelse af 4-tonige motiver mere som faste melodiformler end som grundlag for tonartsopbygning, har betinget Thorkild Knudsens teori om, at der i en del af det overleverede danske melodistof er elementer, som peger længere tilbage end til den katolske kirkesangs indførelse i Danmark, et lignende synspunkt, som det, Hjalmar Thuren havde været inde på i sin påpegen af pentatone træk.\nI »Model, type og variant« (Dansk Musiktidsskrift, 36. årg., 1961, s. 79-92, også på tysk »Modell, Type und Variante« i »Wissenschaftliche Zeitschrift der Ernst-Moritz-Arndt-Universität, Greifswald« X, 1961, Gesellschafts- und sprachwissenschaftliche Reihe, nr. 2, s. 177-89) fremhæver Thorkild Knudsen, at ingen folkemelodi entydigt repræsenteres af en enkelt nedskrift, idet en folkemelodi er i stadig udvikling: »Den vokale folkemelodi er uadskillelig fra folkesangeren, som udformer melodien forskelligt i én tidsperiode og i en anden, i ét miljø og i et andet, ved én lejlighed og ved en anden, i ét vers og i et andet. En hvilken som helst melodinedskrift giver derfor kun et signalement af melodien i en ganske bestemt situation. Forandringerne kan være små og ubetydelige og kun vedrøre enkeltheder i det musikalske forløb. Men forandringerne kan også have karakter af en forvandling af melodien, idet dens skalaopbygning og dermed måske dens tonale grundlag kan ændres, ligesom dens rytmiske grundmønster og dens formløb kan blive et helt andet. En folkemelodi eksisterer derfor kun som et meget stort antal foranderlige varianter, hvoraf kun et mindre antal foreligger optegnet« (s. 79f.). Der redegøres derefter gennem fremdragelse af en række prægnante melodiformer for, hvorledes »grundlaget for en beskrivelse og forklaring af de enkelte melodinedskrifter kan søges først og fremmest i et mindre antal modeller, som alene repræsenteres af en række typer, som igen kun er en sum af foranderlige varianter« (s. 80).\nSom afslutning opstiller Thorkild Knudsen den tese, at det er uaktuelt at søge at præcisere de enkelte modellers tonale grundlag, deres toneart, thi »modellen selv er skalaen og det tonale grundlag. Modellens sum af foranderlige melodiske og rytmiske indfald, af karakteristiske intonationer, indeholder i sig selv melodiernes stilnormer, og er et miljøs musikalske erfaringer og forestillinger. Ikke nogen abstrakt skala med en teoretisk bestemt grundtone og dominans kan danne udgangspunkt for en beskrivelse og forklaring af melodierne, men alene spændingen mellem skalaområder og kernetoner som indeholdes i modellens melodiske og rytmiske forløb«.\n»Henføres en folkemelodi til en bestemt type som er underordnet en opstillet model, er melodiens melodiske og tonale grundlag dermed beskrevet og forklaret« (s. 91f).\nI »On the Nature og Ballad Tunes« (DFS Information 67/1) resumerer og supplerer Thorkild Knudsen de to forudgående arbejder, hvis synspunkter også har dannet udgangspunkt for hans redegørelse for melodifremlæggelsen, der følger i nærværende bind s. *41ff...«\nHen mod slutningen af forordet nævner Schiørring de medarbejdere ved Dansk Folkemindesamling, der har »ydet betydningsfulde bidrag« til udarbejdelsen af melodibindet: Morten Levy, Svend Nielsen og Else-Margrethe Ransy, og han fortsætter:\n»Anelise Knudsen har ved siden af på en lang række punkter at have bidraget til udgivelsen specielt varetaget den problemfyldte udskrivning af Tang Kristensens melodivarianter og Vagn Dahl Hansen har i arbejdets sidste fase bidraget med udformningen af nodeeksemplerne til forordet og deltaget i overvejelser med hensyn til opstilling af dem. De pågældende og en række medarbejdere ved Folkemusikhuset i Hogager bedes modtage en varm tak for deres indsats.«\nDet var det. Thorkild Knudsen revolutionerede tænkningen og forskningen vedrørende dansk traditionel folkemusik. Han organiserede en helt ny praksis omkring indsamling og formidling af folkemusikken, som frembragte mængder af sang, musik og levnedsbeskrivelser. Han gjorde folkesangen og musikken kendt over hele landet gennem radioen. Han fik etableret en helt ny forskningsenhed i Skotland. Han fik afsluttet »Danmarks gamle Folkeviser«s melodibind med mere end 800 melodier, et projekt, der havde redet musikforskerne som en mare de seneste menneskealdre. Han fik etableret Folkemusikhuset i Hogager som en fælles arbejdsplads for folk og forskere, og herfra lærte han hundredvis af unge at spille, synge og danse dansk musikalsk folkekultur.\nNils Schiørring var en højborgerlig, nobel herre. Han var på ingen måde venstreorienteret, men han var fagligt og videnskabeligt hæderlig. Thorkild har fortalt mig, at Schiørring på et tidspunkt opsummerede deres lange og mange faglige diskussioner med ordene: »Ja, hr. Knudsen, jeg tror, De har ret, men jeg bryder mig ikke om det.«


Stop med at forudsige fremtiden og vov at skabe den - Udforsk Sindet\nStop med at forudsige fremtiden og vov at skabe den\nAt anticipere ting, der ikke er sket endnu, er en meget almindelig form for lidelse. I stedet for at forestille dig alle de dårlige ting, der kan ske i morgen, så fokusér på det nuværende øjeblik. Når alt kommer til alt, finder reelle muligheder sted i nuet.\nStop med at forudsige fremtiden. Tænk over det. Du har ikke en krystalkugle. Ej heller er der et tempel i nærheden med et guddommeligt væsen til at fortælle dig, hvad der kommer til at ske i morgen eller dagen efter denne.\nSå bare stop. Stop med at anticipere ting, der ikke er sket endnu, for der er ikke nogen værre måde at torturere dig selv på end at opfinde en fremtid, kun skabt af dit sind, drevet af angst.\nVi ved, at det er meget nemt at sige, men det er næsten umuligt at kontrollere den automatiske strøm af tanker. Ideelt, når det kommer til mental velvære, ville alt gå igennem en simpel proces med at knipse med fingrene og stoppe det, der får os til at lide.\nTrist nok fungerer det ikke på den måde. I stedet går vi ofte gennem perioder, hvor vi føler, vi er fanget i en labyrint af bekymringer og hvirvelvinde af overtænkning.\nPsykoterapeuten Albert Ellis sagde i sin bog, How to Make Yourself Happy, at folk har en tendens til at etablere selvdestruktive vaner i deres liv, næsten uden at indse det.\nDet er en almindelig vane at anticipere, hvad der kommer til at ske, og forestille sig det værst tænkelige. Det er ikke nemt at fjerne denne vane fra vores mentale univers, fordi det ofte er noget, vi har gjort, så længe vi kan huske.\nDu kan dog lære at stoppe med at forudsige fremtiden. Lad os lære mere om dette.\nI stedet for at forudsige fremtiden skal du transformere nuet\nNår du opdager, at du er endt i en cirkel, hvor dine tanker cirkulerer omkring det, der vil eller ikke vil ske, skal du gøre noget meget simpelt. Først og fremmest skal du tage en dyb indånding og ånde ud. Der er ingen bedre måde at holde fast i nuet end at blive opmærksom på din vejrtrækning.\nDu er lavet af kød, knogler og en hjerne, der ofte arbejder hurtigere, end vi kan lide. Din krop og dit sind er dog nødt til at være i nuet. Du bør trække vejret dybt og skabe ro i din mave, når dine nerver hvirvler rundt. Det er vigtigt at skabe en balance for at få dine muskler til at slappe af og skabe ro i sindet for at undgå hovedpine.\nAngstfulde sind er overaktive og kan føre til stress og se tingene anderledes, end de er. Vi kan se negativt på enhver fremtidig begivenhed, og det kan få vores krop til at gå i advarselstilstand. Det er ligesom at vente på en trussel.\nVores sanser bliver forstærkede, og kroppen forbereder sig på det, der kommer (virkeligt eller imaginært). Som et resultat heraf forårsager dette muskelsmerter, ubehag og endeløs udmattelse.\nDet kan være en ødelæggende form for lidelse at forudsige fremtiden. Hvorfor er det, at vi gør dette? Er denne form for tænkning brugbar? Åbenlyst ikke.\nFokusér på nuet ved at give dig selv det, du har brug for\nDet virkelige liv sker i nuet. Vi dvæler dog sjældent ved nuet. Det menneskelige sind er en utrættelig akrobat. Det hopper fra her til der, fra fortiden til fremtiden.\nOfte begynder folk at tænke på i går og fokusere på fejl, muligheder, de er gået glip af, eller ufuldendte drømme. Sekunder senere, med en hurtig piruette, bevæger sindet sig til fremtiden for at danse gennem alle former for mulige scenarier i henhold til det, der muligvis kan eller ikke kan ske.\nDu er nødt til at træne dit mentale fokus til at forblive i det nuværende øjeblik, her og nu. Med tiden kan virkeligheden omkring os dog blive kompleks, følsom og defineret af konstant usikkerhed.\nHvad kan vi gøre, når det, der sker, er belastet af udfordringer? Svaret er simpelt: Du er nødt til at give dig selv det, du har brug for. Her er nogle strategier:\nDu skal ikke anticipere noget. I stedet skal du kun fokusere på objektivt at analysere det, der sker, og hvad du er nødt til at gøre i nuet for at få det godt.\nNogle gange kan den umiddelbare virkelighed afhænge af at handle. Hvis det er tilfældet, skal du ikke udskyde det. Reagér, mobilisér, transformér og vær proaktiv.\nAndre gange er det bedst ikke at gøre noget. Du skal blot acceptere det, der sker, antage den nye virkelighed og passe på dig selv. Hvordan? Gennem hvile, acceptere dine følelser og forblive rolig.\nNogle siger, at vi lever i en æra med distraheringer. Andre folk mener, det er en tid med konstant bekymring. Hvad end det er, er der noget, vi ikke kan benægte: Morgendagens bekymringer.\nBesættelsen af at forudsige fremtiden er et desperat forsøg fra sindet for at få tingene under kontrol. Du tror måske, at hvis du anticiperer det, der muligvis sker om et par dage eller måneder, så kan du forberede dig på det.\nProblemet er dog, at du altid vil forberede dig på det værste. Denne grad af angst forårsager problemer, og det er ikke en god strategi.\nIkke at forudsige fremtiden bør helt sikkert være dit mantra for mental sundhed. I stedet anbefaler vi en anderledes tilgang: Transformér din nutid for en bedre dag i morgen.\nFokusér mindre på det, der sker i dit sind, og mere på, hvad der foregår omkring dig, her og nuet. Det er her, mulighederne opstår, og hvor du har mest brug for dig selv. Som Mark Twain engang sagde; “Jeg har været igennem nogle forfærdelige ting i løbet af mit liv, hvoraf nogle af dem faktisk er sket”.\nVed mange lejligheder vil en forståelse af, hvordan vores tanker bedrager os, gøre det muligt for os at rette vores opmærksomhed mod det, der sker foran os. Vi har brug for hinanden i nøjagtigt dette øjeblik. Vi er nødt til at give os selv selvomsorg, balance, ro, forbindelse og kreativitet.\nKunsten at kontrollere tanker og opmærksomhed kræver tid og indsats. Hvis du får succes, er effekterne dog terapeutiske. Begynd på dette kritiske arbejde i dag!


Sikkerhed til søs | NOVASOL.DK\nForside / FAQ / SIKKERHED TIL SOES\nSom regel har udlejeren et passende udvalg af veste til rådighed/til leje, men vær opmærksom på, at rednings- eller flydeveste ikke altid hører med til det lejede udstyr.\nSkulle båden kæntre, bliv altid ved båden og gør opmærksom på jer selv vha. nødblus, råb og vink. Hvis muligt, ring straks efter hjælp. Oplys den sidst kendte position så nøjagtigt som muligt.


Amatør Basketball Regler & Regler 💉 Sundhed, Skønhed, Ernæring ... 2019\nVigtigste » Sport » Amatør Basketball Regler & Regler\nAmatør Basketball Regler & Regler\nAmatør basketball omfatter alt fra college basketball til byprogrammer, der introducerer spillet til unge børn. De vigtigste kilder til regler, der styrer spillet, udlægges af NCAA og National Federation of State High School Associations, som er indehavere af reglerne for gymnasier. Reglerne på mellemskoler, AAU basketball og rekreative ligaer følger alle retningslinjerne for college og high school spil.\nForordningen basketballbane er 94 fod lang og 50 fod bred. Frigjørlinien er 15 meter fra fælgen, og banen er 12 fod bred med 19 meter dyb. Den trepunkts linje for amatør basketball er 19 fod 9 inches ud hele vejen rundt.\nBasketball spillere skal drible eller videregive basketballen, når de bevæger sig rundt om retten. Når en spiller er i besiddelse af bolden, etablerer hun en svingfod, og hun kan så flytte den anden fod i enhver retning så mange gange, som hun vil, så længe svingfoden forbliver forankret til gulvet. At flytte pivotfoden eller tage mere end et trin uden at sætte bolden på gulvet rejser og fører til tab af besiddelse. Dribleren skal også holde hånden på toppen af bolden, mens han dribler den. Hvis han lægger sin hånd under bolden og vender den over for at hoppe den, er det en form for rejse, mere almindeligt kaldt palming.\nFrispark i basketball opstår, når en spiller kontakter hinanden på en måde, der hæmmer hendes evne til at lave et spil. En spiller, der er forkælet i skuddet, får to frie kast, tre hvis skuddet blev forsøgt bag trepunktsbuen. Et fejl begået i en ikke-skydende situation får holdet bolden uden for grænserne, indtil holdet når en kumulativ total på syv holdfejl i en halvdel. Denne situation sætter modstanderen i bonusen, og de får til at skyde frie kast selv for ikke-skydefejl. Frisør nr. 7, 8 og 9 bringe en en-en-en situation, hvor skytteren kun tjener et andet skud, hvis han gør den første. Et hold med 10 holdskamp giver en to-skudsfejl for hver overtrædelse. En individuel spiller er elimineret fra spillet, hvis hun begår fem fejl.\nCollege basketball spil, både mænds og kvinders spil to 20-minutters halvdele efterfulgt af fem minutters overarbejde perioder, hvis scoren er bundet efter regulering. High school basketball spilles i fire otte minutter kvartaler, med fire minutters overarbejde periode, hvis det kræves.\nEn spiller har fem sekunder at videregive bolden til en holdkammerat, når dommeren henter ham bolden på et indlandsspil. Holdet, der bringer bolden op, har 10 sekunder at komme over halvbanen eller det er også en overtrædelse. Begge disse resulterer i en ændring af besiddelse til det andet hold.\nForrige PostSådan tråd en batterimåler på en golfvogn\nOvertidsregler for basketball\nSådan Gør Basketball Sko Grip bedre\nSådan praktiserer du bowling væk fra banerne\nSådan limes soleen på en bowlingsko\nHvor lang tid er en fodboldkamp?\nHvad er nogle ideer til Celebrity Day for Spirit Week?\nHvordan man laver ord for skoleåndskilt


Den lille pige er faret vild i tågen. Hun befinder sig på den frygtede hede, der med alle sine skygger kan skræmme livet ud af en hver. Omkring hende høres der flere gange skingre hyl. Hun føler, at noget er tæt på hende, og pludselig står „Det" lige bag hende. Hun vender sig om, og stirrer som tryllebundet på det store væsen."\nMed disse ord, vil ungdomsgruppen Focus byde alle velkommen til premiere på vores første stykke „Hedens Hemmelighed", som er skrevet og instrueret af vores 2 gruppeledere Brian Eriksen & Allan Wøhlk Sindbæk.\n„Hedens Hemmelighed" er på en gang en uhyggelig, romantisk og humoristisk fortælling om et lille hotel, dets ansatte og gæster. Hotellet er ikke særlig stort eller prangende, men hyggeligt og løber trods alt rundt. Det har fået faste kunder bl.a. den succesrige forretningsmand Thomas Jones som flere gange om året besøger hotellet. Alt virker tilsyneladende normalt, men under overfladen lurer sandheden.\nRygter svirrer i den lille nærliggende by, om, at en forbandelse hviler over heden der støder op til hotellet. Men taler rygterne virkelig sandt?\nKom selv og find ud af det når:\nFocus med „Hedens Hemmelighed" garanterer en spændende, humoristisk og gribende forestilling med bid i.\nSå sæt et STORT X i kalenderen enten den 16., 17. eller 18 oktober alle dage kl. 19.30.\nStykket bliver spillet på Prammen, og billetten kan købes ved indgangen.\nHusk på hvor vigtigt det er, at vi Pramdragere støtter hinanden.


Vejret i Phuket - Alt om vejr og klima i Phuket\nPhuket er en ø beliggende på Thailands sydlige halvø. Det er Thailands største ø og den ligger ud for østkysten i Andamanerhavet.\nØen er frodig og kuperet, og dens højeste punkt er 529 m. Phuket er beliggende omkring 250 kilometer syd fra hovedstaden Bangkok.\nPhuket er med rette blevet kendt som et feriemål i verdensklasse takket være Phukets fantastiske vejr og klima og de herlige strande.\nDer er mange charmerende steder på øen og noget for alle, fra rolige strande til eksotiske nattesteder.\nThailands nr.-1 ø-destination\nDer er også mange andre interessante steder at besøge i det nærliggende område, herunder de fantastiske øer Koh Phi Phi og Krabi. Phuket kappes med den berømte ø Koh Samui på østkysten om at være Thailands nummer et ø-destination.\nPhuket blev desværre hårdt ramt af tsunamien juledag i 2004 med utallige tabte liv, ødelagte hjem og levebrød. Heldigvis er øen kommet sig godt, men der er stadig synlige ar.\nPhuket har et tropisk monsunklima med varme temperaturer året rundt. Der er tre forskellige årstider: den kolde, den varme og den regnfulde årstid. Regntiden kommer med den sydvestlige monsun mellem maj og oktober. Den kolde årstid kommer efter monsunen og varer fra november til februar, hvor kølige, tørre vinde ankommer fra nordøst. Den varme årstid er fra marts til maj, hvor varmen gradvist bygger op før monsunen begynder.\nMonsunsæsonen (maj til oktober)\nI maj er den varme luft over det asiatiske kontinent blevet intenst opbygget. Dette trækker kold, fugtig luft fra sydvest ind over det Indiske Ocean, hvilket bringer regn til Thailand og resten af Sydøstasien. Beliggende i den sydvestlige del af Thailand, er Phuket et af de første områder der oplever monsunregnen. Starten og slutningen af monsunsæsonen har det vådeste vejr i maj, september og oktober. Phuket modtager 350-400 mm gennemsnitlig nedbør i disse måneder. Månederne juni, juli og august har omkring 280 mm nedbør pr. måned.\nTemperaturerme i monsunsæsonen er høje: mellem 28° C og 29° C i gennemsnit, med temperaturer på op 31° C og ned til omkring 25° C. Den høje luftfugtighed gør, at disse temperaturer virker temmelig ubehagelige.\nHvis du er ligeglad med vejret, er monsunsæsonen et godt tidspunkt at drage fordel af de mere støjsvage strande og billigere priser. Regnen er en plage, men bygerne er ofte overstået hurtigt og efterfulgt af solskin. Juli og august er blevet en minihøjsæson på øen, som turister rejser til fra Europa på sommerferie, og mange australiere tager en pause fra deres vintervejr. Disse måneder har især fordel af en god mængde af solskin.\nDet er højsæson i Phuket og det bedste vejr forekommer på denne tid af året. De sydvestlige vinde, der medbragte monsunen er vendt og kølende, tør luft kommer fra ind fra nordøst.\nVejret i Phuket er meget tørt på dette tidspunkt og temperaturerne er på deres mest komfortable leje - mellem omkring 23° C og 30° C . Fugtigheden falder til sit laveste på 58% i februar, og er med til at gøre forholdene meget behagelige. December er den koldeste måned i året, i gennemsnit 27° C, og februar er den tørreste måned med i gennemsnit 30 mm regn.\nVideo om Phuket (på engelsk)\nI denne periode kan det blive meget varmt i Phuket med daglige maksimumtemperaturer fra op til 34° C i gennemsnit. Det bliver varmere og varmere, indtil monsunen kommer engang i maj.\nDet er tørt på dette tidspunkt med masser af blå himmel, men med temperaturer ofte i midten af 30'erne. Mange mennesker finder det for varmt til at være behageligt. Fugtigheden stiger i løbet af denne tid, hvilket bidrager til ubehaget, og de første tordenvejr forekommer i april.\nRejseinspiration om Phuket\nLæs mere om Phuket her:\nTravelWikipedia om Phuket (engelsk)\nPhuket Tourist Association (engelsk)


Dine største energityve stjæler kroner og ører direkte fra virksomhedens bundlinje – hvis du giver dem lov.\nVi ved jo godt, at du ved det. At unødig brug af energi koster direkte på bundlinjen. Men vi ved også, at det kan være svært at finde de energislugere, der æder mest af bundlinjen – og dernæst vurdere, om det kan betale sig at gøre noget ved det.\nVores energirådgivere ved, hvad de leder efter, så hvis du kan finde tid til et besøg, så kan vi inden for et prioriteret område i din virksomhed finde tre områder, hvor du kan skære mest muligt af dine energiomkostninger.\nEnergirådgivning skræddersyet til dig\nVi gennemgår ikke hele din virksomhed og hver en MWh af dit energiforbrug. Vi har bedre erfaringer med, at du og energirådgiveren skræddersyer formålet med besøget, så det bliver målrettet dine ønsker og behov – det kan eks. være:\nInspiration, sparring og afklaring inden for specifikke områder\nLøsningsforslag og anbefaling af leverandør til allerede kendte udfordringer\nVurdering af eller sammenligningsgrundlag for en investerings potentiale inden igangsætning\nVi fungerer som uvildige rådgivere uafhængige af underleverandører og økonomisk interesse i at anbefale bestemte løsninger.\nRapport med forbedringsforslag\nEfter besøget modtager du en rapport med tre forslag til, hvordan du kan spare på dine energiomkostninger – og hvor meget. Rapporten indeholder et overslag over investeringens størrelse baseret på erfaringstal og evt. dialog med relevante leverandører. Den anslåede investering holdes op mod et kvalificeret overslag på besparelsen beregnet ud fra erfaringstal og aflæsninger af de elementer, der optimeres på. Med rapporten i hånden får du en indikation af, hvad tingene vil komme til at koste og anbefaling af mulig leverandør.\nDerefter kan du arbejde videre selv eller i samarbejde med os. Vi kan hjælpe dig med mere detaljerede beregninger på de potentielle besparelser, indhentning og sammenligning af tilbud fra leverandører, planlægning, realisering og opfølgning – alt efter dit behov og dine ønsker.\nVil du gerne vide mere om optimering af energiforbruget, er her et par forslag:


• Bedste Dripper Tank → Stort udvalg\nEn del webbutikker i Danmark udlover til alt held en række forskellige leveringsudgaver. En af dem der er mest anvendt er nu om stunder at få afleveret pakken hos en pakkeshop, hvor det er meget fleksibelt at kunne hente din bestilling på et selvvalgt tidspunkt. Den er nemlig ualmindeligt praktisk, og oftest også den mest letkøbte leveringsudgave ved køb af Dripper Tank.\nDu burde tillige afveje for og imod at få varerne leveret til din adresse eller til din arbejdsplads. Metoden er af og til lidt mere pebret, men lige så vel vældig let. Den billigste fragtmulighed vil dog utvivlsomt være selv at hente ordren, som desværre nødvendiggør at du bor i nærheden af online firmaets tilholdssted.\nLeveringstiden på er selvfølgelig usædvanlig betydningsfuld ifald du skal bruge varen om få sekunder, så herved er det skam meningsfuldt at man kigger nærmere på det estimerede leveringstidspunkt på det aktuelle produkt.\nEn masse internet selskaber udlover dag-til-dag levering på en hel del produkter, eksempelvis Dripper Tank, hvilket dog beroer på at bestillingen køres igennem tidligere end et bestemt klokkeslæt, så at de har mulighed for at nå at få varerne betjent forud for at logistikpersonalet holder fyraften.\nIndtil flere e-shops i Danmark frembyder portofri fragt, men i reglen er det under betingelse af at der erhverves for en konkret sum. Alternativt skulle man beslutte sig for den mest prisbevidste form for fragt, som ofte – uden hensyn til om man er ved Hørsholm, Nakskov eller Skælskør – vil være at få dem til at køre dine varer til en pakkeshop.\nDet er efterhånden ret så bekvemt for os alle at prissammenligne i blandt diverse e-forretninger, og så har mange internet foretagender ikke kunne slippe for at nedbringe salgsværdien på produkterne – til børn, og ligeså til voksne – betydeligt, og endda nogle gange yde gratis levering.\nMen det kan trods alt vise sig profitabelt at se nærmere på nogle enkelte internet forhandlere efter rabatkoder på Dripper Tank forinden du handler, således at du er usvigeligt sikker på at skaffe sig den mindst kostelige pris.\nDu bør blot være opmærksom på, at såfremt en e-butik afhænder en vare til salg for en salgspris som virker grænseløst god, så kunne det undertiden være en indikation på en uærlig internet handler. Kortbestillinger er heldigvis en del af en bestemmelse, hvilket garanterer os imod snydagtige internet varehuse.\nVi anbefaler betalinger med kort eller MobilePay. Som alternativ kan du anvende en løsning som eksempelvis ViaBill, ifald du vil finansiere omkostningerne over tid.\nForud for at folk køber hos en e-forhandler behøver de når alt kommer til alt få overblik over dens handelsaftale, det er dog undertiden ikke særlig spændende.\nEt alternativ kunne være at bemærke hvorvidt internet virksomheden er e-mærke tilsluttet, hvilket er en påvisning af at online forretningen følger gældende dansk lovgivning, og at internet selskabet undertiden vurderes af sagkyndige der kender reglerne på området. Desuden giver det dig anledning til opbakning, hvis du får udfordringer som følge af din shopping.\nForuden dette kan det være til hjælp at køberen er klar over de fundamentale bestemmelser der kan have indvirkning på ordren, som for eksempel hvilken ombytningsret e-forhandleren anvender. I den forbindelse er det tilmed essesentielt, at man altid beholder sin faktura, så man senere vil kunne påvise sit køb af Dripper Tank, uden hensyn til om man er på udkig efter produkter til en mand eller kvinde.\nTrustpilot medfører ret så uafhængige løsninger til at undersøge diverse eksisterende konsumenters tanker og derfor er det klogt, at du analyserer online virksomhedens ratings af Dripper Tank før du bestiller.\nFacebook yder endvidere uden sammenligning stabile genveje til at få en idé om online forhandlerens popularitet. Desuden ser vi endda online forhandlere hvor du kan forfatte en vurdering af ordreforløbet, hvilket desuden må drages fordel af til at danne dig et indtryk af hvor glade kunderne er.\nWebsitet er finansieret af annoncer. Vi har faste samarbejder med en lang række online selskaber idet vi præsenterer forretningernes varer, og tjener betaling ifald en af de besøgende på vores website udfører en transaktion.\nFakta vedrørende produkter og e-firmaer opdateres jævnligt, men vi påtager os intet ansvar for ændringer der muligvis er implementeret siden vi senest opdaterede sidens oplysninger.


Om os | TEST Jobo\nDerfor skal du vælge Jobo Møbler\nNår du køber dine møbler hos Jobo, så sørger vi altid for levering af møblerne. Vores møbelchauffør bringer møblerne sikkert frem til dit hjem. I særlige tilfælde benytter vi også eksterne partnere, som vi naturligvis stiller de samme høje krav til, som vi stiller til os selv.\nMed vejledning og rådgivning fra vores professionelle møbelrådgivere er du altid i sikre hænder. Vi hjælper med at finde den helt rette løsning til dig. Uanset hvilket rum i din bolig, du ønsker at indrette, så står vi altid til rådighed. I vores fysiske butik finder du også en professionel og inspirerende sengeafdeling, hvor du også vil kunne støde på vores sengeekspert.\n3. Du er i fokus\nHos Jobo Møbler sætter vi altid kunden i første række. Det er vigtig for os at kunden føler sig i trygge hænder.\nDerfor bestræber vi os altid på at give den allerbedste service og rådgivning. Vi mener at tryghed er nøglen til en god oplevelse!\nVi er en lille flok møbel entusiaster, som alle elsker møbler i høj kvalitet og klassisk design. Vi er altid klar til at svare på dine spørgsmål eller hjælpe dig med at finde det helt rigtig møbel til dig.\nHar du spørgsmål kan du finde os i butikken, indenfor åbningstiderne eller sende os en mail.\nVi ses i Jobo Møbler!\nIndehaver | Møbelrådgiver\nJeg har over 30 års erfaring med salg af kvalitetsmøbler og senge.\nDet er vigtigt for mig at kunden skal føle sig i centrum. Med god service og vejledning "en aftale er en aftale"\nDet er dejligt at arbejde med kvalitet i højsædet og en nydelse at se at vores mange kunder er tilfredse med deres møbelvalg i Jobo Møbler.\nDu er altid velkommen til at kontakte mig | bo@jobo.dk\nDu møder mig i butikken, hvor jeg altid står klar til at rådgive og vejlede. Uanset om du skal have nye møbler eller hjælp til pleje at de gamle.\nEfter mange år i møbelbranchen betragter jeg mig selv, som en rigtig møbel nørd! - Har jeg ikke svaret på dit møbel-spørgsmål så gi'r jeg en is 😉\nKontakt mig på jacob@jobo.dk\nJeg har mange års erfaring i møbelbranchen og elsker mit arbejde!\nDet er vigtig for mig at kunden får det helt rigtige møbel med hjem.\nNår jeg ikke står i den fysiske butik, er jeg muligvis at finde på landevejen i JOBO bilen, hvor jeg er på vej ud med skønne designer møbler!\nDu kan kontakte mig på ingolf@jobo.dk\nKontakt mig på lis@jobo.dk\nJeg sikrer at der ser pænt og præsentabelt ud i butikken.\nDet skal være en ren fornøjelse at besøge vores smukke møbelhus i Kolding.\nSanne Thune Lindorf Lund\nJeg sidder bag skærmen og sørger for at du kan sidde der hjemme og shoppe alle de lækre møbler og tilbehør vi har på Jobo's webshop.\nJeg har et spændende og alsidigt job og man kan jo ikke andet end at blive inspireret i disse skønne omgivelser.\nKontakt mig gerne på sanne@jobo.dk, jeg er altid parat til at hjælpe dig med et hvert spørgsmål.\nMig kan du møde på landevejen og hjemme hos dig selv når du skal have leveret nye møbler.\nHos Jobo Møbler har vi en holding til miljøet!\nSom i mange andre brancher er der i møbelbranchen et stort problem med emballage, der hober sig op. Pap, plastik, foam, flamingo og træ bruges i stor stil til at beskytte møblerne under transport, så de når sikkert frem uden skader.\nHos Jobo Møbler håndterer vi alt affald med største omhu. Pap og klar folie bliver afhentet ugentligt til genbrug. Metal, flamingo, elpærer, træpaller, plader og batterier sorteres og køres til Kolding Kommunes genbrugsstationer.\nI det hele taget gør vi en stor indsats for at minimere mængden af restaffald, der ender på forbrændingen.\nVi har gennem de seneste år skiftet de fleste lyskilder ud i forretningen, så glødepærer i dag kun udgør ca 20%. Investeringen har givet os et væsentligt lavere el-forbrug, og LED-teknologien har en meget længere levetid.\nVi er altid på udkig efter producenter der, lige som os, har en holdning til bæredygtig produktion. For ca et år siden begyndte vi f.eks. et samarbejde med RE-NATURSENGE. De laver højkvalitetssenge primært af naturmaterialer og med fokus på økologi.\nMadras-producenten AUPING har også meget fokus på bæredygtig produktion. Ud fra Cradle-to-Cradle princippet arbejder AUPING på at fremme renhed i materialer og produktion, der bl.a. indebærer, at deres produkter efter endt levetid kan skilles ad og genbruges med minimale omkostninger for miljøet.\nVi er bevidste om, at vores arbejde med med genbrug og en bæredygtig hverdag ikke er et mål, men en konstant søgen efter bedre og mere miljørigtige rutiner. Vi forsøger til stadighed at forbedre os gennem dialog med samarbejdspartnere og ved kreativ tænkning i nye løsninger.\nDet hele startede tilbage i den lille bydel Harte, nær Kolding. Her boede John med sin lille familie. John var oprindelig møbelpolster men kastede sig i 1962 ud som selvstændig møbelpolster, som senere skulle vise sig at blive langt større forretning end han nogensinde havde turde håbe på. I 1962 var pladsen trang og da Jobo Møbler hurtigt fik vokseværk, måtte John ud og finde nye lokaler, så den lille familie kunne bevarer deres lille hjem. Jobo Møbler flyttede til Låsbygade og derefter Agtrupvej i Kolding, hvor møbel eventyret først tog rigtig fart. Jobo Møbler blev kendt i lokal området for sin gode kvalitet, design og professionelle rådgivning.\nI 1974 startede et helt nyt kapitel i Jobo Møblers historie. John begyndte at bygge nye lokaler på Albuen i Kolding og her har butikken haft adressen siden.\nI 1997 er der generations skifte, hvor sønnen Bo overtog firmaet. Dette blev starten på Jobo Møbler som vi kender det idag. Navnet udspringer af John og Bo. Butikken har udviklet sig fra at være mørke træssorter, syret eg til en moderne møbelbutik med klassiske design ikoner. Kvaliteten har altid været i højsædet og er det fortsat hos Jobo Møbler. Hos Jobo Møbler har vi valgt at satse på kvalitet, rådgivning, god service og lækre designs.\nMøbelhuset der fik vokseværk\nJobo Møbler - Et oplevelseshus\nI Jobo Møbler ønsker vi at give dig en oplevelse.\nI vores møblehus i Kolding kan du derfor også besøge en blomsterhandel. Gamst1903 er det første du møder når du træder igennem vores døre. Du bliver derfor altid mødt med friske grønne planter, smukke buketter og en skøn duft.\nVi mener at vi kan være med til at inspirere vores kunder på tværs af vores og samarbejdet giver noget helt særligt til vores hus\n2020 vi får ny nabo\nI efteråret 2020 åbnede Kvänum Køkkener deres 4. afdeling i Danmark. Det gjorde de i en tidligere del af Jobo Møblers lokaler og vi har naturligvis åbnet op imellem Jobo Møbler og Kvänum Køkkener, så vores kunder kan gå imellem de to butikker uden at skulle udenfor.\nKvänum Køkkener er håndbyggede køkkener i den højeste kvalitet. Matchet imellem Kvänum og Jobo Møbler er derfor ideelt, vores kunder vægter nemlig de samme ting: Kvalitet, design og service.


ViaAlpina - Blog 11. oktober 2011\n> 11. oktober 2011\nRapport fra Access Commission Tirsdag, 11.10.11\nEfter kaffepausen fortsatte vi med generalforsamlingen, nu dog kun med fire bestyrelsesmedlemmer ved podiet, idet Mike rekreerede sig på hotelværelset, og Jan havde ligesom fuldført sin opgave den dag, og nu var at finde i salen som menig deltager. Jordi var ganske godt tilfreds med at have overtaget formandsstole, mens Nico og Peter udførte deres bestyrelsesopgaver på bedst mulige måde. Silvio var jo kun med i bestyrelsen en kort tid endnu, men det var tydeligt nok, at det var ham, der var den organisatoriske hjerne i det foretagende, for han styrede tingenes gang fra baglandet med sit kølige overblik. Både regnskabet med de kraftigt diskuterede budgetoverskridelser samt det reviderede budget for 2012 var blevet godkendt, og med disse formalia i orden kunne vi gå videre med de mere seriøse emner. Vi var nu nået til punkt 6 på dagsordenen, og det drejede sig om en afrapportering fra de forskellige kommisioner i UIAA.\nFørste kommission var Access Commission, og denne kommissions mission er at hjælpe medlemslandene med at styrke den menneskelige ret til at færdes i bjergene og på klipperne, blandt andet ved dels at samarbejde med øvrige internationale organisationer, og dels ved at udbrede viden om best practice til medlemslandene. Kommissionen har sat sig som mål at samle alle informationer om adgangsforhold over hele verden, og ved forrige møde er der samlet en række guider og informationer i pdf om forskellige landes forhold, dog primært på engelsk. Siden har man arbejdet videre med at gøre informationerne tilgængelige på andre sprog, således at der i dag også ligger informationer på spansk, svensk og walisisk (se herunder).\nEn sag, der har kommissionens bevågenhed er den åbne ret til at færdes frit på eget ansvar, idet der er en tiltagende tendens til, at aktiviteter bliver forbudt, fordi der er en iboende risiko for at man kan komme til skade. For eksempel kunne man jo godt forestille sig, at myndighederne ville forbyde klatring, fordi der er en risiko for at falde ned. Midlet mod et sådant forbud er dels at gøre sådanne myndigheder opmærksomme på, at pågældende personer udfører aktiviteten af egen fri vilje, og dels, i samarbejde med andre kommissioner i UIAA, at sikre sig at sådanne aktiviteter udføres på et sikkert og bevidst grundlag. Endelig kan kommissionen også gå ind i specifikke sager, eksempelvis kører der en sag i Sydafrika, hvor der er planer om at bygge et hotel i en beskyttet område i landet, og hvor kommissionen har foranlediget at byggeplanerne er blevet standset indtil spørgsmålet har være behandlet ved den lokale domstol.


Samlet pris fra 3176 DKKfor 2 personer\nDer er mulighed for at tilkøbe vores lækre behandlinger og nyde de mange dejlige spafaciliteter. Du kan læse mere om vores behandlinger under fanen Spa. I spaafdelingen finder du mange lækre faciliteter som blandt andet varmvandspool, boblebad, sauna og dampbad.\nPå førstedagen serverer vi en 2-retters middag sammensat af vores køkkenchef. På andendagen byder vi dig om aftenen på en 3-retters middag.\nOm morgenen kan du se frem til vores store morgenbuffet med økologiske og lokale specialiteter.\nAquaSpa'en på Comwell Kellers Park bliver endnu mere lækker\nI september 2018 åbnede vores nyrenoverede vådområde i spaafdelingen. Vi er yderligere ved at udvide spaafdelingen med et større liggeområde med en salt- og firelounge, som åbner d. 1. februar 2019. Der vil derfor stadig være håndværkere i hverdagene fra mandag til fredag bag spaafdelingen.


IBM: Denne teknologi bliver en revolution - Computerworld\nDoktor Matthias Kaiserswerth - IBM Research\n22. oktober 2013 kl. 14.57\nZürich: IBM vil forvandle tankespil og fremtidsvisioner til virkelighed, og gennem såkaldt cognitive computing gør it-giganten maskiner intelligente gennem evnen til at lære.\n"Vi bliver hele tiden bedre til at få vores systemer til at opfatte, huske, bedømme og lære," siger doktor Matthias Kaiserswerth, der er direktør hos IBM Research i Schweiz.\nForskerne fra IBM forudser, at de næste ti år vil byde på store landvindinger for cognitive computing, og de ser store muligheder for at kunne bruge teknologien i blandt andet finanssektoren og medicinalindustrien.\nFor IBM handler fremtiden derfor ikke bare om at bruge computerkraften til rå databehandling. Nu skal systemerne tænke selv.\nSådan vinder kognitiv maskine over Jeopardy-mestre\nDen kognitive teknologi træder stadig sine barnesko, og selvom IBM kalder det fremtidens teknologi, mangler virksomheden stadig at etablere og udvikle løsningerne til decideret forretningsbrug.\nIBM's mest fremskredne og konkrete projekt omkring teknologien er projektet Watson, der blandt andet er blevet markedsført i det verdensberømte Jeopardy-program, hvor den høvlede de to andre menneskelige deltagere eftertrykkeligt.\n"Vi tog alle spørgsmål og korrekte svar fra Jeopardy gennem tiderne og gemte det i Watsons database. På den måde kunne vi se, hvilke kilder der er de bedste. Om det eksempelvis var Wikipedia, IMDB eller helt andre," fortæller Matthias Kaiserswerth.\nMaskinen bliver finansrådgiver\n"I sundhedssektoren vil Watson være en revolution. Systemet kan give lægerne information, som ligger ud over deres uddannelse og formidle patienternes personlige data," mener Matthias Kaiserswerth og fortsætter:\n"I finanssektoren kigger vi på at gøre Watson til finansrådgiver."\nI øjeblikket er det blot et tankespil fra IBM's side, men virksomheden tror på teknologien og er overbevist om, at de kognitive systemer går en gylden fremtid i møde.\n"De sidste 10 år har bragt så mange ting, som vi ikke havde forestillet os. Og tænk hvad de næste 10 år giver os med al den nye teknologi," siger Matthias Kaiserswerth.


softblock skærmvæg hos Dansk Design Center\nDen naturfarvede softblock skærmvæg hos Dansk Design Center\nDa Dansk Design Center i 2013 skulle have ny indretning i stueetagen på H.C. Andersens Boulevard i København, var der ingen skræk for at mikse farver, materialer og designs. Og det blev dygtigt gjort. For resultatet med guldfarvet folie, gul malet væg med statements, kulørte lamper og molos naturfarvede softblock rumdeler i kraftpapir blev på forunderlig vis utroligt helstøbt.\nProduktliste og materialer\nmolo kraftpapir softblock rumdeler, isolerende guldfolie-tæpper, kulørte lamper og en masse andre vovede elementer og guf for øjenene.\nsoftblock rumdeler »\nDansk Design Center er siden flyttet fra adressen på H.C. Andersens Boulevard og har desværre ikke længere åbent for offentligheden. Så det var godt, at vi fik taget billedet herover dengang i 2013.\nUnder opsætningen af den lange slangeformede softblock installation fik vi lejlighed til at skyde dette billede oppefra. Det giver et godt indblik i den storhed, molos softblock kan tilføre en indretning.\nGrapes designers datter Liva demonstrerer hvor fascinerende og levende en softblock er. Øvelsen virkede nærmest meditativ på hende.\nLæg mærke til kigget igennem installationen. "Overliggeren" stabiliserer vi ved at indsætte kraftige paprør som indvendig afstivning. Og det er faktisk stabilt nok til, at vi kan lave selv brede døråbninger.


Google blev grundlagt i 1998 som en søgemaskine, det produkt, de stadig er bedst kendt for i dag. I dag uddeler Google i gennemsnit over 40.000 søgninger hvert sekund for over 1,2 billioner søgninger på et år – og dette antal fortsætter med at vokse. Men Google gør langt mere end at hjælpe dig med at finde sjove kattevideoer og dine yndlingsopskrifter. Google leverer, e-mail, videoer, sociale medier via Google+, kontorsoftware gennem deres Google Office-produkter og meget mere. Jo mere du bruger Google-produkter, jo mere lærer Google om dig. Desuden kan de sammenligne dig med lignende profiler fra andre brugere. Find ud af, hvad Google ved om dig, men vær forberedt på at blive chokeret.\n1 Hvad din søgehistorik siger om dig\n2 E-mail er – for det meste – fortroligt\n3 Google Docs er et informationslager\n4 Google Drive er et godt sted at gemme information\n5 Kort kan give den bedste profil i dit liv\n6 Andre informationskilder\n7 Find ud af, hvad Google ved om dig\n8 Du skal være ansvarlig for dine data\nHvad din søgehistorik siger om dig\nDet er et almindeligt fænomen. Du foretager en Google-søgning efter et produkt, og den næste ting, du ved, at der er reklamer overalt for det samme produkt. Men reklame baseret på produktsøgninger er kun en lille del af de oplysninger, Google indsamler om dig for at danne en reklameprofil. Søg online efter oplysninger om en bestemt hunderase, og Google logger oplysningerne om dig. Jo flere søgninger du foretager dig om hunde generelt eller den hunderase, desto mere sandsynligt vurderer Googles system dig som ejer den hunderase.\nDu kan se, hvor hurtigt Google kan opbygge en profil for næsten alle aspekter af dit liv. Fra medicinske problemer, du kigger op, kan Google bestemme, at du lider af hyppig halsbrand. Er FoxNews din go-to kilde til nyheder? Google bemærker dine politiske tilbøjeligheder. Begynd med at søge hjem i et nyt område, og Google får ud af, at du overvejer at flytte. Hver søgning, du udfører, tilføjer de oplysninger, som Google har til at opbygge din profil.\nE-mail er – for det meste – fortroligt\nIndtil 2017 scannede Google indholdet af Gmail-konti for information for at oprette målrettede reklamer. Google scannede hver e-mail, der blev sendt fra personlige Gmail-konti, både indgående og udgående, for oplysninger, der ville være nyttige for annoncører. Denne politik findes ikke mere. Der er dog stadig nogle ting ved Gmail, vi gerne vil være opmærksom på.\nGoogle slettede ikke de oplysninger, den fik om dig fra e-mail inden 2017. Hvis Google lærte via en e-mail, du sendte i 2016, at du planlægger at gå på pension i Arizona inden for fem år, forbliver disse oplysninger en del af din målrettede profil for annoncører.\nDerudover har Google ikke stoppet med at scanne dine e-mails for spam og phishingforsøg. Hvilket betyder, at Google holder styr på de e-mail-adresser, der kommer og går på din konto. Selvom Google har sagt, at det vil stoppe med at scanne indholdet af e-mailen til målrettet annoncering, er det ikke klart, om Google er stoppet med at bruge oplysninger fra adresserne til målrettet annoncering. Så hvis du e-mailer en ny mægler eller ejendomsmægler, er det sandsynligt, at oplysninger bruges til at opbygge din profil også.\nGoogle Docs er et informationslager\nNår du stopper op og tænker over det, virker dette indlysende. Microsoft tjener en hel del indtægter fra sit Microsoft Office-produkt, herunder tekstbehandlings-, regnearks- og præsentationssoftware. Hvordan er det Google kan tilbyde de samme produkter gratis? En del af svaret ligger i det faktum, at Google scanner dine dokumenter for at levere relevant indhold til dig – også kendt som målrettet reklame. Jo bedre informationskvalitet, der er målrettet mod potentielle kunder, jo mere Google kan opkræve for dine oplysninger.\nHvis du nogensinde har skrevet et brev ved hjælp af Google Dokumenter til at give oplysninger til en advokat om en kommende skilsmisse, kan Google bruge disse oplysninger til at målrette dig. For eksempel ved at vise dig annoncer til dating apps. Hvis du sammensætter et simpelt budget ved hjælp af Google Sheets, kan Google muligvis bemærke, at dit budget for tv er betydeligt højere end gennemsnittet i dit område. Nyttig information til virksomheder, der tilbyder konkurrerende tv-tjenester.\nSelvom vi måske kan lide denne type målrettede annoncer, må vi ikke glemme farerne. Det er en ting at sælge dine oplysninger til målrettede annoncer. Men hvad er virksomheder, der begynder at sælge disse oplysninger til forsikringsselskaber eller regeringen?\nGoogle Drive er et godt sted at gemme information\nAt have information tilgængelig på enhver enhed er vidunderligt nyttigt. Du kan gemme vigtige papirer og kvitteringer online, gemme dine yndlingssange, holde skattedokumenter sikre. I henhold til servicevilkårene, ved du, det, du er nødt til at kontrollere, at du accepterer for at have en konto, men du aldrig rigtig læser, scanner Google indholdet på dit drev for at give “personlig relevante produktfunktioner.” Selv hvis de dokumenter, du gemmer der, ikke blev oprettet ved hjælp af Googles kontorprodukter, har virksomheden nu adgang til disse oplysninger.\nKort kan give den bedste profil i dit liv\nGoogle Maps og lignende produkter gjorde det meget lettere at finde din vej rundt i byen. Men selvom Google Maps ikke opkræver noget gebyr for dets brug, er intet nogensinde gratis. Hvis du aldrig brugte noget andet Google-produkt, kunne Google opbygge en grundig profil af dit liv baseret på Maps alene. Kort indeholder oplysninger om din hjemmeadresse, hvor du arbejder, hvor dine børn går i skole, dine yndlingsrestauranter, hvor ofte du går i købmanden, hvordan du kan lide at tilbringe din fritid, uanset om du fisker ved søen eller drikker ved bar og meget, meget mere. Du tillader dybest set nogen at forfølge dig.\nGoogle Chrome giver naturligvis en masse information til Google om dine vaner online. Det er vigtigt for annoncører at vide, hvilke annoncer du klikker på, og hvor længe du forbliver på siden. YouTube fortæller Google om din smag inden for musik, trailere og sjove kattevideoer. Google Translate fortæller det, hvilke sprog du måske er interesseret i, og hvad du prøver at kommunikere på disse sprog. Google Shopping fortæller Google om dine online shoppingvaner, hvad du betragter som en for høj pris til at betale for den nyeste elektronik, uanset om du er tilfreds med dine nuværende enheder med mere. Hver interaktion, du har med Google, giver den nøgleinformation, som annoncører bruger til at målrette dig mod annoncer.\nSelvom det enten er fascinerende eller skræmmende, afhængigt af dit synspunkt, hvor meget Google kan vide om dig, er det muligt at lære meget om, hvad Google ved om dig. Gå til Google Takeout, og vælg hvilke produkter, du gerne vil inkludere i din informationshentning. Listen er lang, skal du rulle ned til bunden.\nKlik på “Næste” for at få vist mulighederne for, hvordan du vil have de oplysninger, der leveres til dig. Du kan vælge en .zip- eller .tgz-fil, filerne i den maksimale størrelse, før den deler oplysningerne (tænk gigabyte med information her). Desuden kan du vælge, om du vil have dataene sendt til dig eller blive tilføjet til en cloud-lagringsindstilling. På denne måde kan du få en indblik i den viden, som Google har indsamlet om dig gennem årene.\nDu skal være ansvarlig for dine data\nDer er ikke noget ondt ved at Google scanner dine oplysninger for at hjælpe annoncører med at gøre deres annoncer til dine mere relevante for dine interesser. Nogle mennesker beslutter måske, at de foretrækker at have reklamer for produkter og tjenester, de faktisk er interesseret i. I stedet for at blive oversvømmet med tilføjer til ting, de aldrig ville købe. Det er dog dine oplysninger, og du skal være opmærksom på de oplysninger, du leverer Google til. Derudover er det godt at være opmærksom på, hvad Google gør med disse data. Du kan justere dine Google-privatlivsindstillinger på en måde, der forbedrer dit privatliv lidt. At være helt anonym, mens du bruger Google, er imidlertid simpelthen umulig.