Endnu en gang viser Socialdemokratiet, at det er styret af frygt for Dansk Folkeparti | Information\nEndnu en gang viser Socialdemokratiet, at det er styret af frygt for Dansk Folkeparti\nSocialdemokraterne gemmer sig bag et burkaomsvøb\nDet kvindesyn, som burka og niqab er udtryk for, kan ikke udryddes med straf. Tværtimod kan straf gøre det til frihedskamp, at kvinder tildækker sig.\nIngen tvivl om det egentlige formål med en straffebestemmelse. Det vedgik Dansk Folkepartis gruppeformand, Peter Skaarup, under Folketingets åbningsdebat i oktober: »Et forbud mod burkaer i det offentlige rum.«\nMen et forbud mod bestemte religiøst betingede klædedragter strider mod grundlov og internationale forpligtelser. Så da Venstres folketingsgruppe i efteråret vedtog at gå med i DF’s felttog, blev et burkaforbud døbt om til et tildækningsforbud. De Konservative fremhævede, at ikke alle ansigtstildækninger skal straffes. Der må stadig være julemænd og klovne i bybilledet. Munderinger, der nu i det justitsministerielle sprog er blevet til »anerkendelsesværdige formål«.\nMen hov, er det særligt liberalt at forbyde bestemte klædedragter? Og nytter et forbud overhovedet noget? Sådan kan man indvende – og det gjorde Venstre da også, inden Dansk Folkeparti spandt Venstre ind. Disse indvendinger har stadig gehør i Liberal Alliance. Så meget, at partiet besluttede at fritstille sine folketingsmedlemmer i afstemninger om sagen. Dermed røg flertallet mod burka og niqab.\nlars søgaard-jensen, Eva Schwanenflügel, Poul Anker Sørensen, Hans Larsen, Dorte Sørensen og Katrine Damm anbefalede denne artikel\n06. april, 2018 - 17:09\nDomstolen stak halen mellem benene i Belgien-sagen og så var der fri bane for den grimme politiske vilje.\nForudsættes det, at nogle klæder sig i burka eller niqab af egen fri vilje og i respekt for egen trosopfattelse, så er denne handling omfattet af Menneskerettighedskonventionens garanti om retten til at “overholde religiøse skikke”. Staten har begrænset ret til indgreb i trosfriheden, nemlig kun, som det står i art. 9, stk. 2; når det er nødvendigt af hensyn til den offentlige orden, tryghed, sundhed, sædelighed og for at beskytte andres rettigheder og friheder.\nNår domstolen som i eksemplet ovenfor, ikke selv træffer afgørelse, men returnerer ærindet til nationalstatens egen afgørelse - så kan vi da med sindsro meddele, at Danmark fremover lader vore egne domstole afgøre klager om brud på menneskerettighederne.\n06. april, 2018 - 18:45\nÆgte socialdemokrater behøver ikke gemme sig, de er i forvejen ikke til at få øje på.\nMartin Madsen, lars søgaard-jensen, Rolf Andersen, Nike Forsander Lorentsen, Per Engberg, Kenneth Graakjær, Lillian Larsen, Kim Folke Knudsen, Erik Karlsen, Espen Bøgh, Michael W Pedersen, Ole Frank, Vivi Rindom, Vibeke Hansen, Olav Bo Hessellund, Eva Schwanenflügel, Bjarne Bisgaard Jensen, Hans Larsen, Karsten Lundsby, Katrine Damm og Flemming Berger anbefalede denne kommentar\n06. april, 2018 - 19:25\nOm det er frygt for DF, der styrer Soc.dem - tjah- Tror nok det snarere er et udbredt ønske i partitoppen om, at komme DF i møde på flest mulige områder, for at kunne krybe til køjs med DF efter det næste valg. Altså rendyrket opportunisme. Meget af det Mette Frederiksen og Henrik Sass har gennemtrumfet må virkelig have gjort ondt på de menige MF'ere. Kun Mette Gjerskov tør lufte sin modstand. Kan Lykketoft gå med til det her? Eller overtrumfer loyaliteten til partiet alt?\nMed mindre det her blot er den vante socialdemokratiske taktik: Når partiet er i opposition så mener man noget helt andet end da man sidst var i regering. Når man så danner regering, så mener noget andet, end det man sagde da man var i opposition.\nFx var SD voldsomt imod en Tobin-afgift, og en millionærskat de man var i regering. Da partiet kom i opposition så gik Sass Larsen pludselig ind for begge dele.\nSkulle SD danne regering efter næste valg, så er det godt at forberede sig på. at en sådan regering kun kan skuffe, og gøre folk endnu mere frustrerede.\nMon ikke Mette f. er ligeglad med det, bare hun kommer til fadet.\nRolf Andersen, Kim Folke Knudsen, Ole Frank, Karsten Aaen, Bjarne Andersen, Olav Bo Hessellund, Eva Schwanenflügel, Bjarne Bisgaard Jensen, Karsten Lundsby, Jesper Lerche, Flemming Berger, Hans Larsen og Herdis Weins anbefalede denne kommentar\n06. april, 2018 - 23:07\nRuna skriver ikke Søren\nKvinder i Norden bør ikke iklæde sig burka og niqab, især ikke unge kvinder. Der er intet i islam, der kræver, at de skal. Personligt tror ikke at loven kommer til at virke, men jeg mener stadigvæk, at disse beklædningsgenstande, burka og niqab er kvindeundertrykkende. David Rehling du er med til at understøtte imamernes fastholdelse af unge kvinder i et socialt kontrolleret samfund. Jeg har i halvandet år været i kontakt med unge muslimske kvinder. Ingen af dem, som jeg har mødt, ønsker at gå med førnævnte beklædningsgenstande og heller ikke tørklæde. En ung kvinde, som jeg har arbejdet sammen med bliver tvunget til at gå med tørklæde på sin videregående uddannelse grundet social kontrol og en fætter, der sladrer. Hun tør ikke fjerne tørklædet, fordi der har været brugt vold og kontrol i hjemmet og hun er bare en af utallige piger/kvinder. Informations læsere, hvem jeg er en af, hjælper ikke disse unge kvinder med fromme kommentarer om frihed. De lever ikke i en frihed. I de fleste tilfælde hvor piger/kvinder går med tørklæde, niqab eller burka gør de det sjældent af egen fri vilje.\nNike Forsander Lorentsen, Kim Folke Knudsen og Troels Ingartsen anbefalede denne kommentar\n06. april, 2018 - 23:09\nPersonligt tror jeg ikke, at loven kommer til at virke,....\n07. april, 2018 - 06:34\nRuna jeg vil ønske at vi fik tal for hvor mange, der af egen vilje ønsker og er glade for at gå i denne beklædning og hvor mange det er et krav fra familien og omgangskredsen. Hvis vi havde pålidelige opgørelser så var det lettere at se om det i virkeligheder er et stort problem og kan tilbyde hjælp til de kvinder der ikke selv ønsker denne beklædning.\nDa DF kom med forslagene blev der foretaget undersøgelser og det viste sig at det kun var MEGET få, der gik i denne beklædning. Hvorfor denne politiske hetz og mediestorm for ingenting. Hjælp dog de kvinder der har brug for hjælp og lad de andre gå med det de vil.\nDerudover behøver alle andre ikke skulle tænke på om de må gå i hættetøj, ha' tørklædet trukket op osv...... Til demonstrationer og lignende er der jo i dag allerede indført maskeforbud - så hvorfor også dette - Skal "vi" også ha' forbud mod at gå i andet end i rødt-hvidt tøj ?????\nLillian Larsen, Rikke Nielsen, Ole Frank, Karsten Aaen, Vibeke Hansen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n07. april, 2018 - 13:48\nEt samfund som det danske er et interesse og arbejds fælleskab. Som samfund tager vi vare på dem det ikke kan klare sig selv. Dette princip bakkes op af det meste af vores befolkning. Nuancerne findes i hvordan man identificerer behovet for hjælp.\nDet bør være fint at iklæde sig en Burka i henhold til vores frihedsrettigheder. Men man må også leve med de konsekvender det afføder, da man ikke bare kan nyde rettighederne og lade samfundet(Medborgere) tage konsekvenserne.\nHvis man insisterer på at bære en burka. Så bør man således ikke betragtes som værende til rådighed for arbejdsmarkedet(Ingen kontanthjælp). Man kan ikke få offentlig service, hvor man har behov for identfication.\n07. april, 2018 - 16:04\nJeg er ikke på linje med DF. Det jeg skriver er ikke baseret på en politisk interesse, men menneskelig interesse og nu snart 2 års erfaring. Jeg tror, at nogle få kvinder går med disse heldækkende beklædningsgenstande af religiøse grunde, nogle af trods overfor samfundets omtale af muslimer f.eks. umenneskeliggørelsen, som er foregået i mange år og til sidst og desværre de fleste af social tvang og forventning fra miljøet Jeg har selv på grund af et arbejde med indvanderkvinder, ænderet min mening, omkring burka, niqab og tørklæde, fordi jeg ganske enkelt et kommet tættere på mange unge indvandrerkvinder, end jeg har været før. Min unge vendinde som har måttet tage imod mange tæv og stak af hjemefra i en periode mener at omkring 60-70% er underlagt et klart krav, eller en forventning om at de skal gå med tørklæde. Hun var i praktik hos os. Hun valgte ikke at gå med tørklæde, men tog et på, da hun gik. På uddannelsen gik hun med tørklæde på grund af en fætter, der mente , at det burde hun. Næsten alle børn i familien har faren slået undtagen to søstre, hvoraf den ene er blevet familiesammenført i et andet nordisk land. Faren er ellers veluddannet, men har desværre skader fra en krig og derved uarbejdsdygtig. Han søger trøst i religionen. Det gør mange. Imamerne har en enorm magt og ofte ikke af det gode. Moren er analfabet og meget troende. Mange i deres omgangskreds er ledige og et mindre antal helt uarbejdsdygtige. Dette er skæbnen for mange ikkevestlige indvandrere. Den yngste søster blev student for kort tid siden. Hun fortalte ikke sine forældre, at hun var færdig, ellers havde de nok stoppet hende i, at nyde tiden og festerne efter. Hun fortalte, at hun var hos en veninde. Alle børnene er kloge børn og skal nok få uddannelse undtagen den bortgifte tildækkede søster. Denne pige er bare en af mange tusind piger, som forældrene vil beskytte mod vestens "fordærv". Mange af disse unge kvinder er i virkeligheden hverken en del af egen kultur, eller dansk. Unge mænd, for hvem det dog er lidt nemmere af kulturelle orsager, har også problemer. Disse unge mennesker færdes i et ingenmandsland, hvor de ikke ved hvad de er en del af. Jeg mener, at vejen frem ligger hos mødrene. De skal i arbejde for at skabe kontakt til det danske samfund. Heldigvis findes der selvfølgelig familier, hvor det hele fungerer. Jeg er også komme tæt på noget ældre kvinder fra Nordafrika. Den ene kunne ikke drømme om at gå med tørklæde. Den anden begyndte at gå med tørklæde som 35-40 årig, fordi hendes mand ville. De er nogle flittige kvinder og sjove. Jeg har også mødt mange, der ikke kunne drømme om at arbejde, de mener at vi bør forsørge dem, disse personer har aldrig været i arbejde og mændene arbejder sort ved siden af. Flygninge, der tager på ferie i et krigshærget hjemland i mange måneder. Dette er desværre rigtigt for en del mennesker. Jeg kender en familie på 8 hvor kun 1 søn arbejder. De har været her i over 30 år. Indvandrerspørgsmålet er ikke sådan lige til at løse, samtidigt kommer folk fra et væld af forskellige lande med mange forskellige kulturer. Min unge veninde fra før har ofte sagt. Jeg ville ønske, at tørklædet blev forbudt, fordi så ville én sten være væltet af vejen for os unge kvinder. Hun har i øvrigt en dansk kæreste. Det er ikke bare sådan lige.\nKjeld Jensen, Bjarne Bisgaard Jensen, Kim Folke Knudsen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n08. april, 2018 - 10:19\nEn sanktion giver kun mening hvis den gør en negativ forskel for den sanktionerede. Hvorfor den algierske Don Juan d'Arc er så passioneret på at nudge fængselsstraffe for burkabæring er endog meget tricky , men det er nok egentligt et slags 'scoretrick'.\n08. april, 2018 - 10:33\nKære, nu må det stoppe, der er for få der går tildækket i burka og niqab ( verden er grim nok i forvejen ) det gælder både mænd og kvinder, hvorfor skal jeg til stadighed se på menneskets affald når jeg bevæger mig i det offentlige rum. God dag\n09. april, 2018 - 00:06\nSocialdemokraterne har en kopimaskine stående i Hovedkvarteret som siger copy paste til næsten alt, hvad der kommer fra DF af. Dansk Folkeførelses Service supporterer det gamle arbejderparti med de rette nye meninger, som partiets top tror er vejen til magten. Hvornår løber kopimaskinen fra Dansk Folkeforførelses Service tør for papir eller tør for sort toner ?\n09. april, 2018 - 00:29\nKære Søren Lystlund kl 16.04\nGlimrende kommentar fra Dig om de forhold, som indvandrer unge bevæger sig i i deres eget miljø. Jeg finder personligt Niqab og Burkha for beklædningsgenstande, som ikke hører hjemme i Danmark og ikke hjemme i et oplyst demokrati. Jeg har intet imod, at personer vælger at gå med tørklæde eller hovedbeklædning af anden art blot, at vi kan se deres ansigter.\nJeg mener, at der må være en konsekvens af at gå med de omtalte beklædningsgenstande: Burkha og Niqab, men det skal ikke være en fængselsstraf eller lignende som vil stigmatisere de unge kvinder endnu mere end de er i forvejen.\nDerimod er det et rimeligt krav at afvise personer med Niqab og Burkha som berettiget til kontanthjælp eller til dagpenge. For der er ikke mange arbejdspladser i Danmark, hvor du kan søge arbejde med den påklædning.\nNiqab og Burkha hører ikke hjemme, når du besidder et offentligt embede. Danmark må vise, at statsadministrationen og den kommunale administration ikke er styret af Islam på nogen måde.\nHvad angår asylansøgeres ferieophold i lande som de er flygtet fra. Den dur simpelthen ikke. Er du asylansøger, så må der være en gyldig grund til at du er flygtet, ellers er du ikke asylansøger. Ferieophold taler med andre ord for ophævelse af en opholdstilladelse i Danmark.\nMen jeg vil ikke være med til fængselsstraf eller bøde, hvis et menneske foretrækker at gå i Niqab eller Burkha i det offentlige rum. Det er personens individuelle ret at klæde sig som vedkommende finder bedst. Der hvor der er mistanke om tvang og social kontrol, bør der overvejes forstærket rådgivning af de berørte kvinder, hvis de selv kan overtales hertil.\nSocialdemokraterne har med deres ukritiske støtte til DF sat politiet i en umulig situation. Nu skal de ud og anholde personer, som går rundt i de omtalte beklædningsgenstande.\n09. april, 2018 - 10:00\nDet kan vel tænkes at denne lov om forbud mod niqab og burka også kan være en støtte før unge kvinder som ikke vil finde sig i religiøs undertrykelse som disse beklædningsgenstande er et udtryk for.\n09. april, 2018 - 12:20\n09. april, 2018 - 20:35\nJeg tror man undervurderer styrken i unge muslimske kvinder og den frihedskultur, de kommer til at bære med sig. Burkalovgivning vil være en rød klud i ansigtet på dem, da de vil føle sig totalt tromlet. Jeg forudsiger, at mængden af burkaer/niqab og tørklæder vil stige voldsomt efter lovens vedtagelse. Som en protest mod statsstøttet tvang.\n09. april, 2018 - 21:13\nImgen asylansøgere tager nogensinde på ferie til deres hjemland, det land som de oprindeligt kommer fra; de har nemlig ingen penge til det! Og de får også at vide, at hvis de rejser til deres hjemland, ja så falder fars hammer ret hårdt; asylretten, deres ret til asyl bliver øjeblikkeligt inddraget.\nJeg har, som lærer, været ude for, at flygtninge, af kommunen har gået lov til ar rejse til deres hjemland, eller til et land i nærheden for at besøge en syg far, der lå for døden, eller besøge en datter, der lige havde født mm. Som regel får de to eller tre ugers orlov fra de aktiviteter, de nu deltager i ! Og i den tid, i de to-tre uger, de er væk fra DK, får de altså ikke nogen penge fra kommunen mm.\nOg flygtninge, der efter 10-12 år, eller 15-20 år, er blevet danske statsborgere, kan altså rejse, hvorhen de vil....


Skat.dk: Aftale om overskudsandel ikke udbyttekontrakt\n14 Jun 2012 09:11\nOverskudsandel, udbyttekontrakt, royalty\nSkatterådet kan ikke bekræfte, at en forelagt aftale om køb af ret til andel i spørgerkoncernens omsætning er en udbyttekontrakt, og udgiften til køb af denne er derfor ikke afskrivningsberettiget for en personlig dansk investor i henhold til afskrivningslovens § 40, stk. 2 med den virkning, at afskrivningen kan fradrages i investorens skattepligtige indkomst. Skatterådet finder, at aftalen er en finansiel kontrakt. Der vil ikke være tale om overdragelse af en udbyttekontrakt, selvom der er tale om (videre-)overdragelse af kontrakten indgået mellem Spørger og Managementselskabet. Skatterådet kan derfor bekræfte, at det er uden betydning for svaret om en investor køber retten direkte hos Spørger eller hos Managementselskabet. Skatterådet kan bekræfte, at ved køb hos Managementselskabet, skal Managementselskabet opgøre resultatet ved den/de indgåede finansielle kontrakter.\nAfskrivningsloven § 40, stk. 2,\nKursgevinstloven § 1.\nDen juridiske vejledning 2012-1, afsnit C.C.6.4.2.1.\nDen juridiske vejledning 2012-1, afsnit C.C.6.4.2.\nSagen offentliggøres i redigeret form.\nKan Skatterådet bekræfte, at udgiften til køb af en udbytteret er afskrivningsberettiget for en personlig dansk investor i henhold til afskrivningslovens § 40, stk. 2 med den virkning, at afskrivningen kan fradrages i investorens skattepligtige indkomst?\nKan Skatterådet bekræfte, at udbytteretten kan danne grundlag for beskatning efter virksomhedsordningen jf. Virksomhedsskattelovens § 1?\nSåfremt spørgsmål 1 besvares bekræftende og spørgsmål 2 besvares benægtende.\nKan Skatterådet bekræfte, at udbyttekontrakten kan indgå i virksomhedsordningen i henhold til virksomhedsskattelovens § 1, stk. 2?\nKan Skatterådet bekræfte, at Managementselskabet i forhold til transaktionen med køb af udbyttekontrakten og videreoverdragelse til en investor ikke vil blive beskattet af andet end en eventuel avance?\nSåfremt spørgsmål 4 besvares bekræftende.\nKan Skatterådet bekræfte, at svarene på spørgsmål 1, 2 og 3 vil være de samme, såfremt investorerne køber rettigheden direkte fra Spørger A/S?\nSpørger A/S tilbyder serviceydelser til det skandinaviske og tyske marked.\nSpørger A/S påtænker at sælge rettigheder til en andel af Spørger A/S-koncernens fremtidige omsætning som en udbyttekontrakt ("Udbyttekontrakten"). (talmæssig og beregningsmæssig indhold udeladt). Salget af Udbyttekontrakten sker til et selskab ("Managementselskabet"), hvis funktion på tidspunktet for købet af Udbyttekontrakten er investering i Udbyttekontrakten med henblik på videresalg og efterfølgende administration. Overdragelsen af Udbyttekontrakten sker i henhold til Overdragelsesaftalen.\nDet fremgår af aftalen mellem Spørger A/S og Managementselskabet, at der er indgået aftale om overdragelse af retten til en del af Spørger A/S koncernens indtægter, benævnt royalty, på de betingelser, der er nævnt i aftalen.\nDet fremgår af:\nPkt. 2.2. Køber(Managementselskabet)s formål er at købe Rettighederne, med det formål at eje dem eller sælge dem som udbyttekontrakter.\nRettighederne er defineret i kontrakten.\nPkt. 3.1. Parterne er enige om, at rettighederne er solgt og overdraget til køber.\nPkt. 5.1. Rettighederne betyder en forpligtigelse til for Spørger at betale royalty til Køber som beskrevet i aftalen.\nPkt. 5.2. Beregningsgrundlaget (udeladt).\nPkt. 5.5. (udeladt)\nPkt. 5.7. Salg af aktiver, der genererer indtægt reducerer udbyttekontrakten. Dette sker ved at sælger køber en forholdsmæssig del af kontrakten tilbage.\nPkt. 5.12. Sælger har en tilbagekøbsret (opgørelse udeladt)\nPkt.5.13. Køber kan sælge udbyttekontrakten tilbage til købsprisen(vilkår udeladt)\nPkt. 5.14. Køb/salg kan være hel eller delvis med tilsvarende reduktion af fremtidig udbytte.\nPkt. 7. (udeladt)\nPkt. 11. Aftalen har ingen slutdato.\nDet er hensigten, at Managementselskabet herefter videresælger retten til royalty fra Udbyttekontrakten til en eller flere investorer. (vilkår udeladt). Videreoverdragelsen omfatter ikke visse administrative rettigheder i henhold til overdragelsesaftalen mellem Spørger A/S og Managementselskabet (redegørelse udeladt)\nInvestorerne får samtidigt en mindre ejerandel i Managementselskabet.\nAf aftale om overdragelse af retten til en del af Spørger A/S-koncernens omsætning fremgår at:\n2.1. Managementselskabet formål er at eje rettighederne eller overdrage disse til 3-mand som udbyttekontrakter, og (udeladt).\n2.4. Køb af udbytteret forudsætter køb af aktier i Managementselskabet\n3.2 Henviser til hovedaftalen pkt. 8 (ret til at videresælge retten) og pkt. 5 (betaling og opsigelse).\n3.5. Køber kan videresælge aftalen.\nDer er indsendt udkast til vedtægter for Managementselskabet.\nDet er vor opfattelse, at aftalen mellem Spørger A/S og Managementselskabet, hvorefter Spørger A/S sælger rettigheder til en andel af Spørger A/S-koncernens fremtidige omsætning, er en udbyttekontrakt. Det er tillige vor opfattelse, at denne udbytteret efterfølgende videresælges fra Managementselskabet til investor, og at investor således er berettiget til at afskrive udgiften til købet af udbytteretten i henhold til afskrivningslovens § 40, stk. 2.\nI den juridiske vejledning 2012-1, afsnit C.C.6.4.2.1 er en udbytteret defineret som:\n"retten til en kontraktretligt aftalt løbende indkomst erhvervet ved overdragelse af et formuegode, fx i forbindelse med afståelse af en virksomhed."\nDet følger videre af den juridiske vejledning 2012-1, afsnit C.C.6.4.2.1, at:\n"Ved en udbyttekontrakt skal forstås enhver kontrakt med ret til løbende indkomst. Dette gælder, uanset om retten til dette er erhvervet i forbindelse med overdragelse af udnyttelsesretten til et formuegode eller i forbindelse med salg mv. af et formuegode."\nBegrebet udbyttekontrakt omfatter i henhold til den juridiske vejledning blandt andet kontrakter, der giver ret til en overskudsandel og kontrakter, der giver ret til licensindtægter mv.\nSpørger A/S ønsker i henhold til overdragelsesaftalen med Managementselskabet, at sælge rettigheder til en andel af Spørger A/S-koncernens fremtidige omsætning.\nManagementselskabet erhverver ved overdragelsesaftalen således en ret til løbende indkomst i form af en andel af Spørger A/S-koncernens omsætning. Denne ret erhverves i forbindelse med overdragelse af et formuegode, idet retten erhverves i forbindelse med overdragelse af udnyttelsesretten.\nDet understøtter ligeledes den juridiske kvalifikation af aftalen som en udbyttekontrakt, at der blot er tale om en passiv investering, at der ikke er tale om nogen økonomisk risiko for Managementselskabet ud over det investerede beløb, at Managementselskabet ikke i forbindelse med aftalen opnår en fuldstændig ejendomsret og endelig, at kontrakten løber tidsubegrænset.\nOverdragelsesaftalen opfylder således alle momenter i definitionen på en udbyttekontrakt i henhold til den juridiske vejledning.\nDet fremgår desuden af Vestre Landsrets dom af 8. december 2011 i sag B-1740-10 vedrørende køb af såkaldte "working interests" i olie- og gasfelter i USA, at den i sagen omhandlende ret ikke alene var en ret til et eventuelt overskud i de enkelte projekter, men reelt var erhvervelse af et medejerskab, hvorfor de erhvervede working interests måtte anses for en andel af en erhvervsvirksomhed med olieudvinding og ikke som en udbyttekontrakt. Vestre Landsret udtalte yderligere, at der ikke var tale om en praksisskærpelse i forhold til Landsskatterettens afgørelse fra 2001 (TfS 2002, 476 LSR og TfS 2002, 477 LSR) og Skatterådets svar fra 2007 (TfS 2007, 787 SR), men en anden retlig vurdering.\nDer skelnes således i praksis mellem, hvorvidt der er tale om "an operating interest" (working interest) eller "a non-operating interest" (royalty) således, at "an operating interest" i modsætning til "a non-operating interest" ikke er en udbytteret. Den afgørende forskel mellem de to rettigheder er, at ejeren af "an operating interest" hæfter for samtlige omkostninger i forbindelse med driften af olie- og gaskilden, hvorimod ejeren af "a non-operating interest" ikke hæfter for nogen del af driftsudgifterne, men alene modtager en andel af overskuddet.\nDen af Spørger A/S påtænkte model kan sidestilles med "a non-operating interest", hvor der alene modtages en andel af omsætningen. Det følger således også af praksis, at der er tale om en udbyttekontrakt i skatteretlig henseende.\nSkatteministeriet har i sin indstilling anført, at hovedaftalen mellem Spørger A/S og Managementselskabet ikke er en udbyttekontrakt i skattemæssig henseende, men at Managementselskabet udlåner et beløb til Spørger A/S, samt at betalingen herfor er beregnet ud fra Spørger A/S-koncernens omsætning. Det er derfor Skatteministeriets opfattelse, at kontrakten ikke opstår på baggrund af overdragelse af et formuegode, men på grundlag af et kapitalindskud. Skatteministeriet har desuden anført, at der ikke mellem Spørger A/S og Managementselskabet overdrages aktiver.\nDet skal hertil påpeges, at der ikke er tale om et lån fra Managementselskabet til Spørger A/S, hvilket klart fremgår af overdragelsesaftalen og de faktiske omstændigheder.\nSåfremt der havde været tale om et lån, ville "hovedstolen" skulle tilbagebetales eventuelt inklusiv renter. Dette er ikke tilfældet i henhold til overdragelsesaftalen mellem Spørger A/S og Managementselskabet, idet der ikke skal ske tilbagebetaling af "hovedstolen". Der er derimod blot tale om, at Managementselskabet får udbetalt en andel af Spørger A/S-koncernens fremtidige omsætning. Denne udbetaling vil desuden fortsætte tidsubegrænset, også selvom den samlede udbetaling overstiger "hovedstolen" med renter.\nDe helt basale karakteristika på et lån er således ikke til stede, hvorfor det er vor opfattelse, at der ikke er tale om, at Managementselskabet yder Spørger A/S et lån, men at der som konkluderet ovenfor er tale om en udbyttekontrakt mellem Spørger A/S og Managementselskabet.\nIfølge afskrivningslovens § 40, stk. 2 kan erhververen ved erhvervelse af retten ifølge en udbyttekontrakt afskrive anskaffelsessummen i sin skattepligtige indkomst med indtil 1/7 årligt. For at kunne foretage afskrivning i medfør af afskrivningslovens § 40, stk. 2 er det en betingelse, at der er tale om køb eller salg af en bestående udbyttekontrakt. Selve stiftelsen af en udbyttekontrakt mellem de oprindelige parter er ikke omfattet af afskrivningslovens § 40.\nDet er i afskrivningsloven som udgangspunkt en forudsætning for afskrivning, at den skattepligtige er ejer af det pågældende aktiv, og at dette helt eller delvis - benyttes erhvervsmæssigt jf. afskrivningslovens § 1, 1. led. I enkelte tilfælde fraviger loven disse betingelser, idet det af afskrivningslovens § 1, 2. led fremgår, at der kan foretages afskrivning på visse andre udgifter.\nSkatteministeriet har anført, at det ikke er kontrakten mellem Spørger A/S og Managementselskabet, der videresælges, men at der oprettes en selvstændig kontrakt direkte mellem investor og Managementselskabet. Begrundelsen herfor er, at hovedaftalen mellem Spørger A/S og Managementselskabet opdeles ikke bare efter andel, men således at visse dele af hovedaftalen ikke videresælges.\nDerimod overdrages selve udbytteretten, nemlig retten til en andel af Spørger A/S-koncernens omsætning. Denne ret bliver investor i henhold til punkt 3 i aftalen mellem Managementselskabet og investor eneejer af. Det er således denne allerede stiftede udbytteret, som Managementselskabet sælger videre til investor. Der overdrages endvidere ikke andre aktiver end den allerede eksisterende udbytteret.\nDet er vor opfattelse, at der også ville være tale om en udbyttekontrakt, hvis køberen af udbyttekontrakten ikke havde fået de nævnte sikkerheder, ligesom en adskillelse af administrative rettigheder fra den økonomiske udbytteret ikke kan ændre ved den grundlæggende juridiske kvalifikation af den økonomiske del af aftale som en udbyttekontrakt. Det bemærkes i den forbindelse, at såfremt en ejer af for eksempel fast ejendom eller løsøre overlader en række rettigheder til en administrator eller en leasingtager, ændrer dette ikke på retten til afskrivning eller betragtes som en overdragelse.\nSom følge heraf at det vor opfattelse, at investor køber en bestående udbyttekontrakt, hvorfor der kan ske afskrivning af anskaffelsessummen efter afskrivningslovens § 40, stk. 2.\nFor så vidt angår det supplerende spørgsmål vedrørende betydningen af, at også de administrative rettigheder i henhold til overdragelsesaftalen mellem Spørger A/S og Managementselskabet overdrages til investor, er det vor opfattelse, at der på baggrund af ovenstående er tale om køb af en udbyttekontrakt uanset og de administrative rettigheder overdrages eller ej.\nDet skal herefter vurderes, om alle betingelser for afskrivning er opfyldt, herunder om afskrivningsloven stiller krav om, at der skal foreligge erhvervsmæssig aktivitet.\nDet er vor opfattelse, at betingelserne for afskrivning i henhold til afskrivningslovens § 40, stk. 2, er opfyldt, da bestemmelsen efter vor opfattelse ikke stiller betingelse om erhvervsmæssig aktivitet.\nAfskrivningslovens § 40, stk. 2 er indsat ved L 102 1997/1998-2.\nIfølge bemærkningerne til lovforslaget tager den nuværende formulering af § 1 højde for, at afskrivningslovens område efter lovforslaget udvides væsentligt, således at der i Loven bliver hjemmel til afskrivning på udgifter til anskaffelse af en række aktiver m.v., der tidligere er blevet afskrevet med hjemmel uden for afskrivningsloven, f.eks. immaterielle aktiver. Afskrivningslovens § 40, stk. 2 blev ved vedtagelse af lovforslag L 102 1997/1998-2 netop overført fra ligningslovens § 16F, stk. 2 til afskrivningsloven.\nDet fremgår videre af bemærkningerne til lovforslag L 102 1997/1998-2, at:\n"Betingelsen om erhvervsmæssig benyttelse gælder, medmindre andet særskilt er fastsat. For så vidt angår afskrivning på immaterielle aktiver omfattet af lovforslagets § 40 og § 41, fraviges betingelsen om aktuel erhvervsmæssig benyttelse, idet bestemmelserne i lighed med de gældende regler i ligningslovens §§ 8 L, 16 E og 16 F, giver adgang til afskrivning allerede i aftaleåret."\nI Ligningsvejledningen (2011-1) E.C.1.1.1 gengives forarbejderne ordret, som en undtagelse til kravet om erhvervsmæssig anvendelse.\nAdgangen til at afskrive i aftaleåret fremgår direkte af afskrivningslovens § 40, stk. 1.\nI bemærkningerne til § 40 i Lovforslag L 102 1997/1998-2 fremgår det tillige, at bestemmelsen i alt væsentligt svarer til ligningslovens § 16 E og § 16 F.\nDet er således af betydning, hvad der var gældende i den tidligere ligningslovs § 16 F.\nDaværende ligningslovs § 16 F, stk. 2 havde følgende ordlyd:\n"Ved erhvervelse af en rettighed af den i 16 E, stk. 1, nr. 2 eller nr. 3, omhandlede art er erhververen berettiget til at afskrive det ydede vederlag i sin skattepligtige indkomst med lige store årlige beløb over et til rettigheden svarende åremål eller - såfremt rettigheden er tidsubegrænset - over en periode af 10 år med 10 pct. årligt. Afskrivning foretages på grundlag af anskaffelsessummen omregnet efter § 16 E, stk. 6."\nDet fremgår hverken af ordlyden af ligningsloven § 16 F, stk. 2 eller af lovens øvrige bestemmelser, at det var et krav for afskrivning, at der var tale om erhvervsmæssig benyttelse.\nLigningslovens § 16 F, stk. 2 blev i 1993 overført fra § 15, stk. 1 i lov om særlig indkomstskat. Det fremgår af lovforslaget hertil, at der i alt væsentligt blot er tale om en overførsel af bestemmelsen.\nLov om særlig indkomstskat stillede heller ikke krav om erhvervsmæssig anvendelse.\nSpørgsmålet har endvidere været behandlet i praksis, herunder i SKM2007.351.SR. Afgørelsen er en bindende forhåndsbesked fra Skatterådet, og omhandler en landmands køb af en såkaldt "working interest" i et olie- og gasfelt i USA. Skatterådet godkendte i denne sag afskrivningsretten i henhold til afskrivningslovens § 40 stk. 2.\nPå baggrund af ovenstående er det vores vurdering, at der ikke er krav om erhvervsmæssig anvendelse for afskrivning af anskaffelsessummen for udbyttekontrakter efter afskrivningslovens § 40, stk. 2.\nDet er således vores opfattelse, at SKAT skal besvare det stillede spørgsmål 1 med "JA".\n(udeladt, da Skatterådet ikke har besvaret spørgsmålet)\nDet er vores opfattelse at da Managementselskabet anskaffer et immaterielt aktiv som straks videresælges for samme pris, jf. afskrivningsloven § 40, skal der i så fald opgøres en avance, som opgøres som forskellen mellem afståelsessummen og anskaffelsessummen.\nDet er således vores opfattelse, at SKAT skal besvare det stillede spørgsmål 4 med "JA".\nEfter vores opfattelse bør det ikke gøre nogen forskel om rettigheden stiftes direkte mellem Spørger A/S og den enkelte investor. Den enkelte investor vil forsat have erhvervet en rettighed som er omfattet af afskrivningslovens § 40.\nDet er således vores opfattelse, at SKAT skal besvare det stillede spørgsmål 5 med "JA".\nDet ønskes bekræftet, at udgiften til køb af en udbytteret er afskrivningsberettiget for en personlig dansk investor i henhold til afskrivningslovens § 40, stk. 2 med den virkning, at afskrivningen kan fradrages i investorens skattepligtige indkomst. Der er supplerende spurgt, om svaret vil være anderledes, hvis det er hovedkontrakten, der videreoverdrages.\nAfskrivningsloven (lovbekendtgørelse nr. 1191 af 11. oktober 2007)\n§ 40, Stk. 2. Ved erhvervelse af andre immaterielle aktiver såsom særlig fremstillingsmetode eller lignende (knowhow), patentret, forfatter- og kunstnerret og ret til mønster eller varemærke eller ved erhvervelse af retten ifølge en udbytte-, forpagtnings- eller lejekontrakt kan erhververen fra og med det indkomstår, hvori der er indgået endelig aftale om overdragelsen, afskrive anskaffelsessummen i sin skattepligtige indkomst med indtil 1/7 årligt. Anskaffelsessummen for bevilling, tilladelse eller rettighed til forundersøgelse, efterforskning og indvinding af kulbrinter afskrives dog med lige store årlige beløb over rettighedsperioden. Er overdragelsen af en udbytteret omfattet af ligningslovens § 12 B, stk. 7, kan erhververen ikke afskrive efter 1. pkt. Ved erhvervelse af rettigheder, der er beskyttet efter anden lovgivning, og hvor beskyttelsesperioden på aftaletidspunktet er mindre end 7 år, erstattes den sats, der er nævnt i 1. pkt., med en sats, der svarer til, at anskaffelsessummen afskrives med lige store årlige beløb over beskyttelsesperioden.\nStk. 6. Ved salg eller opgivelse af aktiver omfattet af stk. 1 og 2 medregnes fortjeneste eller tab ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst. Fortjeneste eller tab opgøres som forskellen mellem afståelsessummen og anskaffelsessummen med fradrag for samtlige foretagne afskrivninger, herunder forlodsafskrivninger...\nKursgevinstloven (Lovbekendtgørelse nr. 916 af 19. august 2011)\nAf bemærkningerne til Lov nr. 433 af 26. juni 1998, LFF 1998-06-02 nr. 102, fremgår, at "de foreslåede regler udvides afskrivningslovens område væsentligt, således at der i loven vil blive hjemmel til afskrivning på visse andre udgifter, der tidligere er blevet afskrevet med hjemmel uden for afskrivningsloven, f.eks. immaterielle aktiver og afskrivning på udgifter til ombygning, forbedring eller indretning af lejede lokaler.... Med den foreslåede bestemmelse lovfæstes samtidig en fortsat grundlæggende betingelse for adgangen til at foretage skattemæssig afskrivning, nemlig kravet om erhvervsmæssig benyttelse. Der kan således alene afskrives på et aktiv, når dette benyttes erhvervsmæssigt. Dette fremgår allerede af den gældende lovs § 1, dog kun for så vidt angår driftsmidler og skibe. Med den foreslåede bestemmelse understreges det, at den erhvervsmæssige benyttelse er et krav, der stilles til alle typer aktiver. Dette indebærer dog ikke, at der ændres ved adgangen til at afskrive på delvis erhvervsmæssigt benyttede driftsmidler og bygninger m.v. Betingelsen om erhvervsmæssig benyttelse gælder, medmindre andet særskilt er fastsat. For så vidt angår afskrivning på immaterielle aktiver omfattet af lovforslagets § 40 og § 41, fraviges betingelsen om aktuel erhvervsmæssig benyttelse, idet bestemmelserne i lighed med de gældende regler i ligningslovens §§ 8 L, 16 E og 16 F, giver adgang til afskrivning allerede i aftaleåret."\nI den juridiske vejledning 2011-2 afsnit C.C.6.4.2.1. er en udbyttekontrakt defineret således: "Ved udbytteret forstås retten til en kontraktligt aftalt løbende indkomst erhvervet ved overdragelse af et formuegode, fx i forbindelse med afståelse af en virksomhed."\nSelve stiftelsen mellem de oprindelige parter, er ikke udtryk for overdragelse af en udbytteret. En sådan aftale vil derimod være omfattet af reglerne om løbende ydelser, når der er tale om overdragelse af et aktiv. Se ligningsloven § 12 B.\nBestemmelsen om udbyttekontrakter i afskrivningsloven § 40, stk. 6, jf. stk. 2, kan kun bruges for udbyttekontrakter, når retten til en løbende indkomst eller beløb er uforfaldne. Hvis der er tale om en overdragelse af retten til forfaldne beløb, skal disse behandles efter kursgevinstlovens regelsæt.\nAf tilfælde, der falder uden for begrebet udbyttekontrakt, kan nævnes retten til arbejdsindtægt, en interessents ret til overskudsandel i interessentskabet og pensionsaftaler mellem arbejdsgiver og -tager.\nManagementselskabet har indgået en aftale med Spørger A/S, hvor Managementselskabet indskyder xx. kr. i Spørger A/S og herved opnår ret til et afkast, der svarer xx% af fremtidig omsætning i Spørger A/S-koncernen. Aftalen løber indtil en af parterne opsiger den, jf. aftalens pkt. 5.12, 5.13 og pkt. 11.1.\nManagementselskabet vil altid, som minimum, få det indskudte beløb tilbage ved opsigelse af kontrakten.\nManagementselskabet får ingen ejerskab til eller ejerbeføjelser overfor Spørger A/S. Risikoen er begrænset, da vederlæggelse for indskuddet beregnes på grundlag af koncernens omsætning. Aftalen kan opsiges fra Managementselskabets side jf. pkt.5.13.\nManagementselskabet kan videresælge retten til overskud som udbyttekontrakt til 3- mand. Køberen forpligter sig samtidig til at købe en aktie i Managementselskabet.\nDet er Skatteministeriets opfattelse, at det ikke er kontrakten mellem Spørger A/S og Managementselskabet, der videresælges, men at der oprettes en selvstændig aftale direkte mellem investor og Managementselskabet. Begrundelsen for dette er, at kontrakten mellem Spørger A/S og Managementselskabet (hovedaftalen) opdeles ikke bare efter andel, men således at visse dele af hovedaftalen ikke videresælges. Samtidig med indgåelse af aftalen, skal investor købe en aktie i Managementselskabet.\nDet er Skatteministeriets opfattelse, at hovedaftalen mellem Spørger A/S og Managementselskabet ikke er en udbyttekontrakt i skattemæssig henseende. Det er Skatteministeriets opfattelse, at der er tale om, at Managementselskabet udlåner et beløb til Spørger A/S, og at betalingen for dette er beregnet ud fra Spørger A/S-koncernens omsætning. Kontrakten opstår således ikke på baggrund af overdragelse af et formuegode, men på grundlag af et kapitalindskud.\nTilsvarende gælder om kontrakten mellem Managementselskabet og investoren. Investoren indskyder en kapital, og får et ikke på forhånd kendt afkast af denne investering. Som anført ovenfor, er det Skatteministeriets opfattelse, at der ikke er tale om hel eller delvis overdragelse af kontrakten mellem Spørger A/S og Managementselskabet, men indgåelse af en ny kontrakt. Da der også i denne situation er tale om, at kontrakten oprettes på baggrund af et kapitalindskud, er det Skatteministeriets opfattelse, at der ikke er tale om en udbyttekontrakt.\nDet er Skatteministeriets opfattelse ud fra det oplyste, at Managementselskabet yder Spørger A/S et lån, hvor afkastet er afhængig af koncernens omsætning. Der etableres således ikke en aftale om udbytteret, da udbytteretter efter Skatteministeriets opfattelse er knyttet til overdragelse af et udbyttegivende aktiv. I nærværende sag overdrages ingen aktiver.\nDet er desuden Skatteministeriets opfattelse, at Managementselskabet ikke videreoverdrager en del af aftalen, men etablerer en ny aftale.\nInvestoren køber således ikke en udbyttekontrakt og har derfor ikke erhvervet et aktiv, der kan afskrives efter afskrivningsloven § 40, stk. 2.\nDa aftalen mellem Spørger A/S og Managementselskabet ikke anses for en udbyttekontrakt, er det uden betydning, om det er denne kontrakt, der videreoverdrages til en investor via Managementselskabet.\nSkatteministeriet indstiller, at spørgsmål 1 besvares Nej.\nBortfalder, da spørgsmål 1 er besvaret benægtende.\nDet ønskes bekræftet, at Managementselskabet i forhold til transaktionen med køb af udbyttekontrakten og videreoverdragelse til en investor ikke vil blive beskattet af andet end en eventuel avance.\nSelskaber, fonde og foreninger mv., der er skattepligtige efter selskabsskatteloven eller fondsbeskatningsloven, skal ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst medregne gevinst og tab på fordringer og gæld, som omfattes af § 1, efter de regler, der er angivet i dette kapitel og § 29 samt i kapitel 4, 5 og 7.\nJf. svaret på spørgsmål 1 er det Skatteministeriets opfattelse, at der ikke er tale om en udbyttekontrakt, og at der ikke er tale om overdragelse af den samme kontrakt, men etablering af 2 forskellige finansielle kontrakter.\nDet er derfor Skatteministeriets opfattelse, at Managementselskabet skal opgøre værdien af de 2 kontrakter hver for sig, og resultatet heraf medregnes i den skattepligtige indkomst.\nSkatteministeriet indstiller, at spørgsmål 4 bevares med Ja, se dog begrundelse.\nDet ønskes bekræftet, at svarene på spørgsmål 1, 2 og 3 vil være de samme, såfremt investorerne køber rettigheden direkte fra Spørger A/S.\nJf. svaret på spørgsmål 1 er det Skatteministeriets opfattelse, at der ikke er tale om etablering af en udbyttekontrakt, men et låneforhold, hvor afkastet afhænger af koncernens omsætning. Der er efter Skatteministeriets opfattelse tale om etablering af 2 særskilte kontrakter, begge finansielle kontrakter.\nDet er derfor uden betydning for investor om han indgår kontrakten med Managementselskabet eller med Spørger A/S, da der i begge tilfælde er tale om indgåelse af en finansiel kontrakt, hvor et kapitalindskud vederlægges med et afkast, der er afhængig af koncernens omsætning.


Muskelsygdomme og nervesygdomme, der påvirker musklerne\nDer findes en lang række sygdomme, der påvirker musklerne i kroppen. Som regel skelner man mellem de medfødte (genetiske) og de ikke-medfødte sygdomme.\nFælles for muskelsygdommene er, at sygdommen sidder i selve musklerne. Flere nervesygdomme kan ligne muskelsygdomme, fordi symptomerne kan være de samme, fx muskelsvaghed eller nedsat funktion i musklerne.\nSe her eksempler på sygdomme, der kan påvirke musklerne – både muskelsygdomme og nervesygdomme (neurologiske sygdomme):\nSygdomme, der sidder i musklerne\nHer eksempler på muskelsygdomme:\nLGMD er en fællesbetegnelse for flere sjældne, arvelige muskelsygdomme. De medfødte (genetiske) sygdomme viser sig typisk som en gradvis svækkelse af muskulaturen i hofte- og skulderpartiet hos den, der har sygdommen.\nDuchenne muskeldystrofi er en genetisk muskelsygdom, der primært rammer mænd. Årsagen er, at genfejlen, der giver sygdommen, er bundet til X-kromosomet.\nHvis en sygdom er bundet til X-kromosomet vil det oftest være manden som bliver syg, da han kun har ét X kromosom, hvorimod kvinden har to X-kromosomer.\nSygdommen viser sig som regel først som gangbesvær, da det normalt er de store muskelgrupper som lår og sædemuskler (baller), der påvirkes tidligt i sygdomsforløbet. Senere i forløbet kan også hjertemuskulaturen blive påvirket.\nDen genetiske muskelsygdom Becker muskeldystrofi minder om Duchenne, men symptomerne er som regel mildere.\nSygdommen er en arvelig (genetisk) sygdom. Den viser sig som regel som 'stivhed' i musklerne (myotoni) og ved, at man har færre kræfter i musklerne (atrofi). Den kan også påvirke flere forskellige organer. Nogle mennesker med Dystrofia myotonica føler sig 'klodsede', fordi den manglende muskelkraft i hænder og underarme og i fødder og lægmuskler, gør dem usikre i hverdagen. Ansigtsmuskulaturen kan også blive påvirket.\nMød kvinde med dystrofia myotonica i UNIK, magasinet om sjældne sygdomme\nPompes sygdom er en genetisk, arvelig sygdom. Mange mennesker med Pompes sygdom oplever først muskelsvækkelse i ben og hofter og/eller åndedrætsbesvær. Sygdommen kan give symptomer, der ligner andre sygdomme, bl.a. muskelsvind og Limb-girdle muskeldystrofi.\nMitokondriesygdomme er en fællesbetegnelse for de sygdomme, der påvirker cellernes evne til at producere energi. De forskellige mitokondriesygdomme giver forskellige symptomer, der også varierer fra person til person. Hyppige symptomer er besvær med at synke, vejrtrækningsproblemer, tab af forskellige typer motoriske færdigheder, usikkerhed (fx på benene) og synsproblemer.\nNervesygdomme, der kan påvirke musklerne\nHer følger nervesygdomme, dvs. neurologiske sygdomme i, der kan påvirke musklerne:\nMultipel sclerose er en kronisk, autoimmun inflammationssygdom. Det betyder, at kroppens immunforsvar ved en fejl angriber centralnervesystemet (hjernen og rygmarven) og danner betændelsestilstande. Denne inflammation og det efterfølgende arvæv på nervebanerne (kaldet plak) nedsætter og kan på sigt ødelægge nervernes evne til at sende impulser videre til fx musklerne. Tidlige symptomer er typisk synsforstyrrelser, føleforstyrrelser og fatigue (sclerosetræthed).\nLæs mere om multipel sclerose på MSguiden.dk\nMyasthenia gravis viser sig ofte som manglende muskelkraft eller hurtig udmattelse i musklerne. Sygdommen er autoimmun (dvs. forårsaget af en fejl i kroppens eget immunforsvar) og kan ramme forskellige muskler. De første tegn på sygdommen er ofte 'tunge' øjenlåg, dobbeltsyn, tale- og synkebesvær og problemer med at holde og bevæge hovedet frit.\nSMA dækker over flere sygdomme, der har det tilfælles, at de ødelægger de nerver i rygmarven, der styrer musklerne. Når nerverne ikke længere sender impulser til musklerne, svækkes musklerne og svinder ind. Sygdommen viser sig derfor som svage muskler.\nALS er en sygdom, der ødelægger de nervebaner i centralnervesystemet (hjernen og rygmarven), der styrer musklerne. Uden nerveimpulser bliver musklerne svagere og skrumper ind. ALS rammer i første omgang bevægelsesapparatet.\nParkinsons sygdom er en nervesygdom, der angriber dele af hjernen blandt andet pga. mangel på signalstoffet dopamin. Sygdommen viser sig oftest ved ufrivillig rysten, stive muskler, dårlig balance og besvær med at bevæge sig.\nLæs mere om, hvad muskelsygdomme er\nMuskelsvaghed og åndedrætsbesvær kan være symptomer på Pompes sygdom.\nAlle muskler i kroppen kan påvirkes af sygdom; både de store og små.\nLæs om de mest almindelige symptomer


GEM ARTIKEL Indblik i Boligmarkedet 20. marts 2017\t· 2 MIN\nSer vi på aldersfordelingen i Danmark, er der i dag en pukkel af 68-71-årige, som er født i årene lige efter Anden Verdenskrig. Der er også en pukkel af 49-53-årige, hvor mange er børn af personerne i den førstnævnte gruppe. Derudover er der en tredje pukkel af 20-27-årige, børnebørnene.\nI de kommende år vil puklerne rykke mod højre, som man kan se i grafen nederst på siden. Og vi vil være vidner til, at den aldersklasse – vi kan kalde potentielle førstegangskøbere som her er defineret som 25-39-årige – ifølge Danmarks Statistiks befolkningsfremskrivninger vil stige med cirka 87.000 personer i løbet af de kommende fem år.\nModvind på boligmarkedet\nDet stigende antal personer i førstegangskøberalderen, hvor man er færdig med sin uddannelse, har fået job og har sparet op til en udbetaling på et hjem, vil alt andet lige bidrage positivt til efterspørgslen efter den type af boliger, som førstegangskøbere efterspørger.\nBoligmarkedet har længe haft modvind fra den front, og antallet i aldersklassen er faldet hvert år fra år 2000 til 2014. Men det er vendt igen, og aldersklassen vil vokse de kommende år.\nDer vil også komme flere seniorer i løbet af de kommende år. Aldersklassen 75-90-årige fremskrives af Danmarks Statistik til at stige med mere end 115.000 personer i løbet af de kommende fem år. Vi lever længere og har bedre helbred end tidligere, og det bliver spændende at følge, hvordan seniorernes flyttemønstre og boligadfærd vil udvikle sig.\nFærre af de helt unge\nMens antallet af både seniorer og potentielle førstegangskøbere vil stige i løbet af de kommende år, vil der blive færre personer i aldersklassen 18-24 år. Dette segment, som kan kategoriseres som ”børn af forældrekøbere”, skrumper ifølge Danmarks Statistiks befolkningsfremskrivninger ind med cirka 18.000 personer frem mod 2022.\nDer er naturligvis rigtig mange forhold, der afgør udviklingen på boligmarkedet de kommende år, deriblandt udviklingen i renter, indkomster, beskæftigelse og skatter, men også den demografiske udvikling, og herunder forskydninger i aldersklasser over tid, spiller en rolle.\nDanmarks befolkning fordelt på aldersklasser – år 2017 og 2022\nBoligsiden.dk har fået et ansigtsløft Sjællændere giver mindre rabat på huse\nI denne uge er Indblik skrevet af projektdirektør Curt Liliegreen fra Boligøkonomisk...


Coronakrisen sætter sclerose-rehabiliteringen på pause\n”Det er den eneste logiske konsekvens af statsministerens melding i aftes. Vi arbejder jo med mennesker, der er udsatte i forhold til smitte med corona, så vi sender dem hjem med en melding om, at de skal følge statsministerens opfordring til at opholde sig mest muligt i eget hjem,” siger direktør ved Sclerosehospitalerne, Brita Løvendahl.\nSkrevet af Nina Bro d. 12. marts 2020 i kategorien Nerver\nPersonalet på Sclerosehospitalerne skal omstille sig til at tilse coronapatienter, efter at hospitalerne har tilbudt deres kapacitet til regionshospitalerne. Beslutningen vil betyde længere ventetid på rehabilitering efter krisen, men patienterne bakker op.\nSclerosehospitalerne i Ry og Haslev er i fuld gang med at ringe til patienter med multipel sclerose (MS), der skulle have være indlagt til et rehabiliteringsophold på mandag, med besked om at opholdet er udsat.\nI stedet for at lade hospitalernes 86 sengestuer stå tomme, besluttede Sclerosehospitalerne onsdag aften at stille sin kapacitet til rådighed for regionshospitaler, der kommer i pladsmangel på grund af coronaepidemien. MS-Patienter, som allerede er indlagt på hospitalerne bliver sendt hjem i løbet af i dag og i morgen. For dem betyder coronakrisen, at deres rehabilitering kommer til at vente.\n”Patienterne er som oftest blevet henvist til rehabilitering af en neurolog, fordi de har brug for det. Så når vi aflyser ophold den næste tid, får patienterne ikke det, de har brug for, på det tidspunkt, de har brug for det, men lige nu er det andre love, der gælder, og den risiko, der er forbundet med coronasmitte har højeste prioritet,” siger Brita Løvendahl.\nDe to sclerosehospitaler har en kapacitet på minimum 86 sengepladser og et sundhedspersonale på mere end 160 medarbejdere, hvoraf 40 er sygeplejersker og 25 SOSU-assistenter, som nu skal omstille sig til måske at skulle tilse coronapatienter i stedet for at træne og behandle sclerosepatienter.\n”Den planche, som Magnus Heunicke viser frem på pressemøderne, kan vi jo fuldstændig udenad. Jeg har selv været noget skræmt over de billeder, man ser fra hospitalerne i Bergamo i Norditalien, og vi kan jo faktisk tilbyde noget, der kan aflaste regionshospitalerne. Vi har sengestuer og kompetencer, så hvis der er brug for det, vil vi kunne tilbyde noget behandling her på stedet. Vi er ikke en intensiv afdeling med respirator og alt det, men som regel har folk også brug for behandling og pleje efter et voldsomt sygdomsforløb, og der vil vi være gode at trække på,” siger Brita Løvendahl.\nSclerosehospitalerne kæmper i forvejen med ventelister, og køen bliver ikke kortere af de aflysninger, der sker nu. Hospitalernes brugerformand og Scleroseforeningen har imidlertid vist forståelse og rost beslutningen.\n”Mennesker med sclerose er utrolig solidariske. Jeg kan nogle gange blive overrasket over, hvor stor forståelse, patienterne viser imellem sig, når vi foretager vores prioritering af, hvem der kan få en plads, hvornår,” siger Brita Løvendahl.\nEmner: multipel sclerose sclerose corona


Stuemøder – Odense Indre Mission\nVi mødes i PULS én onsdag i måneden og holder stuemøde i Betanias café. Det er møder, som er helt nede på jorden. Der kan ske lidt af hvert – måske er der en, der holder et oplæg, måske er der lovsang og børnesange på programmet, måske inviterer vi en taler til at holde et oplæg. Vi modtager gerne forslag til emner og aktiviteter.\nkl. 19.00 – 19.30: Drop-in med (mulighed for at putte børn.)\nSe nærmere program under begivenheder.\nTanken bag programmet er at man kan passe sit personlige program ind i aftenen – Så man evt. kan komme tidligt og tage tidligt hjem, så børnene kan komme hjem i seng eller man kan komme sent og tage sent hjem, hvis det passer bedre ind i forhold til arbejde.\nTemaet for stuemøderne det næste skoleår i PULS er “bibelglæde”. Vi ønsker, at hver især må finde glæden ved at læse i Guds Ord, Bibelen. Til stuemødernes seriøse afdeling (de fleste af dem) vil vi dykke ned i en enkelt bog fra bibelen, taleren vil sætte fokus på et selvvalgt tekststykke og fortælle overordnet om bogen. Derefter vil vi diskutere, hvad teksten siger til hver os hver især ud fra nogle spørgsmål. Det kan give os lyst til at fordybe os endnu mere i bogen, når vi kommer hjem.


Book et ophold på Hotel Christina, Kreta, Chania | Kreta.dk\nForside » Booking » Hoteller på Kreta » Hotel Christina\nHotel Christina er et populært 2-stjernet lejlighedshotel beliggende i bydelen Nea Chora, lige udenfor Chanias centrum. Hotellet har en perfekt beliggenhed i rolige omgivelser tæt på stranden, men samtidig blot 10-15 minutters gang til et pulserende centrum med spændende seværdigheder, shoppingmuligheder og restauranter, caféer og barer.\nHotellet består af Christina Apartments og Christina Beach. Der er et fælles poolområde med en udendørs opvarmet pool og et børnebassin, et minimarked og fitness. Hvis du vil bo tættest på stranden skal du, som navnet antyder, booke et værelse på Cristina Beach. Foretrækker du i stedet at bo tæt på poolområdet, skal du booke et værelse i Christina Apartments. Der er en 2000 m2 stor have med direkte adgang til stranden, hvor der er mulighed for at leje liggestole og parasoller. Der er også en tilhørende strandbar, hvor du kan købe snacks og drikkevarer.\nLejlighederne har egen forplejning, dvs. at der er køkken med køkkengrej og køleskab. Der er aircondition, satellit-tv, safetyboks og en telefon. Derudover er der gratis wifi overalt på overnatningsstedet.


Madtrends 2018 (for restauratører) | Quickorder\nHvert evig eneste år, opstår der nye trends inden for madverdenen. Nogle af dem kan man, og har man forudset på forhånd, mens andre trends kommer ud af det blå.\nDet kan være ekstremt svært at forudse hvad der kommer til at trende i fremtiden. Men ved brug af de rigtige værktøjer, er det muligt for enhver restauratør at fange trends i opløbet.\nVi vil i dette blogindlæg, komme med forskellige bud på, hvordan forbrugernes adfærd kan forventes at ændre sig i 2018.\nVi vil også give dig vores anbefaling til, hvordan du som restauratør kan blive nødt til at ændre nogle ting i din restaurant, for at imødekomme dine gæsters ”nye” forventninger.\n1) “Fri for” produkter\nGluten- og laktosefrie produkter bliver mere og mere populære herhjemme. Tendensen viser at det ikke kun er allergikere, men rigtig mange forskellige mennesker der køber disse produkter.\nGrunden til dette skal findes i, at mange finder disse ”fri for” produkter mere ”clean”. Det giver mange forbrugere ro i sindet, i en tid hvor vi konstant hører om at vi fylder vores krop med diverse giftstoffer, at vide hvad de netop fylder deres krop med.\nDenne efterspørgsel efter ”fri for” produkter er noget som restauranterne skal være meget opmærksomme på. Hvis en familie på 4 går ud og spiser, og en af dem har glutenallergi, så er det naturligt, at man kigger efter et sted der kan servere gluten-frie produkter.\nI det hele taget kan vi forvente, at forbrugernes efterspørgsel i fremtiden vil blive mere fokuseret hen i mod ”fri for” produkter.\nDet samme gælder også, når det kommer til økologiske produkter – både i forhold til animalske produkter, men også grøntsager, frugter osv.\n”Ikke- eller fri-for produkterne har ikke toppet endnu. Fri for laktose, gluten, kød, sukker eller hvad der ellers kan dukke op af ting, man kan være bekymret for. Der er ikke nødvendigvis tale om lægelige undersøgelser eller dokumentation bag tendensen, men det ser ud til, at vi er grebet af en skepsis overfor læger og ernæringseksperter og stoler mere på forskellige livsstilsguruer.”\n– Anne-Marie Dahl, fremtidsforsker og forfatter, futuria.dk\nVi lever i en tid, hvor vi gerne bruger ekstra penge på os selv og vores børn, og for at sikre at det vi indtager, er noget som kroppen har godt af, er vi villige til at betale det, det koster ekstra.\nDet signalerer noget til omverdenen, at vi tager hånd om nogle af de konsekvenser der kan risikere at ramme os.\n2) Sund kost skal give performance\nFor at kunne forstå gæsterne, når de tager ud og spiser, skal man ind i mellem starte med at kigge et helt andet sted hen. Trends har deres helt egen måde at opføre sig på, og en stor baggrundsviden kan derfor være nødvendig, for at forstå det samlede billede.\nLad os derfor starte med at se lidt væk fra restaurationsbranchen, og i stedet fokusere på, hvad vi som danskere køber i det lokale supermarked – her kan vi tage udgangspunkt i skyr.\nFor få år tilbage, var dette et stort set ukendt produkt blandt danskerne, og ikke mange havde smagt på det proteinrige mælkeprodukt.\nAlligevel skete der pludseligt noget, og alene fra 2012 til 2013 steg salget af skyr med det tredobbelte, og pludseligt var skyr blevet en kæmpe trend herhjemme.\nEn af de væsentligste årsager til at skyr blev et kæmpe hit herhjemme, er at der i perioden har været et kæmpe fokus på sund- og proteinfyldig mad. Skyr indeholder en masse gode ting, som passer perfekt ind i den tendens.\nDet er også et godt alternativ til den almindelige yoghurt, og derfor blev den på en naturlig måde en hurtig succes.\nI samme periode er mængden af æg, hytteost og mandler også steget i popularitet hos kunderne. Protein-trenden er for alvor over os danskere.\nI det hele taget lever vi i en tid, hvor vi gerne vil fremstå så ”stærke” som muligt. Vi vil udvise overskud og selvbevidsthed i forhold til hvad der er godt for vores krop.\nVi bliver konstant testet i det vi laver. For at give os selv det bedst mulige udgangspunkt, har vi som forbrugere lyttet og læst os til hvad vi skal indtage, for at vi kan performe og forhåbentlig fremstå ”bedre” end alle andre.\n”Performancebølgen er over os! Det handler om at strømline og optimere sin krop, så den signalerer, at man kan performe bl.a. på arbejdsmarkedet. Alt der udstråler sundt, power bar og individuel tilpasset mad med vitaminer mv. bliver sikkert også et hit i 2018”\nEn ny trend der forventes at ramme ikke blot Danmark men store dele af verdenen, er proteinrige drikke og bars. De har i mange år kun været populærere blandt fitnessentusiaster, og folk der har levet et meget aktivt liv – men ikke hos resten af befolkningen.\nForventningerne er, at producenterne af disse drikke, vil komme til at have langt større fokus på den almene borger. Det skal være muligt at kunne erstatte et almindeligt måltid med en form for proteindrik- eller bar. Især vil der komme til at være fokus på folk der er meget på farten, og som ønsker at leve et sundere liv, da det hurtigt og let vil kunne indtages.\nDen sunde livsstil, forventes for alvor at blive en både vigtig, men også naturlig del af vores hverdag.\nDet er en god idé at have tendensen i mente, næste gang du udarbejder dit menukort. Allerede nu ser man restauranter og caféer med stor fokus på proteinrig kost – og der vil formentlig komme flere af dem i fremtiden.\n3) Gæsternes forventninger stiger endnu mere\nForbrugerne forventer mere og mere af dig.\nDer åbner konstant nye restauranter, og der er i dag langt flere muligheder for forbrugerne end der var for 10 år siden. I takt med at der kommer flere valgmuligheder, stiger forventningerne også.\n“Hvis I ikke leverer varen, så vælger vi bare nogle andre.”\nI de store danske byer, har forbrugerne ikke bare en håndfuld madmuligheder… De har nærmere 100. Inden for gåafstand. Valget står mellem alt fra fastfood, familierestauranter, caféer, high-end restauranter… Indisk, italiensk, thailandsk, tyrkisk, dansk… You name it. Og så er der ovenikøbet også flere restauranter der konkurrerer om de samme koncepter.\nKonkurrencen er hård. Og derfor tillader forbrugerne sig også, at sætte kravene ekstra højt.\nDu mærker nok presset nu. Og i 2018 bliver det ikke lettere. Du skal kunne levere fantastisk mad, have gode priser, yde en god service og sørge for at dine gæster for alt i verden ikke venter. Ellers kommer de ikke igen.\n”En restaurants vigtigste opgave er at få folk til at føle sig godt tilpas, gøre det hyggeligt og at levere et godt produkt. Kan man det, så tror jeg der er en vej for alle restauranter. Jeg vil tillade mig at kalde det for verdens hårdeste branche. Der er no mercy. Der skal leveres og der skal ikke meget til, før det går galt. Men når det så spiller, så er det også verdens bedste branche.”\n– Philip Lundsgaard, Club Riva\n4) Fokus på lokale råvarer\nGennem de seneste år, er vi blevet hevet med rundt i alverdens maduniverser.\nVi har efterhånden prøvet det meste – sushi fra det japanske køkken, pizza fra Italien, spicy indiske retter, og ikke mindst store amerikanskinspirerede burgere – nok til at mætte 2 personer.\nMen tiderne ændrer sig, og nye tendenser opstår. Frem for fremmedretterne, kan du forvente, at der i 2018 vil komme flere og flere forbrugere, som vil have stort fokus på lokale råvarer.\nLigeledes skal de råvarer som restauranterne bruger, også gerne være lokale, for at tilsætte så meget værdi som muligt, og for at gæsternes samlede oplevelse bliver bedre.\nUd over at imødekomme gæsternes forespørgsel på lokale råvarer, er det for restauranterne også et godt signal at sende, at man støtter de lokale, og for mange landmænd er det et kvalitetsstempel, hvis en lokal restaurant bruger deres produkter.\n”Efter mange år med globalisering og verdens gryder, ser vi tendenser med ”tæt på mig” og ”fri mig for flere tilbud” – på den store skala med Brexit og Trumps America First strategi. Vi vil vide, hvor kalven har sprunget – mikrobryggerier og den lokale gårdbutik rykker. En tendens, der fint kan parres med bæredygtighed og stop madspil. Bæredygtigheden kan også snige nye produkter ind med flere planter og grøntsager og nej til pruttende Co2 udledende køer.”\nEn del restauranter er allerede begyndt at markedsføre sig med, at de bruger lokale råvarer. Det er med til at give dem en samhørighed i lokalsamfundet, og en kæmpe CSR-highfive (Corporate Social Responsibility) – noget som har rigtig stor betydning.\nDa restaurant Vår i 2017 åbnede op i Odense, var det med et klart og tydeligt budskab. Fokus skulle være på lokale råvarer og bæredygtighed.\n”Kød og grøntsager får vi fra små gårde på Fyn, hvor markerne dyrkes økologisk eller biodynamisk. Og så er det vigtigt, at dyrene lever under naturlige forhold. De samme gælder vores fisk, hvor leverandørerne skal gå op i bæredygtighed.”\n– Jacob Burmølle-Jensen, Restaurant Vår (Fyens.dk)\n5) Gæsterne vil ikke købe mad – men oplevelser\nFølger man med i de mange tv-programmer der kører på fjernsynet i øjeblikket, er der næsten ikke grænser for, hvad kendte kokke kan finde på at bruge af råvarer i deres retter.\nIndimellem må man som seere lige knibe sig i armen, og lytte efter en ekstra gang, for at høre om det virkelig kan passe, at kokken bruger levende myrer med smag af appelsin i sine retter – og ja det kan altså godt passe.\n”Nye produkter med planter og grønt kan både tilskrives bæredygtigheds tanken, men vi vil sikkert også se endnu flere kokke trylle med planteføde, insekter og mider på den lækre måde, for at imødekomme en stigende nysgerrighed for alternative fødevarer – og hvem vil ikke gerne være first mover på en dyrket steak eller mide terrin. Især hvis trendy kokke eller kendisser går forrest.”\nDette er stille og roligt smittet af på gæsterne, og de ønsker sig og forventer noget ekstraordinært når de besøger en restaurant. Oplevelserne skal hele tiden gøres vildere, bedre og sjovere.\nEn middelmådig oplevelse er bestemt ikke vellidt blandt gæsterne, og som restauratør kan du næsten være sikker på, at du ikke kommer til at se de samme gæster igen lige forløbelig hvis det er tilfældet.\n”Gæsterne er ubarmhjertige. Har de haft bare én dårlig oplevelse, bliver de væk de næste 2-4 år. Så vi skal være på dupperne 24/7 og levere hver eneste dag som var vi til eksamen.”\nDer er altså ingen tvivl om, at restauranterne skal være gode til at udvikle sig, og være med på ”beatet”.\nDe gæster der i dag besøger restauranterne er så forvente med, at det der bliver serveret er noget ekstraordineret og vildt.\nSe bare hvordan Jyllands-Posten tidligere har beskrevet en af de retter, som den anerkendte danske restaurant Noma tidligere har serveret for deres gæster:\n”Det ligner noget fra en Storm P. tegning. Denne ret består af en salt version af en æbleskive med et stykke syltet agurk i midten som er spiddet af en lille finsk fisk kaldet muikko, der stritter igennem æbleskiven med hoved og hale. Noma har også serveret andre varianter af æbleskiver bl.a. med bilarver og glaseret med fermenteret græshoppe garum.”\nDet er altså efterhånden kun fantasien der sætter grænser for, hvilke råvarer der bliver brugt rundt omkring i de forskellige køkkener, og en ting vi kan være sikre på er, at vi ikke har set det vildeste endnu.\nMadtrends starter på de sociale medier\nVi har allerede skrevet om emnet i indlægget Tiltræk flere gæster til din restaurant med Instagram. Vi kan ikke understrege nok, hvor vigtig en rolle Instagram spiller i madverdenen.\nVores lyst til at dele madbilleder og madoplevelser har aldrig været større, og det kan gøres med ganske få klik.\nSom restauratør, kan du opnå stor succes, hvis dine retter er pæne og ”Instagram-værdige”. Du kan derigennem opnå en masse gratis reklame og blive kendt blandt mange madelskere.\nDerfor ser man også indimellem at nogle nye og vilde idéer kan sprede sig hurtigt.\nDette skete bl.a. i 2017, hvor en masse mennesker verden over begyndte at dele billeder af ”cloud eggs”. Fænomenet blev lynhurtigt kendt, og på mange sociale medier væltede det ind med forskellige billeder.\nTrenden blev så ”hypet”, at mange restauranter begyndte at servere det, udelukkende fordi de vidste at gæsterne ville tage billeder af det, og lægge op på de sociale medier – gratis reklame 😉\nMen hvilke madbilleder, vil vi komme til at se på de sociale medier i 2018?\nI en travl og hektisk hverdag, hvor mange ikke har tid til at bruge flere timer i køkkenet på at lave aftensmad, er flere og flere supermarkeder begyndte at forhandle mange forskellige færdigretter. Og ja, vi handler det som aldrig før – men at købe færdigretter har vi bestemt ikke lyst til at vise på de sociale medier.\nVi går mere og mere på restaurant. Det er ikke ikke længere noget man kun gør i weekenden, da det i højgrad også er en hjælpende hånd til den travle hverdag.\nDerfor kan vi forvente at se billeder, hvor vi i weekenden viser stort overskud i køkkenet, og er klar til at bruge mange timer på at forberede lørdagens aftensmad, for senere hen at dele resultatet af det med vores venner.\n”Turbosamfundet raser så meget, at vi kan have svært ved at holde trit. Det bliver sikkert cool at vise, at man er så vigtigt eller i balance, at man tør give ting tid. F.eks. mad med lang tids tilberedning og langstrakte måltider. Mon ikke vil se mange slow food fotos på de sociale medier i 2018?”\nDet gælder om for restauranterne, at kunne tilbyde gæsterne det samme, samtidigt med at de ligger vægt på, at det er nemmere og mindre tidskrævende.\nI dag skal man hele tiden nå så meget, og bekvemmelighed er i dag noget der betyder mere end nogensinde før.\nSådan opdager du en trend i dit kasseapparat\nI mange nye kasseapparater, er det muligt at føre statistik over, hvad der bliver solgt. På den måde har du faktisk mulighed for at opdage nye trends i din restaurant.\nDu får fantastiske muligheder for at analysere dine gæsters købsadfærd, og du kan dermed følge en ny tendens lige fra begyndelsen.\nDet kan være at du finder ud af, at antallet af økologiske retter stiger, eller at dine kunder hellere vil købe spanske vine end italienske.\nI det hele taget kan du meget enkelt holde styr på, hvilke retter dine gæster finder interessante, og hvilke der er en faldende interesse for.\nDybdegående statistik er et must for den moderne restauratør som driver en restaurant og ønsker at vækste.\n“Jeg tror nu ikke at gæsternes restaurant besøg vil ændre sig væsentligt det næste års tid – altså mindsettet hos gæsterne. Jeg tror de vil gå lige så meget ud at spise om et år som nu. Det er op til restauratøren selv at gøre noget der kan ændre gæstens forbrug og antal besøg. God service og god mad – det er ikke rocket science. To basale ting som gør at du har gæster i huset”\nHvad 2018 helt præcis vil bringe, kan vi kun gisne om, men en ting er sikkert, der vil altid opstå nye trends og tendenser.\nFor at kunne imødekomme disse, kan man gøre sit forarbejde ordentlig, og i de fleste tilfælde, vil der næsten altid være nogle signaler der hentyder til forandring.\nVi vil formentlig komme til at stifte et endnu højere bekendtskab med produkter der indeholder proteiner, vitaminer og andet godt for kroppen. I en travl hverdag skal disse kunne indtages som ”to-go” og dette er helt sikkert noget der vil blive et endnu mere kendt fænomen end hidtil.\nDet vil også opstå en stigende interesse for lokale produkter og råvarer. Den gode historie fra den lokale landmand, der fortæller om hvordan han trækker gulerødderne op fra marken, eller hvordan køerne har levet under gode forhold er noget vi gerne betaler ekstra for. Og så gør det heller ikke noget, hvis det er økologisk.\nDer skal lyde en stor tak til fremtidsforsker Anne-Marie Dahl, der har gjort det muligt for os, at få et indblik i hvordan 2018 kommer til at se ud inden for madverdenen.\nEn stor tak skal der også lyde til Philip Lundsgaard fra Club Riva, som ligeledes har bidraget med sit input til artiklen.\nLidt om Anne-Marie Dahl\nAnne-Marie Dahl er fremtidsforsker og forfatter og driver sin egen virksomhed – futuria.dk. Hun er en efterspurgt foredragsholder og har stor erfaring i at arbejde med fremtidsscenarier og strategiske processer. Hun er uddannet cand.scient.pol. med sidefag i psykologi og har tidligere været ansat blandt andet på Instituttet for Fremtidsforskning, som rådgiver på Christiansborg og været sekretariatsleder i en landboforening.\nHun er forfatter bl.a. til ”Popstars-generationen – nutidens unge, fremtidens arbejdskraft” og “#tvivl – modet til at vælge i et turbosamfund”.


Beskeder - Diobocca\nLidt af hvert / Sv: NFL Fantasy league\n13 Aug, 2019, 21:53\nHej havde ikke set opslaget. Heldigvis havde Hidden spotter det. Jeg får tilmeldt mig senest i morgen...\n13 Aug, 2019, 08:15\nHvis man lidt frækt gør de to kort til NP op så var gult, gult = rødt skam på sin plads.\nDet første gule kort er en meget slem tackling og kunne sagtens med en emsig dommer give rødt. At det andet så måske er lidt tyndt det vil jeg ikke betvivle men der er egentlig ikke noget at diskutere. Han stopper en omstilling med et professionelt frispark og det giver pr. definition gult.\nI forhold til de to skud fra Helenius der skulle være blokeret så viste tv billederne desværre klart at Nicklas i hvert fald på det første rammer helt skævt og den bare går over uden kontakt.\nDet jeg har set til Nicklas til træning virker for meget lovende, men jeg forstår ikke hvorfor vi ikke spiller på hans styrker når han kommer på. Jeg er ærlig talt ved at være træt at cut back til forsvarer fordi kanten ikke får et overlap og det hele bliver simpelthen for forudsigeligt.\nNår expected goals og assist bliver offentliggjort vil det ikke undre mig hvis vi kun vinder med 0,3 eller mindre.\n12 Aug, 2019, 21:02\nJeg har det som om at selvom banen så plan ud så væltede spillerne rundt ergo der var noget der ikke spillede. Og nøj hvor en forfærdelig kamp. Særligt 1 halvleg gav ekstremt lange løg...\nGenerelt / Sv: Optimismebarometerquizzen Efterår 2019\n15 Jul, 2019, 06:59\nSå er der små 12 timer til sæsonen starter for de hviee. Det betyder også at om 12 timer lukker tilmeldingen til optimismebarometerquizzen.\nVi har pt. 56 svar, så har du ikke været forbi med dit svar så skal det til at være.\n07 Jul, 2019, 18:30\nCitat fra: fsc dato 07 Jul, 2019, 18:26\nSpm 4 - er det tid pr mål eller tid inden første mål\nLæs teksten en gang til...\n"4. AGF har i denne sommer fået tilgang af Niklas Helenius som i de senere år har kæmpet med præstationerne. Han må umiddelbart forventes at skulle være 2. valg til angriber positionen bag Patrick Mortensen. Men hvor mange minutter skal han bruge til at score sine mål."\nSå det er minutter pr. mål...\n07 Jul, 2019, 17:46\nSom altid komme de 13 spørgsmål her til reference:\n1. Hvordan går det i premierekampen på udebane imod Hobro mandag d. 15 kl. 19?\n2. Nicolai Poulsen sluttede sig til AGF ved denne sommerpause og ser nu ud til at blive den direkte erstatning for Jens Stage. Stage fik hele sidste sæson 41 straf point og Poulsen fik 58. Men hvor mange strafpoint får Nicolai Poulsen i efteråret?\n2. 36 eller flere\n3. De unge spillede en stor del i dette forår. Også mere end de fleste vel nok havde kunne ønske og håbe. Men hvor mange minutter får: Thøgersen, Hausner, Anbo, Hvidt, Lunding, Ammitzbøl og andre unge der kommer fra ungdomsafdelingen i efteråret.\n1. 541 minutter eller flere\nx. 271 - 540 min\n2. 270 min eller færre\n4. AGF har i denne sommer fået tilgang af Niklas Helenius som i de senere år har kæmpet med præstationerne. Han må umiddelbart forventes at skulle være 2. valg til angriber positionen bag Patrick Mortensen. Men hvor mange minutter skal han bruge til at score sine mål.\n1. 0 - 135 min\nx. 136 - 270 min\n2. 271 eller flere minutter\n5. Siden ankomsten af David Nielsen har et særligt fokus været forsvaret og det at sikre en lav målscore. I sidste sæson lykkedes det i hele 33,33% af kampene. Så hvor mange procent af kampene holder AGF nullet i efteråret.\n1. 25% eller mere\nx. 12,5 - 24,99%\n2. 12,49% eller mindre\n6. Sidste år nåede AGF op på et hjemmebanetilskuersnit på flotte 8613. AGF skal blandt andet møde: Midtjylland, Brøndby og FCK i efteråret. Så hvordan kommer snittet til at se ud i efteråret\n1. 8500 eller flere\nx. 8000 - 8499\n2. 7999 eller færre\n7. Sidste år gik AGF igennem en svær periode i oktober og november og det blev kun til sølle 2 point. I år skal de møde: Randers ude, Silkeborg hjemme, FCK hjemme, FCN ude, Sønderjyske hjemme og Brøndby hjemme. Hvor mange point får AGF i år i disse kampe?\n1. 12 - 18p\nx. 6 - 11p\n2. 0 - 5p\n8. Som det ser ud nu er Munksgaard og Casper Højer første valg på henholdsvis højre og venstre back. Hvor mange assits laver de to til sammen?\nx. 4 - 7\n9. Niklas Backman har i flere omgange kæmpet med flere skader som har holdt ham ude af førsteholdstruppen. Men han skulle nu være klar til kamp igen. Hvor mange minutter får han i efteråret?\n1. 1350 eller flere minutter\nx. 900 - 1349 minutter\n2. 899 minutter eller færre\n10. Mustapha Bundu gik sidste sæson fra det ypperligste til det triste. Dette især med hans uheldige aflevering imod Randers i playoff spillet. Men han formåede faktisk at lave 4 mål og 7 assits. Så hvor mange mål og assits laver Bundu i efteråret?\n1. 6 eller flere\nx. 3 - 5\n2. 0 - 2\n11. AGF har kæmpet med mange strafpoint i de tre sæsoner med 14 hold i superligaen. Faktisk har de haft et snit på 472 strafpoint. Så hvor mange strafpoint får AGF i efteråret. Til generel viden kan tilføjes at 472 giver et snit på 262,22 for 20 kampe.\n1. 200 eller færre\nx. 201 - 290\n2. 291 eller flere\n12. Hvor langt kommer AGF i pokalturneringen?\n1. De går videre til forårets kampe. (Forbi 4. runde)\nx. De ryger ud i runde 4\n2. De ryger ud før runde 4\n13. Hvilken placering slutter AGF efteråret på?\n2. 11 - 14\nI udvalget har vi de permanente medlemmer Hidden: og Hidden: husk flere kan tilføjes.\nGenerelt / Sv: Optimismebarometerquiz Forår 2019\n24 Jun, 2019, 11:46\n24 Jun, 2019, 11:42\n02 Jun, 2019, 21:53\nKamptråde / Sv: Kamptråd: Europa Playoff seminalerne mod AaB\n30 Apr, 2019, 08:01\nKamptråde / Sv: Vendsyssel – AGF, Søndag d. 3.3.2019 kl. 14.00\n03 Mar, 2019, 08:15\nNoget vi også skal huske er at Thøgersen og Hausner kender hinanden. De har spillet sammen mange år. Givet på et helt andet niveau men det bør også kunne give dem lidt ro.\nAt Stage rykkes ned giver nok sig selv hvis vi holder fast i 4-4-2, men hvad sker der hvis vi rokere og stiller op i 3-5-2? Et bud:\nMunksgaard - Hausner - Thøgersen\nStage - Guira\nLunding - Amini - Ankersen\nMortensen - Sana\nPå den måde står de lidt tættere foran Grabara. Lunding og Ankersen får godt nok et større arbejdsrområde, men hellere det end Stage ude af position.\n28 Feb, 2019, 08:03\nUhh jeg er godt nok spændt på denne kamp. Vendsyssel spillede en super kamp i parken og vi kan ikke løbe fra at være ramt efter karantæner og mulige skader.\nSpørger man mig skal vi helt klart stille med Thøgersen på vb og, hvis Backman ikke bliver klar, Hausner på cb.\nDen for mig lidt større udfordring bliver hvad vi gør hvis Sana ikke er klar. Er han ikke det mener jeg at vi skal lade Amini og Stage deles om Sanas opgaver oppe foran og så sætte Guira ind som anker. Dette mener jeg fordi at Toutouh ikke har overbevist mig de to kampe han har fået tid i. Særligt Midtjylland kampen savnede jeg at han tog teten og fordelte spillet.\nSå mit bud på et start 11'er er:\nMunksgaard - Tingager - Backman/Hausner - Thøgersen\nLunding - Stage - Amini - Ankersen\nOg igen er Sana klar glider han ind\nKigger vi så lidt mere med fornuften som også flere af jer herinde har gjort, så virker det jo meget oplagt at sætte Stage ned på vb og rykke Guira ind på midten. Cb kan forhåbentlig tages af Backman og så skal Toutouh vel ind for Sana, hvis han ikke bliver klar. Et frisk bud kunne være at prøve Kaastrup ved siden af Mortensen, men kan godt med den løsning frygte at vi har for få der er gode med bolden i det opbyggende. Men så modsat, sikke en sværm af spillere at have rundt om Mortensen med fart og dribleevne.\nMen spændende det er det.\nEdit: Jeg havde da jeg skrev dette indlæg fuldstændig glemt Ammitsbøl. Han er helt klart også en mulighed, da han arbejder hårdt både offensivt og defensivt.\nKamptråde / Sv: Kamptråd: Sønderjyske - AGF\n18 Feb, 2019, 09:32\n16 Feb, 2019, 14:03\n13 Feb, 2019, 23:35\n13 Feb, 2019, 23:27


Sådan surfer vi på internettet i watchOS 5 | Jeg er fra mac\nApple-uret udvikler sig til om få år at være kongen af mobilitet og kan endda erstatte mobiltelefonen undtagen den logiske begrænsning af skærmens størrelse. Et af disse fremskridt kunne vi se på WWDC i præsentationen af watchOS 5, der frigives i september.\nAt være i stand til at høre webs vil være mulig i watchOS 5. I dag cVi ved, hvordan man får adgang til internettet fra Apple Watch. Mere om muligt, når det ikke er planlagt at have en version af Safari eller en anden webbrowser på vores håndled. Vi får adgang via et webkit API, som vi har i watchOS 5.\nDen første ting, vi skal tage i betragtning, er begrænsningerne. For at komme i gang, Vi vil ikke se det komplette web i mange tilfælde, hvis ikke en tilpasning af internettet, noget der ligner webversionerne af en nuværende iPhone.\nEn anden begrænsning er batteriforbrug. Apple Watch er beregnet til hurtig underretning om en underretning og vender hurtigt tilbage til dvaletilstand. Dette er vigtigt, så batteriet når os sandsynligvis i slutningen af dagen. Hvis vi konstant surfer, reduceres batteriets levetid.\nFor at få adgang til internettet skal du gøre følgende:\nSend dig et link til det websted, du vil besøge via iMessage. En anden mulighed er at have i iMessage et standardlink til google.com eller skærmen på en anden søgemaskine efter eget valg.\nNår linket er modtaget, skal du klikke på det. En lille visning af det pågældende web åbnes. Afhængigt af sideindlæsningen sender Apple dig en besked, der siger, at den giver dig besked, når siden er indlæst. Husk, at browsing i watchOS 3 selv på Apple Watch Series 4 er noget langsom.\nEfter indlæsning, vil du være i stand til at bevæge dig rundt på siden ved hjælp af din finger over skærmen. Selvfølgelig er videoer og noget indhold, der kræver store ressourcer, ikke tilgængelige.\nDenne webbrowser bruger en Safari Reader-lignende tilstand, når den kan, for at spare ressourcer og se den skarpere på uret.\nFuld vej til artikel: Jeg er fra mac » Apples produkter » Apple Watch » Sådan navigerer vi på internettet i watchOS 5\nDanalock V3, denne smarte lås, der er kompatibel med HomeKit, kan nu købes i Spanien\nUnarchiver-filkomprimeringsprogrammet opdateres til version 4.0