Et kort rids af D-modellens udvikling - år for år | IDDS\nEt kort rids af D-modellens udvikling - år for år\nD-modellen er en fællesbetegnelse for DS og ID modellerne.\nDet hele startede med DS19 i 1955. Både DS og ID blev lavet på den samme platform, og efter helt samme produktionsmetoder. Udstyrsmæssigt var der dog forskelle i hele modellens levetid. Men herom længere nede på siden, hvor vi har forsøgt at beskrive udviklingen for de to varianter gennem modellens produktionsår.\nKonstruktionen af D-modellen er meget forskellig fra øvrige biler - både dengang i midten af 1950'erne og nu. Der er ikke tale om et selvbærende karrosseri i normal forstand som i nutidens biler hvor for- og bagskærme, tag samt for- og bagvinduer er en del af det selvbærende karroseri. Det er heller ikke en monocoque konstruktion som fx. Traction Avant. D-modellens konstruktion har en del til fælles med A-modellerne (bl.a. 2CV), fordi Andre Lefebre, der også var skaberen af 2CV, tog udgangspunkt i denne model for at skabe D-modellens produktionsmetode.\nMen hans mål var i forhold til 2 CV’en at få en stor 5 personers bil til afløsning af Traction Avant. Den skulle have lavest mulig vægt, størst mulig vridningsstabilitet og et lavt tyngdepunkt. Det var samtidig målsætningen, at bilen skulle have ekstraordinært gode køreegenskaber og retningsstabilitet.\nGrundstruktur blev et karrosseri af sammensvejsede tynde langsgående og tværgående stålprofiler. Dette gav styrke, lethed og vridningsstabilitet.\nFor at skabe de sikre, entydige køreegenskaber og retningsstabiliteten er hjulene placeret helt ude i hjørnerne af bilen, ophængt i langsgående svingarme for og bag.\nUden på karrossen er skærme, for- og bagklapper samt døre og tag boltet på. Det betyder, at alle de yderste karrosseridele kan af- og påmonteres, udskiftes og repareres individuelt efter behov. Bagskærmen er spændt med én bolt, forskærmene med 2 bolte og hver af dørene kan afmonteres ved at løsne én bolt.\nBagskærmen skal afmonteres ved skift af baghjul.\nTaget ligger i en stålramme, der i sig selv er stabiliserende. Bilen kan derfor køres uden tab af vridningsstabilitet, selvom taget ikke er monteret. Taget er dog af tæthedsmæssige årsager boltet til stålrammen med 16 bolte.\nHjulene på en DS er også specielle derved, at fastgørelse sker over en konisk flange og spændes med en centerbolt, hvortil der som standard er en kæmpe umbracho nøgle, så man kan spænde med det rigtige tryk. Hjulbespændings-stangen anvendes også - sammen med boltnøglen til afmontering af bagskærmen - til et håndsving til start af motoren i tilfælde af strømmangel. Det er en reminiscens fra Traction Avant modellen.\nHerunder ses udviklingen af D-modellen år for år, fra lanceringen og indtil produktionen standsede i midten af halvfjerdserne. DS og ID modellerne ligger i hvert sit spor, undtagen ved de ændringer, der har involveret begge varianter.\nDS19 lanceres som den eneste bil i verden med et hydropneumatisk affjedringssystem og med hydraulisk styret bremsesystem og gearskifte. I affjedringssystemet er det olie og gastryk der sørger for affjedring og støddæmpning. Dynamikken i systemet er uafhængigt af belastning. I modsætning til en konventionelt affjedret bil bliver affjedringen ikke hårdere i takt med øget belastning i form af flere personer eller bagage i vognen. Affjedringen bevarer under alle belastninger samme blødhed.\nTrykket i det hydrauliske system oparbejdes uafbrudt af en central hydraulikpumpe, der hele tiden sørger for ensartet tryk. Det ensartede tryk sørger for konstant frihøjde – uanset belastning. Trykket kan øges og dermed kan frihøjden ændres under kørslen, hvis nødvendigt. Muligheden for at ændre frihøjden anvendes bl.a. til hjulskift. Bilen er ikke udstyret med donkraft.\nDer er skivebremser på forhjulene, og tromlebremser på baghjulene. D-modellen er den første serieproducerede personbil med skivebremser. Disse er monteret inde ved gearkassen, og man udgår derfor at øge den uaffjedrede vægt. Dermed har man også haft mulighed for at udstyre bilen med store bremseskiver og kalibre, der kan overføre meget store kræfter og dermed give en effektiv bremseeffekt.\nMotor DV 1966-68\nUdstødningen har en mellempotte oppe i motorrummet og føres ned under fronten, hvor hoved lydpotten er placeret. Udstødningssystemet ændres radikalt ved modelskiftet 1963.\nDS var udstyret med 3. generation af Citroën’s forhjulstræk, der startede med Traction Avant og fulgtes af 2 CV’en. Med DS kom et ny udfordring. Venderadiussen. Men en bil på knapt 5 meters længde og med en akselafstand på 3,12 m stiller det store krav til styregeometrien.\nDrivakslen er derfor udviklet til at kunne drejes meget skarpt. En DS har trods den lange akselafstand kun en vendediameter på 10,8 m.\nÅrsagen til at dette kan lade sig gøre, er det avancerede dobbelte kugleled, der som billedet antyder, giver mulighed for en utrolig stor vinkling af hjul og drivaksel.\nDS-modellen blev lanceret med et halvautomatisk gearskifte. Det hydrauliske system anvendes til koblings- og gearskifte funktionen. Der er derfor ikke nogen koblingspedal og gearstangen er udskiftet med en gearvælger.\nDS19 blev født med den gamle Traction Avant 1911 ccm motor, med et nyt topstykke og ikke mindst med dobbelte tændspoler i stedet for en strømfordeler.\nDet hydrauliske system anvendes til hjælp for styringen (servostyring). I starten kun på DS-modellerne.\nDSens bremser er fuldt hydrauliske. Der er 2-kreds bremsesystem med avanceret vægtafhængigt bremsetryk-udligning til bagbremserne for at undgå overbremsning på baghjulene.\nDS har ikke nogen bremsepedal. I starten derimod blot en bremseknap, hvor man ved tryk påvirker en ventil, der lukker større eller mindre tryk ud til i bremserne. Knappen stak op af en forhøjning på vognbunden, og må have været lidt for let at ramme ved siden af, så allerede i 1962 blev knappen erstattet af en bremseknop (champignon), og den skrå forhøjning på vognbunden blev gjort lidt større.\nBilledet: Pedal-arrangementet - fv. parkeringsbremsen (håndbremse), bremseknoppen 'champignonen' og speederen fra en DS 21 Pallas ’70 model.\nDette hydrauliske bremsesystem blev overført til ID modellen 1963 i en simplere udgave og fortsatte som sådan i de senere CX og GS modeller.\nID 19 bliver lanceret som en kopi af DS men reduceret i teknik og udstyr, for at få salgsprisen ned i niveau med de nærmeste konkurrenter.\nDette opnåedes ved at udelade halvaut.gearskifte, hydrauliske bremser og hydraulisk servostyring, ligesom motorerne blev nedtunet i forhold til DS.\nInteriøret blev mindre luksuriøst: sæder, dørsider mv. var i kunststof og DSens tykke stofgulvtæpper blev afløst af tynde gummimåtter.\nFor prisen fik publikum således en D-model med de samme unikke køreegenskaber og affjedringskomfort som en DS, men måtte give afkald på en del af den ekstraordinære komfort.\nID kunne leveres i 3 versionen: Normale, Luxe og Confort. Normale var den allermest skrabede version, og den var kun i produktion i 1957 og 58.\nAlle ID modeller har siden starten haft mørkebrune plastic tulipan blinklys. Kun eksportmodeller og Confort fik de rustfri ståltrompeter. Alle franske modeller, uanset om det var Luxe eller Confort, fik brune plastic tulipaner som standard.\nFiskehale udstødnings-mundstykket forsvinder ifm at udstødningen ændres. Lydpotten lægges ind under vognbunden på tværs under forsæderne og derfra føres et dobbelt afgangsrør bagud i venstre side. Bagklappen bliver nu i stål i stedet for aluminium.\nBremserne på ID modellen var i starten et almindeligt manuelt bremsesystem med en hovedcylinder. Dertil krævedes et godt fodtryk.\nI 1959 blev der indført et hydraulisk hjælpesystem, hvor føreren ved katastrofe-opbremsninger fik hjælp fra hydrauliktrykket i affjedringssystemet.\nUmiddelbart smart og effektivt, men der viste sig at være vedligeholdelsesproblemer.\nDet blev afløst i slutningen af ’62 af et egentligt hydraulisk bremsesystem i tråd med DS’ens. Dog med en normal bremsepedel – lidt forsænket i forhold til koblingspedalen – men med hydraulisk tryk og bremsetryks udligning til bagbremserne og således at de først blev aktiveret et øjeblik efter forhjulene.\nUnderskjoldet ændres fra at være i præget, overfladebehandlet alumium, til et malet panel med cromekant på forsiden op imod kofangeren.\nBagruden i glas bliver udskiftet med plexiglas.\nFordi styretøjet ikke havde hydraulisk hjælp måtte rattets diameter gøres større og tilsvarende blev det med lavere udveksling (flere omdrejninger). Således har ID 4,1 omdrejninger i fuldt styreudslag. DS kan nøjes med 2,9 omdrejninger.\nFordi ID ikke havde så mange funktioner, der anvendte hydraulisk tryk, kunne bilen klare sig med en mindre hydraulikpumpe. ID har en enkelt stemplet pumpe, monteret direkte på topstykket i venstre side forrest, hvor kraften leveres af en knast på knastakslen.\nSæderne er med Dunlopillo skumgummi bund, betrukket med nyudviklede kunststoffer, primært nylon.\nSæderne har almindelig springfjederbund og nylon betræk. Dette er dog velour fra en ’59 Luxe model, der netop var gået væk fra Nylon Hélanca.\nDS var født med hhv. røde gennemsigtige tulipan blinklys i taget eller lange forkromede trompeter (Trompettes de Jéricho) afhængig af tagets farve.\nTrompeterne forsvandt og blev erstattet af den kortere rustfri stål trompeter til DS og ID modellerne til eksport.\nTv: De korte bagskærme bliver forlænget, så der bliver en mere naturlig afslutning. Her ses desuden ID’en første runde reflekser, som efterfølgende blev indfældet i skærmen og gjort kantede.\nForskærmene får luftudtag - ”askebægere” (støbt aluminium) for at give bedre ventilation af motorrummet. Primært for at køle hydrauliktanken. På billedet er det den senere type af rustfrit stål. 1961. Fra modelåret 1963 forsvinder askebægrene i forbindelse med lancering af den nye front, der forbedrede ventilation af bremser og køler og motorrummet generelt.\nInstrumentbordet får en mindre ændring i både knappernes udseende og funktionsmåde og alumiumspanelet bagved knapperne får også et nye design.\nDS går fra 6 til 12 Volt.\nDer indføres en centrifugalregulator til at styre ind- og udkobling i versionerne med halvautomatisk gearskifte.\nI karburator modellerne indføres en tomgangsregulering knytte til chokeren, der kan anvendes til tomgangskørsel. Og motoren får en Holset krumtaps dæmper og nyt topstykke med højere kompression.\nBagklappen bliver nu forsynet med et lille håndtag.\nStolesædereguleringen er ændret fra en fingerskrue til en vippearm.\nBremserne bliver hydrauliske. I slutningen af ’62 får ID fuldt hydrauliske bremser. Ikke helt samme system som DS, men alligevel med 2-kredse og med vægtafhængigt bremsetryk på bagakslen.\nForskellen på de ”gamle” hovedcylinder bremser og de nye er den ”korte” bremsepedal. Selvom det er en almindelig pedal, er vandringen meget kort, fordi pedalen kun har til formål at åbne en ventil i de hydrauliske system.\nDS får nyt instrumentbord. To-farvet, her vist med halv.aut. I 1969 modellen er instrumentbordet ensfarvet sort.\nViskerne parkerer nu automatisk og der kommer en advarselslampe for lavt hydrauliktryk.\nGlasfibertaget bliver farvet, hvidt eller sort afhængig af karrosserifarve.\nID (Dspecial) er herefter altid to-farvet.\nKun Dsuper og den senere Dsuper5 model har, ligesom DS, samme farve på tag og karrosseri.\nNy front på alle D-modeller.\nDer er tale om et nyt under skjold og nye forskærme. Den nye front gør bunden mere glat, for at skabe en bedre aerodynamik. Tophastigheden øgedes med 12 km/t.\nDerfor har det også været nødvendigt at lave særlige kanaler til køleluften til køler og bremser og for at forbedre ventilationen i motorrummet.\nKofangeren er af rustfrist stål med to spidse kofangerbuffer. Friskluft luftkanalen til kabinen, der munder ud under forlygten, der ses som en 'øjenskygge'.\nUdstødningssystemet ændres. Lydpotten i fronten under reservehjulet bliver flyttet inden under vognbunden, under forsæderne, og afgangsrøret fra manifolden føres ned og bagud i stedet for frem, se foto th. På fotoet kan man se resonanspotten i motorrummet, der samtidig forsvinder. På nederste foto kan ses udstødningsrøret der kommer ned ved side af bundkaret og løber hen til den tværstillede lydpotte og derfra videre bagud.1.gear bliver synkroniseret. ID19 fik den nye fuldt synkroniserede gearkasse allerede da 1963 modellen blev lanceret i efteråret 1962, mens DS må vente nogle måneder endnu.\nDS kan i begyndelsen af januar fås med en manuel betjent 4-trins fuldt synkroniseret gearkasse. Den samme som i ID19.\nDen halvautomatiske gearkasse bliver ved samme lejlighed fuldt synkroniseret.\nDette modelår er et af nøgleårene i D-modellens udvikling. Andre senere store modelår, hvor der skete væsentlige ændringer er 1967 og 1968 og 1970.\nLHS-2. Det oprindelige røde syntesiske hydraulikolie, LHS (liquide hydraulique synthétique) bliver afløst af den farveløse LHS-2 som er blandbar med det gamle LHS.\nHerover: en D-model med parallelle viskere)\nViskerne kører nu parallelt og ikke imod hinanden.\nDen oprindelige centerbolt system må desværre vige for sikkerheden. Både DS og ID får af sikkerhedsmæssige grunde nye fælge med 5-bolte og Michelin’s XAS dæk.\nEn reminensens fra centerboltens dage ses dog stadig på den lange håndsvingsstang, der fortsat leveres med ”umbraco” nøglen for enden.\nHåndsvinget bruges både til hjulboltene og til boltene på bagskærmen.\nDS bliver tilbudt i en særlig luksuriøs udgave, Pallas.\nPallas trim: Polstring øverst på dørenes indersider og cromeplade bagved dørhåndtaget. Stofbeklædning af motorkassen og fodbremseforhøjningen i samme farve som gulvmåtterne. ”Sparkeplader” i rustfrist stål på dørindersider og på vangerne ved dørene. Cromeindpakning af interiørlamperne over b-stolpen. m.m.\nRunde spotlights var standard på Pallas modellerne. Tilkøb til alm. DS.\nDer kommer et nyt instrumentbræt. Et moderne flat, og sort metal bord med en lys underkant, trukket lidt ind under topkanten. Samtidig introduceres den nye knækkede gearstang som DS fik til 1964-modellen, da den efter mange kundeønsker for første gang kunne leveres med manuelt betjent gearskifte.\nDS får en helt ny motorserie med overkvadratiske motorer på 1985 og 2175 ccm med 5 hovedlejer. Der kommer en ny gearkasse med lavere udveksling i de lave gear for at få bilen til at virke mere kvik. Der kommer nye skivebremser foran med frontvendte kalibre og med selvstændig kaliber for parkeringsbremsen.\nDS21 modellerne får en højderegulering på hovedlygterne via en wire til bærearmen på baghjulene.\nUdstødningen får nu to afgangsrør og Pallas modellerne får en ekstra lydpotte, der er placeret mellem baghjulene for at fjerne bulderet fra udstødningen, der kunne genere bagsædepassagerne!\nDen grønne LHM væske afløser den røde LHS og LHS-2.\nLHM, Liquide Hydraulique Minéral, er mineralsk og dermed hverken ætsende eller vandsugende, og har yderligere den fordel, at den kan arbejde under et højere tryk og temperatur end LHS og LHS-2.\nLHM kan dog ikke anvendes sammen med den tidligere syntetiske LHS væske, og væskerne må ikke blandes af hensyn til pakningerne i systemet, der vil blive ødelagt og systemet dermed utæt. For at undgå sammenblanding af de to typer hydraulikvæske, bliver alle hydraulikdele (kugler, reservoir og aggregater) malet grønne.\n12V Generator erstatter den tidligere 12V dynamo.\nBåde DS og ID får den nye front med dobbelt forlygter bag en glasrude. For ID’s vedkommende var spotlightene faste og drejede ikke med rattet. Kun DS Pallas, Prestige og Cabriolet modeller fik denne funktionalitet som standard i 1968. På alle øvrige modeller var det tilkøb. Drejelygterne blev dog standard på alle modeller i 1972.\nDS og ID får et helt sort instrumentbord og rat.\nDS får armlæn i førerdøren. På billedet ser man en ID-model, kun med armlæn til passagersiden. Et struktursyet Jerseystof bliver standard til sæderne, men kunderne kan stadig vælge et sædebetræk af sort eller brunt præget targa plastik.\nID Luxe og Export har det laveste udstyrsniveau, og de fortsætter med Bufflon vinyl indtræk.\nNye gummiophæng til at eliminere noget af støjen fra udstødningsrøret.\nID får nye modeller.\nID19 får den aflagte DS19 motor, mens en helt ny ID20 model ser dagens lys, nu med DS20 motoren. For en gangs skyld får en ID model den samme motor og på samme tid som DS (DS20).\nDS20 kommer til verden, med en lidt kraftigere motor end DS19 som udgår. Der er nu to DS modeller, DS20 og DS21 – både som sedan og som Break og cabriolet.\nDS og ID får et helt nyt instrumentbord med de 3 'ure'.\nDS21 fås nu med Bosch’s første generation af elektronisk benzinindsprøjtning, D-Jetronic, med modelbetegningelse, DS21IE.\nID19 navnet forsvinder og bliver til DSpecial og DSuper\n(ID20 eksisterer kun i 1969 og skiltet med IDSUPER er fra en schweizisk bil)\nDSpecial får lavere gearing og beholder sine brune plastik trompeter. DSpecial leveres med hvidt tag med indvendige vinylkanter og gummimåtter.\nDSuper får DS20’s motor og får også DS20 luksuriøse tæpper. DSuper fastholder dog ID20 plastic dørhåndtag, indvendig vinyltagkant og beholder de rustfri ståltrompeter. Taget fås i flere farver som kontrast til den øvrige karrosserifarve i 1970. Fra 1971 får DSuper ens tag- og karrosseri farve.\nPallas modellerne får højde- og (3-trins) vippe funktion på førersædet.\nDSpecial og DSuper får DS’ens fodbetjente parkeringsbremse. DSuper kan fås med 5-trins manuel gearkasse. Og som en yderligere tilnærmelse til DS bliver DSuper nu leveret ensfarvet (karrosseri og tag).\nDørhåndtag bliver langt ind i dørene og låsetøjet er fornyet. De nye håndtag og låsetøj var arvet fra GS, der var introduceret i 1970\n5 trins manuel gearkasse. Modellerne med hydraulisk gearskifte fortsætter med 4 trins gearkasse.\nAlle DS modeller får nu automatisk niveau regulering på hovedlygten og drejefunktion på spotlight. Hornet er nu med kompressor.\nDSuper 5 bliver lanceret medio 1972 med stort set samme udstyr som DS21. Samme motor og samme udstyr. DSuper 5 er med 5 manuelle gear, og kan ikke fås med halvaut. gear som DS’en og heller ikke med dennes bremsesystem og dermed ”champignonen”.\nDrejelygter er standard.\nRattet bliver beklædt med en blød og tykkere kvalitet kunstlæder, og det bliver indført i alle DS-modeller og det nye rat bliver også indført på de DSpecial og DSuper modeller, der har hydraulisk hjælpestyring.\nDS kan nu fås med 3-trins automatgear af typen Borg-Warner type 35.\nDSpecial og DSuper får små armlæn på dørene og præget dørbeklædning.\nAircondition kan fås til DS. Luftindtaget til condenseren er skjult i kofangeren, hvor man kan se de 4 huller, der er stanset ud i kofangeren i begge sider under lygterne.\nDS23 erstatter DS21 og fås med enten 4-trins hydraulisk gearskifte, 5 trins manuel gearkasse eller 3 trins automatisk Borg-Warner gear.\nProduktionen af D-modellen ophører. CX, der introduceredes i 1974 som en model, der skulle udfylde hullet mellem GS og DS, må efter Peugeot's overtagelse af Citroën gøre fyldest som afløser for D-modellen, og tilbydes derfor snart med større motorer og længere (Prestige) versioner.


Karin og Georg Boyes Fond har på sit møde den 28. februar 2013 uddelt støttebeløb til to studierejser og to bogprojekter.\nEn gruppe på omkring 45 landskabsarkitektstuderende har fået et stort bidrag til en studierejse til Nordspanien, bl.a. Barcelona og Girona. Her skal de bl.a. besøge historisk og nutidig havekunst og landskabsarkitektur samt besøge tegnestuer. Rejsen er en del af kurset ‘Tema i landskabsplanlægning’ på Institut for Geovidenskab og Naturforvaltning på Københavns Universitet.\nForeningen af Landskabsarkitektstuderende har fået et bidrag til en studietur for 20 studerende på tværs af årgangene. Rejsen går i juli til England for at studere havekunst og landskabsarkitektur.\nHans Ove Pedersen, tidligere landskabsarkitekt i Lyngby-Taarbæk Kommune har fået et beløb til en bog om parker og grønne områder i Lyngby-Taarbæk Kommune. Bogen har den tidligere stadsgartner S.A. Hansen som udgangspunkt, og vil belyse den samfundsmæssige betydning som de rekreative områder har haft for borgerne i området siden begyndelsen af 1900-tallet.\nEndelig har Dansk Landskabsarkitektforening fået et beløb til bogprojektet ‘Dansk landskabsarkitektur 2009-2013’. Den skal opfølge ‘Ny agenda, Dansk landskabsarkitektur 2003-08’ der udkom i 2009.


3 point til herre 2! | Boldklubben Heimdal\nHome › Herre › 3 point til herre 2!\nKristian Hulk Hansen Posted on 4. May 2014 Posted in Herre, Referater\nEfter sæsonens første pointtab i sidste weekend mod lokalrivalerne fra Østerbro, var det blevet tid til igen at få 3 point til kontoen. Det skulle tidligt søndag eftermiddag gå ud over gæsterne fra KFB på Fælledparkens kunstbane. Kampen fungerede som en slags opvarmning til New Firm i Parken, og tilskuerne fik både mål og gule kort.\nPå trods af flere stamspillere manglede var det et stærkt hold Coach Jung kunne stille med.\nAnders Løth – Bjarke – John John – Jonas\nDaniel – Rune – Ebdahl – Martin W\nHele første halvleg forløb sådan set uden særlig mange chancer, eller farlige situationer. Alligevel kunne et kynisk og effektivt Heimdal hold gå til pausen med en 2-0 føring.\nDet første mål faldt efter en 20 minutter, da Martin på et frispark fra midtercirklen fandt targetman Jens i feltet, der efter et kort bandespil med udeholdets keeper nemt kunne ligge bolden i kassen til 1-0. Målet bragte Jens op som delt topscorer på 2. holdet med hans 3. sæsonmål.\n2-0 målet faldt kort efter Heimdal var kommet en mand i overtal efter et gult kort til KFB. Heimdal udnyttede et KFB hjørne til at slå kontra, og pludselig var Ecke og Rune alene med 1 forsvars spiller. Ecke spillede stille og roligt bolden på tværs til Rune, der via keeperen scorede til 2-0.\nKFB kom ud til 2. halvleg med håb om at kunne vende kampen. Det håb blev dog punkteret efter bare 30 sekunder da Stinus kunne pande et perfekt indlæg i kassen til sit første mål for Herre 2. Et mål der har store konsekvenser for den normale midtstopper Morten Villemoes (Der til dagens kamp havde meldt afbud på grund af tømmermænd) De 2 har haft et væddemål kørende hvor taberen skal drikke 10 shots, og give en ramme øl til holdet. Ville tabte, og vi ser frem til at smage på præmien.\nAnders blev en anelse forelsket da Skytte brølede sejrssangen efter kampen\nMålet til 3-0 punkterede kampen der faldt markant i intensitet efter. Så meget at Dennis så sit snit til at skifte sig selv ind på toppen. Næsten som vanligt skulle Dennis ikke bruge længe på at få bolden i kassen. Igen stod der Anders Eckardt på oplægget. Denne gang var det dog en ufrivillig assist, da Anders tillod sig at brænde en friløber efter en perfekt stikning fra sæsondebuterende Forsberg, riposten røg dog lige i fødderne på Dennis der nemt kunne trille bolden i det tomme mål.\nI de sidste 5 minutter fik KFB reduceret 2 gange og John fik revet endnu et gult kort til sig. Det 2. gule til ham i de første 5 kampe. Kampen blev dog for alvor aldrig rigtig spændende, og dermed kom der 3 gode point på tavlen til hjemmeholdet.\nKampens spiller blev Bjarke efter endnu en meget god indsats i det centrale forsvar.\nPrevious Post is ‹ Dame 2 fra land med et brag!\nNext Post is Herre 2 i uskøn fodboldkamp! ›


Koldhævet brunchpizza | SPIS BEDRE\nPizza til morgenmad? Helt sikkert! Lad dejen koldhæve natten over i takt med at din sult vokser.\nHævetid på køl: I alt mindst 9 timer.\nSmuldr gæren, og rør den ud i vandet. Tilsæt sukker, salt, olie og fuldkornsmel, og rør rundt. Tilsæt pizzamel, og rør dejen sammen på en røremaskine i 5 minutter ved lav hastighed. Ælt den herefter i yderligere 5 minutter ved høj hastighed, til dejen er glat og slipper skålens kanter. Hæld dejen over i en ren beholder eller stor skål smurt med lidt olie, og lad dejen hæve tildækket på køkkenbordet i 30 minutter. Sæt låg på beholderen, eller dæk skålen med husholdningsfilm og et rent viskestykke, og sæt den på køl i mindst 8 timer.\nTag dejen ud fra køl, og lad den stå ved stuetemperatur i 30 minutter.\nHæld pizzadejen ud på et meldrysset bord, og del den i 2 stykker. Rul hvert stykke dej ud til en rund pizzabund med en kagerulle. Læg bagepapir på 2 bageplader, og fordel pizzabundene på hver sin bageplade.\nTænd ovnen på 250° varmluft. Skyl og skrub kartoflerne, og skær dem i tynde skiver evt. på et mandolinjern. Pluk mozzarellaosten i mindre stykker. Pensl pizzabundene med olie, og fordel kartoffelskiverne på pizzaerne – lad ca. 2 cm af dejkanten være fri. Fordel mozzarellaen ovenpå, og krydr med oregano, rosmarin, salt og peber. Læg 4 skiver parmaskinke på hver pizza, og slå 2 æg ud på hver pizza.\nBag pizzaerne i ovnen i 10-15 minutter, til de er sprøde og gyldne, og æggene har sat sig.\nTop de varme pizzaer med frisk spinat, høvlet parmesan, hakket purløg og tørrede chiliflager, og servér med friskpresset appelsinjuice.\nSe også: Vores bedste brunchopskrifter\nMorgenmadssandwich med chorizo og spejlæg


Person: Charles Darwin | Information\nAt tro man kan redde naturen med parker er rent navlepilleri og selvovervurdering\nMennesker, der tror, de kan stoppe arters uddøen og stoppe naturens udvikling, tiltror menneskeheden magt, vi slet ikke har. Vi kan ikke skabe nogen væsentlig natur ved at indhegne nogle skovområder. Det er rent æstetisk fifleri og hybris, skriver sognepræst Henrik Gade Jensen i denne klumme\nFrygt ej, kommende studerende, selv Darwin var en ’slacker’\nCharles Darwin fik dårlige karakterer og pjækkede fra undervisningen. Men de ting, han lavede, mens klassekammeraterne sad bøjet over lektierne, endte med at gøre ham til den store videnskabsmand, vi kender ham som i dag. Vores forståelse af vejen til faglig succes kan meget vel hvile på en fordom\nTidligt hovedværk i miljøbevægelsens litteratur kaster et poetisk blik på havets skønhed\nEn nyoversættelse af marinbiologen og miljøforkæmperen Rachel Carsons poetiske beretning om havets opståen i 'Havet omkring os' er et både veltimet og vedkommende opgør med det natursyn, der har lagt fundamentet for miljøkrisen\nNaturen er blevet politisk – nu følger de naturhistoriske museer trop. Museumsdirektør Johannes Vogel og hans samfundsvidenskabelige stab på Berlins Naturhistoriske Museum går forrest og vil forny formidlingen af naturhistorien, så den bliver relevant i klimakrisen og biodiversitetskrisens tidsalder. Filosof Daniel Flendt Dreesen har mødt Johannes Vogel i Berlin\nI 150 året for Charles Darwins skelsættende evolutionsteori aktualiseres et kontroversielt kapitel i dansk historie: racehygiejnen\nNår ti er sjovere end to\nI de seneste ti år er antallet af swingerklubber i Danmark vokset kraftigt, og partnerbytte er blevet sat i system. Det er især kvindernes indtog, der tilsyneladende har givet swingerklubberne vind i sejlene, og som sådan er swingerklubberne også symboler på en mere bevidst kvindelig sexualitet


Efterfødselsbind | De bedste fødselsbind | notino.dk\n/Sundhed /Mor og barn /Pleje under graviditet og efter fødslen /Fødselsbind\nCanpol babiesPostpartum Padsfødselsbind 10 stk.\nCanpol babiesPostpartum Pads Nightfødselsbind 10 stk.\nBabyOnoGet Ready Momfødselsbind\nCanpol babiesPostpartum Pads Night Ultra Dryfødselsbind 10 stk.\nChiccoMammyfødselsbind 30 stk.\nNyBabyOnoGet Ready Mom IIfødselsbind 15 stk.\nNyBabyOnoGet Ready Mom IIIfødselsbind 15 stk.\nFødselsbind – komfort til nybagte mødre\nVær godt forberedt til fødegangen, og gør mest muligt for, at du kan have det bekvemt. Fødselsbind er specielt designede til mødre til at give komfort og en følelse af tørhed i perioden efter fødslen og i de efterfølgende seks uger. De er fremstillet af et blødt uvævet stof, der er kendetegnet ved en høj sugeevne og evne til hurtigt at lede væske væk. Samtidig er de skånsomme mod den sensitive hud.\nBlødning efter fødslen (såkaldt udrensning), hvormed kroppen bliver renset, er kraftigere i de første dage efter fødslen, og i løbet af de første seks uger aftager den lidt efter lidt, indtil den forsvinder. Efterfødselsbind er kraftige, ca. 1 cm, og til forskel fra klassiske bind indeholder de ikke et kunstigt, uigennemtrængeligt lag, der vil forhindre hurtig regenerering efter fødslen.\nHovedfordele ved efterfødselsbind\nDe er egnede efter fødslen, i de seks uger lige efter og ved meget kraftige menstruationer eller efter gynækologiske indgreb.\nDe har en speciel længere form og er i et ekstra sugende og åndbart materiale.\nDe er skånsomme mod følsomme steder og beskytter huden mod irritation.\nDe leder hurtigt væske væk og reducerer risikoen for, at der opstår infektion.\nDe sidder godt i efterfødselstrusser.\nHvor mange bind skal du pakke til fødegangen?\nPak mindst 40 stk. fødselsbind til fødegangen. Ved meget kraftig blødning kan det være nødvendigt med 20 til 30 stk. om dagen, så pak derfor hellere flere af dem, som du eventuelt også kan bruge i de seks uger efter fødslen. Man kan også få fødselsbind med vinger, som vi anbefaler først at bruge, efter at den kraftigste blødning i de seks uger efter fødslen er aftaget.\nVores tip: Fødselsbind er nemme at sætte fast i efterfødselstrusser i netstof, der ikke klemmer på maven og let kan tilpasse sig figuren.\nVælg de bedste efterfødselsbind, og du vil føle dig supergodt tilpas! På Notino finder du et bredt udvalg til kommende mødre, og du kan købe alt på ét sted bekvemt hjemmefra! Vi leverer pusleunderlag til engangsbrug, ammebrikker, sutter, ammeindlæg og andre produkter sikkert lige til din dør.


Quinta da Lagoalva VUDU Syrah 2018 » Vinfordig.dk\nHjem » Shop » Vin » Rødvin » Portugisisk Rødvin » Tejo » Quinta da Lagoalva VUDU Syrah 2018\nQuinta da Lagoalva VUDU Syrah 2018\n79,00 DKK 59,00 DKK inkl. moms\nEn levende rubinrød farve i glasset og med en duft, der domineres af røde frugter og noter af vanilje. Smagen er saftig med friske røde bær og medium krydret. Selv om vinen har et godt bid, så er eftersmagen både harmonisk, velbalanceret og blød.\nVinhuset – historie:Her i det midt-vestlige Portugal kun små 50 km nordøst for Lissabon ligger familiefirmaet, Lagoalva, der går helt tilbage til 1834. Lagoalva er på mange måder en klassisk portugisisk herregård, hvor man ud over vindyrkning også har klassisk portugisisk landbrug med dyrkning af oliven, majs, ærter, bønner, byg, lucerne osv. Derudover har de et stort opdræt af kvæg, får, geder og ikke mindst de berømte Lusitano-heste, som bl.a. bliver brugt til dressur og tyrefægtning. Skovbruget fylder også en del i området med store arealer af korkege, valnødde-, fyrre- og eukalyptustræer.\nI dag ejes Lagoalva officielt af Isabel Juliana Campilho, men det er hendes barnebarn, Diogo, der siden 2003 har haft ansvaret for produktionen af vinene.\nDiogo er uddannet ønolog i Portugal, men han har høstet megen erfaring og inspiration i andre lande bl.a. Australien.\nUd over de regionale druesorter, eksperimenterer Lagoalva også med f.eks. Chardonnay, Viognier, Cabernet Sauvignon, Pinot Noir, Syrah osv., der ofte bliver brugt i blandinger med Portugals egne sorter.\nVudo! Bare ordet i sig selv er magisk, og dette er ikke fjernt fra den tanke der har lagt navn til vinen. Filosofien bag Vudo vinen er, at når folk smager og indtager Vudo da blive de bjergtaget og magiske af dens pragtfulde smag!\nVudo vinen består af 100% Syrah. Druerne høstes om natten for at undgå, at druerne blive for varme, og mister for meget saft før den egentlige vinproduktion går i gang. På denne måde skabes de bedste betingelser for en god årgang\nDruerne gennemgår en maceration for at drueskaller kan tilføre vinen dens smukke farve og at få tilført tilpas med tanniner. Herefter sker den alkoholiske gæring af vinen i rustfrie ståltanke ved 24 grader. Så er tiden kommet til den malolaktiske gæring på franske og amerikanske egetræsfade, i 4-6 måneder før af vinen aftappes og kommer på flaske.\nVinen gør sig rigtigt godt til grillet kød eller fiskeretter.\nServér vinen ved 16 °C.


Maiken, min lidenskabelige veninde, del 8 - af Tenna\nDer var gået nogen tid siden mine forældres fest, så da jeg havde 3 fridage i træk, ringede jeg til Maiken og spurgte om vi skulle ses. Det ville hun gerne, selvom hun skulle være sammen med et par venner den ene aften, altså efter hun var kommet fra arbejde, du tager bare med, sagde hun. Og så ville hun også forsøge at få fri, i hvert fald den ene dag. Vi aftalte at jeg kunne bo ved hende, jeg skulle bare hente nøglen på hotellet. Maiken boede på et værelse hendes forældre havde lejet til hende, og der var plads nok.\nDagen oprandt, jeg tog med toget, skulle køre ca. 1½ time. Jeg sad og døsede hen, da det havde været en ret hård uge på arbejdet. Jeg tænkte på hvad jeg ville gøre ved Maiken, i min døs fantaserede jeg om alt det skønne der skulle opleves, så da konduktøren kom for at se min billet kunne jeg mærke det kriblede mellem mine ben, mine brystvorter var hårde og meget følsomme, min fisse var fugtig, så jeg var meget tændt bare ved tanken om at skulle være sammen med Maiken igen.\nDa jeg nåede frem fandt jeg hurtigt hotellet, fik fat i nøglen til hendes lejlighed. Jeg fandt nemt adressen, og fik mig låst ind. Det var et hyggeligt værelse, med et lille te køkken og toilet med bad. Der lå en seddel på køkkenbordet til mig.\n”Kære Tenna, jeg er hjemme ved 22 tiden, jeg længes efter dig. kys og kram Maiken”. Ventetiden indtil hun skulle være hjemme brugte jeg til at se på byen, spise lidt og købe lidt ind til aftenen med Maiken. Jeg fandt et par nye dildoer i en forretning, som jeg synes kunne være spændende at prøve. Jeg var tilbage på værelset ved 21 tiden, og tog et hurtige bad, lavede lidt kaffe og sad så og ventede på hun skulle komme hjem. Jeg hørte Maiken komme hjem lidt før 22, jeg sad på hendes seng og ventede uden noget tøj på.\n- Hej, sagde Maiken.\nJeg rejste mig og vi omfavnede hinanden, jeg kyssede hende på munden, lidt krævende, hun besvarede det med det samme, jeg var vildt våd mellem benene, rigtig liderlig, jeg hjalp hende tøjet af.\n- Vent lidt, jeg vil lige i bad, hviskede Maiken. - Du dufter dejligt, det vil jeg også. Maiken forlod mig og gik i bad. Jeg syntes det varede en evighed, jeg var bare så tændt, så jeg lå og legede med mine meget hårde brystvorter, klemte dem mellem fingrene og æltede brysterne. Endelig kunne høre at Maiken var ved at være færdig, så jeg rejste mig og gik hende i møde da hun kom ud fra badet.\nHun var bare så flot, vi omfavnede hinanden og begyndte at kysse, jeg kyssede hende krævende på munden.\nMaiken besvarede min kys, vi legede med tungen, sugede os fast i hinanden, vi pressede vore kroppe mod hinanden, jeg kærtegnede hendes ryg og numse, lod begge hænder ligge på hver sin balle og masserede skiftevis blødt og hårdt. Maiken gjorde det samme ved mig, hun førte hurtigt en finger ind mellem mine baller, ned til mit numsehul, hun strejfede det kun, og lod fingeren komme helt ned til min fisse, hun masserede med fingeren på stykket mellem numsen og fisse, åh... åh.. ja.. jeg var helt i ekstase, jeg gjorde det samme ved hende, da min finger rørte hendes fisse, kunne jeg mærke at hun også var drivvåd, vi stod sådan og kyssede og masserede det bageste af fissen på hinanden. Maiken stønnede også, det var bare skøønt...\nJeg trak mig lidt fra hende, og gik hen mod hendes seng.\n- Læg dig på ryggen med spredte ben, sagde hun, jeg vil slikke dig nu.\nJeg lagde mig ned, Maiken lagde sig mellem mine ben og begyndte at slikke min fisse, først blidt på skamlæberne, først den ene, så den anden, hun pressede hænder ind under min numse og æltede ballerne. Jeg begyndte at ligge uroligt med hele underlivet, prøvede at presse min fisse mod hendes mund, men hun drille lidt, trak automatisk hovedet væk når jeg stødte mod hendes læber og tunge. Jeg klemte begge mine brystvorter og æltede brysterne. Nu ramte hun min klit med tungen.\n- Ihh jaa.. nærmest skreg jeg. Maiken ramte kun een gang, så kyssede hun mine skamlæber. Jeg flyttede min ene hånd ned til det øverste af min fisse og trak lidt opad, derved kom min klit længere frem. Jeg stønnede højere, nydelsen var uvurderlig. Maiken forstod hvad jeg gerne ville have, så hun begyndte at slikke min klit, åh.. jaa.. de velkendte sammentrækninger indfandt sig med det samme, jeg koom i en skøøn orgasme, Maiken fortsatte med at slikke mig til jeg var helt færdig. Jeg rejste mig.\n- Tak sagde jeg, nu er det din tur til at få, kom læg dig ned.\nMaiken lagde sig som jeg lige havde ligget. Jeg begravede mit hoved mellem hendes ben, den ene hånd lagde jeg så jeg kunne trække hendes fisse lidt opad. Maikens klit stod fint frem, hun var meget våd, med den anden hånd legede jeg med en finger i hendes fisseåbning, kørte fingerspidsen op og ned i revnen, så slikkede jeg direkte på hendes klit, Maiken var meget tændt, stønnede højt åh.. ja.. mere... åhhh... jeg fortsatte med at slikke og lege med fingere, øgede presset med tungen og Maiken eksploderede i en kæmpe orgasme, uhm... sagde jeg, ahah..... stønnede hun.\nDa orgasmedønningerne havde lagt sig, lagde jeg mig op ved siden af hende.\n- Øj... det var bare lige hvad jeg trængte til, sagde hun.\n- Også jeg, hviskede jeg.\n- Det tog helt energien fra mig, sagde hun så.\n- Også fra mig, svarede jeg.\nVi faldt i søvn i hinandens arme. Jeg vågnede ved Maikens kys, hun havde sin hånd mellem mine ben og kyssede mig på munden. Det var en herlig fornemmelse, det virkede til at Maiken havde været vågen nogen tid, for hun var virkelig tændt. Hun sugede min tunge ind i sin mund, legede med min klit med en finger Uhm.. jeg var nem at tænde. Maiken lagde sig lidt ind over mig, så vores venstre bryster pressedes mod hinanden. Hendes hånd mellem mine ben bevægede hun mere intenst og jeg spredte benene lidt mere, så hun bedre kunne komme til at gøre alt det gode og dejlige ved mig. Jeg var ved at være godt våd og rigtig tændt, Maiken kravlede lidt nedad, begyndte at suge, bide og slikke på mine brystvorter, uh. uh.. ja... stønnede jeg. Hendes langemand var kommet ind i min fisse, den kørte hun ud og ind af mig. Nu kyssede hun sig vej ned over min mave, slikkede og sugede i min navle, jeg lavede nu samlejebevægelser mod hendes finger, uh.. det er dejligt, hviskede jeg, Mjau uh.. var det eneste jeg hørte fra Maiken. Hun rejste sig, gik over og hentede en pose i en skuffe, hvad den indeholdt fandt jeg senere ud af. Hun fiskede en dildo op af posen, lagde sig mellem min ben med den, førte din ind i mig og begyndte at kneppe mig med den. åh.. ja.. stønnede jeg, Maiken slikkede min klit og kørte dildoen ud og ind af mig. Åh.. ja... det varede ikke mange øjeblikke før jeg kom i en herlig orgasme, jeg jamrede og stønnede indtil jeg var helt afslappet.\n- Uhm, var det dejligt, hviskede Maiken.. Jeg nikkede, Uhm... Maiken lod dildoen blive inde i mig, så da jeg var kommet lidt til mig selv, tændte hun for den, og en behagelig snurren begyndte i min fisse.\n- Nej, Maiken, nu er det din tur, sagde jeg, og ville rejse mig lidt, men Maiken skubbede mig ned og sagde.\n- Jeg vil give dig en orgasme til inden, og hun begyndte at bevæge dildoen ud og ind af mig igen.\n- Det gør så dejligt, det der, hviskede jeg. Maiken lagde sig lidt ind over mig igen, kyssede mig på munden, sugede min tunge ind i sin, legede med min tunge, jeg besvarede hendes kys, og kunne slet ikke ligge stille mere, jeg bevægede underlivet mod hendes bevægelser med dildoen. Hun bevarede et fast tempo med dildoen, sugede og kyssede mig, jeg begyndte at stønne højt, uh.. uh.. uh.. i takt med dildo og kys. Jeg var tæt på at komme igen, sansede ingenting omkring mig, kun nydelse og jeg eksploderede igen....Åhhhhh\nMaiken fortsatte med at kysse mig under hele min orgasme.... det var skøøøønt... nu trak hun dildoen helt ud, rejste sig lidt og sagde, - Nu vil jeg gerne have du gør det ved mig. Jeg rejste mig op og hun lagde sig på min plads.\n- Hvordan vil du gerne have det, spurgte jeg.\nMaiken kiggede på mig med liderlige øjne, - Du bestemmer, hviskede hun så....\n- O.K, sagde jeg så. Jeg rejste mig og fandt min egen taske frem, jeg havde hele mit arsenal med af dildoer + de to jeg købte i går, også min påspændingsdildo. Den tog jeg på, førte den ene dildo ind i mig selv, og havde så en rimelig stor dildo som jeg kun kneppe hende med. Maiken kiggede på.\n- Hvor spændende jeg glæder mig, sagde hun, mens hun lå og legede med sine brystvorter. Jeg lagde mig ind over hende, så jeg lige kunne kysse hendes brystvorter, dem sugede og slikkede jeg lidt, de var meget hårde, jeg bed let i dem, pustede kold luft på dem, så lagde jeg mig lidt længere ind over hende, og førte dildoen helt hen til hendes fisse, men uden at presse den ind, lod den lige lidt med hendes åbning. Dildoen inde i mig vuggede tilpas til at jeg begyndte at føle en stor lyst igen. Jeg førte den ene hånd ned så jeg kunne lege med dildoen i hendes fisseåbning, jeg kørte den i hele revnen, Maiken var meget våd og lækker, hun pressede underlivet ned mod min dildo, men jeg drillede videre.\n- Åh, ja, lad mig få den helt ind i mig, stønnede hun.\nJeg førte lige hovedet ind og trak mig ud igen.\n- Neej lad mig få den nuuu, stønnede hun, og jeg pressede den lidt mere ind i hende.\n- Nå du vil gerne have den, sagde jeg og trak mig ud af hende.\n- Ja... kooomm nuuu.. stønnede hun.\nJeg pressede dildoen hårdt i bund i hende. Maiken gispede, uh. j.....uh. h.. h.. jaa og jeg begyndte at råkneppe hende. Vi faldt hurtigt i takt med hinanden og jeg øgede tempoet lidt. Maiken stønnede højere åh.. åh. åå. håh.....jaa. a.. a.. jeg kommmer, hun rystede og spændte yayaya...... nærmest skreg hun. Dildoen i mig havde gjort mig vild nu, jeg kneppede hende i et vildt tempo, for jeg var selv ved at være der igen. Jeg kommer i. . g. . e. . n . . Det gjorde Maiken også hun skreg denne gang åh....... og jeg faldt ned over hende helt afslappet. Vi blev liggende sådan, lå og kyssede hinanden blidt på munden, hviskede små skønne ting til hinanden. Maiken begyndte at bevæge underlivet igen, hun kunne åbenbart ikke få nok.\n- Bare lig stille, hviskede hun, - det er bare så dejligt det her. Hun lagde en hånd på hver balle og holdt mig fast i en skruestik. Så øgede hun tempoet og klemte min balder hårdt, stønnede åh.. ja.. åh.. ja, begyndte igen at jamre yaer...year... year... year.. i takt med bevægelserne, year.. year.. year.. year..... yyyyeeeaaarrr og kom igen...\nJeg trak mig ud af hende og tog dildobæltet af... lagde mig ved siden af hende og vi sov videre et par timer. Maiken havde fået fri og vi ville gå en tur senere inden vi skulle ud og være sammen med hendes venner om aftenen.


Nyheder Skrevet af Nanna Christina Smidt | 10.06.20 | 09:20\n20.12.19 / 09:25\nDer kommer snart en ny film om den danske forfatter Karen Blixen, og i denne udgave, der er lavet af Bille Augusts, skal Birthe Neumann spille Karen Blixen.\nFilmen kommer til at hedde Pagten, som måske leder tankerne hen på julekalenderen af sammen navn, hvor en anden Badehotellet-stjerne – nemlig Lars Ranthe, spiller med.\n73 år – og stadig fuld af energi\nDe fleste er for længst gået på pension når der står 73 år på CV’et, men ikke Birthe Neumann. Hun er stadig aktiv, og har en af de bærende roller i Badehotellet, og er ellers kendt fra forskellige roller på både film, tv og i teateret.\nMen nu skal hun altså i gang med at spille den helt store rolle som Karen Blixen, når hun skal spille den verdensberømte forfatter i Bille Augusts nye film Pagten. Det skriver BILLED-BLADET.\nForhold til en yngre mand\nI filmen er der fokus på det særlige og turbulente forhold mellem Karen Blixen og Thorkild Bjørnvig i 1950’erne. Han var en ung digter, som hun havde et forhold til i disse år, og der gemmer sig en spændende historie der.\nEn kvinde der placerede Thorkild Bjørnvig i et intenst drama mellem hende selv, hans hustru Grete og elskerinde Benedicte. Vi har sikret et stærkt cast med Birthe Neumann i front og tre unge stortalenter i en spændingsfyldt og fascinerende historie, som aldrig tidligere er fortalt på film”, udtaler producer Jesper Morthorst til BILLED-BLADET.\nBille August har sin datter med\nDer er også andre kendte ansigter på rollelisten, og blandt andet bliver den unge digter, Thorkild Bjørnvig, spillet af Simon Bennebjerg, som vi kender fra blandt andet Arvingerne og Når støvet har lagt sig.\nBille August har også sin datter Alba August, med på optagelser. Det er dog ikke kommet frem, hvad hun skal spille.\nOptagelserne begynder den 10. juni, og skal foregå på Fyn, mens filmen forventes at få premiere i 2021.\nMeghan Markle har stærke holdninger: Startede allerede som 11-årig


Historiker og tidligere venstrefløjspolitiker: Socialdemokratiets højredrejning har ingen historisk parallel | Information\nSocialdemokratiets formand Mette Frederiksen, gruppeformand Henrik Sass Larsen, politisk ordfører Nicolai Wammen, udenrigsordfører Nick Hækkerup og udlændinge- og integrationsordfører Mattias Tesfaye præsenterer udlændingeudspil i partiets gruppeværelse på Christiansborg i februar 2018.\nNår Socialdemokratiet lægger sig i slipstrømmen af DF’s paradigmeskifte på udlændingeområdet, er det udtryk for et »ekstremt værdiskred«.\nSådan lyder det fra Claus Bryld, der er professor emeritus i historie, forfatter til flere bøger om Socialdemokratiet og tidligere venstrefløjspolitiker i SF og VS.\n»Så langt er de aldrig gået før,« er hans første reaktion, da Information ringer til ham.\nI sidste uge erklærede Socialdemokratiet sig positiv over for hovedparten af de ni nye stramningsforslag fra regeringen og DF, som skal flytte fokus fra integration til hjemsendelse for en gruppe på 4.500 primært syriske flygtninge.\n»Vi synes egentlig, det er rigtigt at tænke den her gruppe som noget særskilt og som noget, hvor der primært skal være fokus på hjemrejse,« sagde udlændingeordfører Mattias Tesfaye til Politiken.\nSelve værdiskredet, som historikeren omtaler, er dog ikke sket lige pludseligt. Det er snarere en glidende bevægelse, der har fundet sted over en årrække.\n»Vi så allerede tendenserne under Thorning-regeringen, men det er ikke noget, der ligner de ting, som bliver foreslået nu. Hvor tidligere partiformænd som Svend Auken, Poul Nyrup Rasmussen og Mogens Lykketoft så problemet som et spørgsmål om integration, så handler det for den socialdemokratiske ledelse i dag om udskillelse. Og det er væsentligt,« siger Claus Bryld.\nDet er ikke nyt, at Mette Frederiksen vil føre en stram udlændingepolitik, hvis hun efter valget får magt, som hun har agt. Meldingen har lydt siden S-formanden i sin grundlovstale stadfæstede skilsmissen med De Radikale og udpegede udlændingeområdet som den primære hindring mellem de to ellers så traditionsbundne regeringspartnere.\nMen tager man de historiske briller på, er der i Socialdemokratiets udvikling på udlændingespørgsmålet sket en principiel forandring i måden at anskue flygtninge på, mener Claus Bryld.\n»Flygtninge har man altid følt, man var nødt til at tage imod. Det var et moralsk spørgsmål og blev slet ikke betragtet som noget politisk. På grund af Anden Verdenskrig, holocaust og de flygtningestrømme, det medførte, mente man, at flygtninge havde et beskyttelsesbehov, og derfor skulle man tage imod dem.«\nI sin bog ’Velkommen Mustafa – 50 års socialdemokratisk udlændingepolitik’ kritiserer Mattias Tesfaye sit partis historiske håndtering af udlændingepolitikken og legitimerer den nuværende strammerkurs med den skeptiske tilgang, der herskede i arbejderbevægelsen i starten af 1970’erne, hvor der blev lukket ned for merindvandring af arbejdskraft.\n»Den linje, som Mette Frederiksen står for, er en linje, der har eksisteret i Socialdemokratiet altid. (...) Den har været en fast del af Socialdemokratiets identitet hele vejen op gennem historien,« udtalte han således sidste år i et interview om bogen til Politiken.\nMen den fortolkning af historien er Claus Bryld ikke enig i.\n»Lige bortset fra 1930’erne, hvor man kun ville modtage tyske socialdemokrater, har den nutidige udfordring af konventioner og modstanden mod selv kvoteflygtninge ingen paralleller i partiets ideologiske historie,« siger Claus Bryld\n»Hele spørgsmålet om indvandring begynder i 1960’erne med gæstearbejderne under højkonjunkturen, hvor det især var jugoslavere og pakistanere, der kom herop. Da der så kom økonomisk krise i begyndelsen af 1970’erne, er det rigtigt, at der var bred enighed om, at arbejdspladserne skulle forbeholdes danske arbejdere. Og derfor lukkedes der ned for gæstearbejdere i 1973, hvor man blokerede for arbejdsmigration.«\nMen op gennem 1980’erne og Svend Aukens periode blev der imidlertid lagt en helt anden og mere venlig linje over for flygtninge og indvandrere, mener Claus Bryld og henviser til den første danske udlændingelov fra 1983, der blev vedtaget af et stort flertal i Folketinget.\nLoven gav en stærkt forbedret retsstilling for flygtninge og medførte, at såkaldte ’de facto’-flygtninge fik ret til asyl, og at familiesammenføring blev et retskrav for de personer, der var tilkendt asyl.\n»Man insisterede på en humanitær indstilling til flygtninge. Det, vi ser nu, er så et billede på, hvordan fremmedfjendskheden virkelig har slået rod i Socialdemokratiet. Hvor de tidligere i perioder har været skeptiske, så er de nu direkte fjendske.«\nIfølge Mattias Tesfaye er det korrekt, at Socialdemokratiet historisk set har bølget frem og tilbage for at finde balancen på udlændingeområdet. Men hvor partiet blandt andre stod bag den liberale og åbne udlændingelov i 1983, er kursen efterfølgende blevet strammet stille og roligt, mener han. Først af Nyrup, så Lykketoft, derefter Thorning-Schmidt og senest især af Mette Frederiksen.\n»Jeg er altid skeptisk over for det her med, hvad det ægte socialdemokratiske standpunkt på udlændingeområdet er. Det afhænger af, hvornår man slår ned i historien. Fællesnævneren er, at man altid har forsøgt at finde den rette balance mellem at hjælpe mennesker i nød og samtidig beskytte det samfund, som partiet føler et ejerskab overfor,« siger Mattias Tesfaye.\n»Og hvor man så har fundet den balance, det er forskelligt, afhængigt af om du spørger Svend Auken eller Mette Frederiksen.«\nUdlændingeordføreren medgiver dog, at der altid har været stemmer i partiet, der mente, at man skulle bøje lidt til den ene side på udlændingeområdet og nogen, der mente, man skulle bøje lidt til den anden.\n»De synspunkter, der i dag er mainstream i partiet, har før været i markant mindretal, men de har altid været der. Også selv om det kun var nogle få borgmestre på den københavnske vestegn, der forfægtede dem. I dag kan du også sagtens finde folk i partiet, der mener, at vi skal føre en mere åben og liberal udlændingepolitik. De er bare ikke i flertal,« siger Mattias Tesfaye.\n– Claus Bryld mener, der er sket et værdiskred i jeres flygtningepolitik. Har han ret i det?\n»Det er ikke rimeligt at tale om et værdiskred. Jeg ser ikke en modsætning mellem at hjælpe flygtninge i nød og samtidig sikre hjemsendelse, når der kommer fred i deres land. Tværtimod. Det sker jo bare ikke i praksis. Langt de fleste flygtninge bliver til permanente indvandrere. Men det er ikke og har aldrig været hensigten. Derfor skal vi gøre noget lovgivningsmæssigt for at få folk hjem og deltage i genopbygningen af deres land. Jeg mener dog stadig, vi har en moralsk forpligtelse til at hjælpe flygtninge.«\n– Er I blevet fremmedfjendske, som historikeren påpeger?\n»Socialdemokratiet er et humanistisk parti, og det skal vi altid fortsætte med at være. Det er en indgroet del af vores identitet. Jeg synes, det er langt ude og under lavmålet at kalde os for et fremmedfjendsk parti.«\n02. september, 2018 - 21:42\n"under lavmål"? Det eneste der er lang under lavmål, er SDs opportunistiske højreskred. Om det skyldes overbevisning eller kyniske magtabstinenser skal jeg ikke kunne sige, men det er ihvertfald meget lagt fra det Socialdemokrati jeg er vokset op med.\nBo Bergstrøm, Steffen Gliese, Curt Sørensen, Anne Mette Jørgensen, Kim Folke Knudsen, Flemming Berger, Steen Obel, Thomas Tanghus, Mogens Holme, Anker Nielsen, Carsten Wienholtz, Per Klüver, Dorte Sørensen, Tino Rozzo, Johnny Winther Ronnenberg, Bruger 252561, John Andersen, Torben Bruhn Andersen, Poul Anker Sørensen, peter juhl petersen, Bjarne Andersen, Søren Bro, Alvin Jensen, Frede Jørgensen, Eva Schwanenflügel og Olaf Tehrani anbefalede denne kommentar\n02. september, 2018 - 21:52\nClaus Bryld - først SF - så VS men så vidt det forstås aldrig Socialdemokratiet er nok ikke bedre til at forstå S-rykket på indvandrerproblematikken end så mange andre - så hvis man skal forstå det,har S altid været et regerings og magtparti der vil gå meget langt for at få posten som statsminister - man skal kun tilbage til 2011 hvor man måtte æde en hel karavane kameler delt med SF- ydmyget af de radiale der med et slet skjult grin hørte på hele shit-stormen om løftebrud de selv var grunden til. Det da for fanden ikke være en overraskelse for nogen at de blev droppet til fordel for enegang.\nAnne Mette Jørgensen, Benny Larsen, Henrik Leffers, Tino Rozzo, Bo Carlsen, Torben Bruhn Andersen, Bjarne Andersen, Bjarne Bisgaard Jensen, Anne Eriksen, Eva Schwanenflügel og Henrik Ilskov-Jensen anbefalede denne kommentar\n03. september, 2018 - 07:28\nDet er lidt ligesom de toneførende socialdemokrater først taktisk begyndte at flytte sig mod højre for at fjerne kanten til DF og V på skrømt, men nu har glemt at de inderst inde bare 'lod som om' de var udlændingefjendske og er gået hele linen ud..\nNu står Nye Borgerlige og truer S, DF og regeringspartierne fra kulissen med en del mere end teatertorden, så vi vil med garanti få en skinger valgkamp med paradigmeskifter i øst og vest.\nSpørgsmålet er, hvor vi ender henne når det store flertal skal overgå hinanden i modbydeligheder?\nSteffen Gliese, Anne Mette Jørgensen, Kim Folke Knudsen, Steen Obel, Thomas Tanghus, Mogens Holme, Vivi Bech, Per Klüver, Dorte Sørensen, Bjarne Bisgaard Jensen, Bruger 252561, John Andersen, Torben Bruhn Andersen, Torben Skov, Poul Anker Sørensen, peter juhl petersen, Anders Reinholdt, Bjarne Andersen, Hans Larsen, Marie Jensen, Marianne Stockmarr, Anne Eriksen, Heidi Larsen, Torben K L Jensen, Søren Bro, Runa Lystlund, Arne Lund, Alvin Jensen, Ete Forchhammer og Frede Jørgensen anbefalede denne kommentar\n03. september, 2018 - 08:03\nSå sandt, så sandt, Eva.\nMen ellers - mht. Socialakrobaternes hidtil usete værdiskred - tjah keg ved snart ikke. Under besættelsen skred SD da godt ud for at tækkes tyskerne bl.a. med tvinge arbejdsløse til at tage arbejde i Tysklands kulminer, og i det hele taget med at få samarbejdet til at glide bedst muligt.\nDet var skam ikke med Sossernes gode vilje, at frihedskæmperne forstyrrede samfundsordenen (bortset fra Frode Jacobsen, Hedtoft, Kampmann og få andre - læs Poul Smiths Kampmann-biografi, den fortæller bl.a. hvor langt SD var villige til at tilpasse sig).\nEndnu længere tilbage - i 30'erne - havde Steinckes social- og retspolitik tydelige nazistiske træk, bl.a. indførsel af det hvide snit, sterilisering oma.\nEr det en fortid som SD er stolt af, Tesfaye?\nSteffen Gliese, Anne Mette Jørgensen, Kim Folke Knudsen, Olav Bo Hessellund, Gaderummet Regnbuen, Flemming Berger, Vivi Bech, Bo Carlsen, John Andersen, Torben Bruhn Andersen, Torben Skov, Bjarne Andersen, Hans Larsen, Marianne Stockmarr, Eva Schwanenflügel og Hanne Hansen anbefalede denne kommentar\n03. september, 2018 - 08:10\nHvis man oplever sig selv som en rimeligt humanistisk centrum-venstre vælger, er der ingen realistiske alternativer at stemme på længere, det har der faktisk ikke været siden Helle.\n03. september, 2018 - 08:15\nHvis Ny Borgerlige og Dansk Folkeparti er "fremmedfjendske" er Socialdemokratiet det også. For der er ikke nogen væsentlig forskel mellem de to partiers og Socialdemokratiets politik, målt på de aller svageste flygtninge i denne verden.\nDet er fremmedfjendsk af værste skuffe, når man ikke at ville modtage FN's kvoteflygtninge.\nSteffen Gliese, Anne Mette Jørgensen, Kim Folke Knudsen, Anne Eriksen, Flemming Berger, Steen Obel, Heidi Larsen, Mogens Holme, Vivi Bech, Jens Winther, Søren Bro, Per Klüver, Bruger 252561, John Andersen, Bent Gregersen, Bjarne Andersen, peter juhl petersen, Anders Reinholdt, Bjarne Bisgaard Jensen, Marianne Stockmarr og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n03. september, 2018 - 08:40\nUndres over, hvorfor EL har fredet Socialakrobatiets højreskred. Det er jo påfaldende så tavse EL er blevet. Håber man på, at SD vil transformere sig til det SD som EL drømmer om, SD burde være?\nAnne Mette Jørgensen, John Andersen, Torben Skov og Hans Larsen anbefalede denne kommentar\n03. september, 2018 - 08:43\nProblemet er at en ret stor del af de ankomne til DK jo ikke er personligt forfulgte flygtninge, men lykkeriddere.\nDet er sandelig ærlig venstreorienteret politik at få dem siet fra.\nSå en stor tak til socialdemokraterne for at indse dette.\nDet har intet med fremmedfjendskhed at gøre, blot rettidig omhu.\nKig blot på nabolandet.\n03. september, 2018 - 10:19\nHvis man ønsker et velfærdssamfund, og vil tage sig af de dagligdags problemer, så som sundhed/sygehuse, arbejdsløshed, ordentlige arbejdsforhold, ældrepleje osv. så hjælper det ikke, at vi importere problemer ind fra hele verden, der overskygger disse agendaer, som så mange af os i princippet meget hellere vil debattere.\nDet økonomiske perspektiv er også velkendt, vores samfund/velfærdsstats udvikling er gået i stå. I stedet for, at udvikle og forbedre den, så "reformere" man, nedskære og afskaffer den, samtidigt med, at den ikke ønskede migration koster et sted i mellem 40-50 milliarder om året i mange år frem.\nSom nævnt ovenfor, så er det rettidigt omhu, at socialdemokratiet endelig har set fornuftens lys, for det velfærdssamfund og de standarder, de har et stort historisk ansvar, for at have været med til, at opbygge, det kan ikke opretholdes, udvikles eller reddes, hvis den uønskede og ulovlige migration forsætter, det vil både ødelægger sammenhængskraften, solidariteten folk i mellem, og den økonomiske mulighed.\nSocialdemokratiet er på rette og rettidig kurs, og tak for det!\n03. september, 2018 - 10:22\nJørgen Wind-Willassen: Det har du måske ret i, at der er mange lykkeriddere blandt asylansøgerne, men det kan man jo ikke bruge som et argument/påskud til at afvise de 500 FN kvoteflygtninge Danmark skal modtage om året - uden at blive beskyldt for at være "fremmedfjendsk". Det er fremmedfjendsk når vi ikke længere vil tage vores ansvar for de svageste menneske i vores verden.\n"Tal fra FN's Flygtningehøjkommissariat viser ifølge avisen, at Storbritannien til og med juli havde modtaget 5230, Frankrig 3640, Sverige 3500, Holland 2708 og Tyskland 2224. (DR) Norge tager 2200.\nJeg har aldrig haft nogen forventninger til Ny Borgerlige, Dansk Folkeparti og deres kohorter, men i min forstand er det utilgiveligt af Socialdemokratiet.\nSteffen Gliese, P.G. Olsen, Anne Mette Jørgensen, Kim Folke Knudsen, Olav Bo Hessellund, lars helde, Anne Eriksen, Thomas Tanghus, Lars Løfgren, Mogens Holme, Vivi Bech, Carsten Wienholtz, Michael Andersen, Søren Bro, Per Klüver, Bjarne Bisgaard Jensen, Eva Schwanenflügel og Torben K L Jensen anbefalede denne kommentar\n03. september, 2018 - 11:33\nDen historiske højredrejning i socialdemokratiet (og europas socialdemokratiske partier) er ikke møntet på flygtninge eller et moralsk skred, som Claus Bryld lader til at tale for. Spontan fremmedfjendskhed kan aldrig være en forklaring, og slet ikke for en gammel venstreradikal, der stadig burde kunne konturene af sin Marx. Hvordan skulle en sådan autonom udvikling finde sted i samfundets kulturelle Overbygning?\nDet moderne skred i værdipolitik må forbindes med det årtier-lange skred på den økonomiske politik. Højredrejningen kom først og fremmest, da socialdemokratierne gradvist viste sig mere og mere villige til at sælge ud af den lille mands rettigheder, til fordel for Storkapitalens dominans. Det er hér vi ser Socialdemokratiet miste sin 'humanisme' - måden de i dag ser på flygtninge er blot en udstrækning af et menneskesyn, der blev skabt med Thatcher og Reagan i den begyndende - og i dag dominerende - neoliberalisme.\nDet ville være interessant med en kvalificering af humanisme som begreb. Humanisme som koncept anvendes oftest i en værdipolitisk kontekst, der omhandler etik og menneskesyn - men var det eksempelvis inhumant at begrænse adgang til gæstearbejdere i 70'erne, eller var det netop humant overfor danske lønmodtagere?\nEgentlig kan vi slet ikke bruge det her borgerlige begreb om humanisme, da det ikke tilsigter en reel løsning på objektive problemer i verdens klassesamfund, men blot at vi, i et anfald af borgerligt-liberal virtue signalling, redder nogle få og anvender dem som en slags trofæ, hvormed vi kan skilte med vores retskaffenhed til omverdenen. Landene som flygtningene kommer fra forbliver dog brutalt undertrykte og prægede af reelt inhumane klasseskæld, der fordrer konflikt og flugt. Hvordan kan man stille sig tilfreds med en lappeløsning, der blot ønsker at fjerne de utilfredse fra et brutalt, undertrykt klassesamfund til et - for tiden - ikke helt så undertrykt klassesamfund?\nSteen Obel og Mogens Holme anbefalede denne kommentar\n03. september, 2018 - 13:37\nVi ser ud til at have et meget stort problem i Folketinget. Meget få politikere kan holde balancen. Lars Løkke har intet kompas eller etiske normer, han har lavet et stort gang mudder, som han fisker i lidt til højre og lidt til venstre. Det afgørende problem er, at han lod sig vælge som regeringsforhandler af Dansk Folkeparti. Det var det første og alvorligste skred i Folketinget, og dernæst blev Pia Kjærsgaard af alle valgt som Folketingets formand, hvilket var og er katastrofalt.\nSocialdemokratiet har helt mistet fodfæstet Mogens Lykketoft har gjort et dårligt valg ved at træne Mette Frederiksen, der på mange måder er et fornuftigt menneske, men hendes kompas er heller ikke i orden, hun løber nu efter et populistisk sammenrend (læs DF), som hun forsøger at overtage med deres egne metoder, hvilket er eklatant.\nDesværre er Folketinget med Lars Løkke og Pia Kjærsgaard blevet en stor rodebutik med hverken hoved eller hale.\nVi får et kraftigt indtryk af, at korruptionen har bevæget sig ind på Christiansborg, hvor den selvfølgelig er mere ødelæggende end alle mulig andre steder.\nInger Støjberg løber meget hurtigt efter Martin Henriksen, hvilket viser, at hun fuldstændig har mistet enhver retningssans for menneskelighed og etik.\nFor mig at se, er de eneste, der beholder skoene på, R, Å og Ø. SF gør det i nogen udstrækning, men vi ser for lidt til dem.\nDet går også helt galt relateret til valget, hvor både journalister og massemedier generelt opstiller to præsidentkandidater. Således vil man have valget afgjort før valget. Når andre formaster sig til at melde sid på statsministerbanen, så er f..... løs i Laksegade. Hvorfor? Jf. Grundloven, eksisterer der hverken partier eller statsministerkandidater. Der vælges et antal medlemmer til Folketinget, der ud af deres midte vælger en forhandler. Desuden er enhver, der er valgt til Folketinget kun ansvarlig overfor egen holdning. Når således partierne kræver parti disciplin, er det imod Grundloven.\nKan vi ikke få et folketingsvalg, hvor det drejer sig om politik og ikke om oppustede personer med lim på bagen?\nSteffen Gliese, Egon Stich, Anne Mette Jørgensen, Kim Folke Knudsen, Anne Eriksen, Flemming Berger, Eva Schwanenflügel, Mogens Holme og Herdis Weins anbefalede denne kommentar\n03. september, 2018 - 15:09\nSe lige på fotoet: det ligner sgu et billede fra spørgerunden til generalforsamlingen i Foreningen af Danske Bedemænd! Formanden i foreningen er - jo-jo, man er vel med på tidens trend - kvindelig, men bruger præcis samme uniform, som de mandlige bedemænd i bestyrelsen.\nAnne Mette Jørgensen, Holger Madsen, Flemming Berger, Arne Lund og Herdis Weins anbefalede denne kommentar\nSom gammel socialdemokrat har jeg fulgt den alarmerende socialdemokratiske udvikling gennem de sidste år hvor vores valgte politikere har valgt en borgerlig politik frem for en socialdemokratisk.\nDerfor må det være på tide at vi menige socialdemokrater begynder at protestere mod højredrejningen og forlange at de folkevalgte ikke blot opfatter os som stemmekvæg og hjælpere når der skal være valg, men også ønsker at vi skal være en del af den demokratiske proces i partiet.\nJeg vil her starte debatten ,\n"OPRØR FRA BUNDEN"\n(Et opgør med den socialdemokratiske politik.)\nHvem har lyst at deltage i debatten ? (udgivelse af bog etc.)\nkan kontaktes fm@info.dk\nSteffen Gliese, P.G. Olsen, Kurt Svennevig Christensen og Kim Folke Knudsen anbefalede denne kommentar\n03. september, 2018 - 20:16\nMette og Tesfaye har vel analyseret sig derhen at den Socialdemokratiske kernevælger ikke går det mindst op i international solidaritet men derimod alene sikring af sin egen velbjergethed.\nAnne Mette Jørgensen og Jens Winther anbefalede denne kommentar\n03. september, 2018 - 20:55\nRealiteten er at Danmark og NATO har bombet os ud af en realistisk humanisme der havde muligheder for at redde nogle få ofre - men at tro man kan redde en hel kultur fra at ødelægge sig selv skal man vist være lige så visionær som vores helt egen godheds-guru - Uffe Elbæk.\n03. september, 2018 - 20:59\nJens J. Pedersen, dagens politikere er fyldt med varm luft og lim på bagdelen, oven i købet i en sådan grad at det flyder videre til næste generation. Sidst Løkkes søn, som bemærket i medierne.\nNogen garanti for evner og talent? - Nøh, det fortsætter som altid i samme spor...\nNår den virkelige magtfaktor, pengemændene, erhvervslivet og de store fonde har drevet kvæget på plads, så kan vi vælge de næste "folkevalgte", der kan sammensætte flere finurlige "reformer", naturligvis til glæde for "velfærdsstaten"!\nJens J. Pedersen, Tomas Hoch og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n03. september, 2018 - 23:15\nDet giver kun mening at forstå Socialdemokraternes udvikling hvis partiets populisme forstås: Det at række ud efter magten ( for enhver pris ).\nI År 2009 var partiet optaget af at inddæmme SF´s hastige fremmarch med Villy Søvndal i spidsen. De vælger at spille SF ud mod Det Radikale Venstre og slå sig op på en økonomisk plan hvor 12 minutters ekstra arbejdstid skal finansiere Finanskrise, demografiske udgifter til ældre osv.\nEnhver kan se, at denne plan bygger på en illusion, så let er det ikke at rette statsfinanserne op.\nDet førte som bekendt til en lidt anden økonomisk politik, da S-R-SF Regeringen trådte til i Oktober måned 2011. Venstre benyttede det til en månedlang kampagne om løftebrud mod Socialdemokraterne. Tænk hvis populismen ikke havde taget over og partiet havde fremlagt et lidt mere realistisk politisk program fra starten, hvad var de ikke blevet sparet for.\nNu er det så DF, der har vokset sig store og igen driver Populismen det danske såkaldte Socialdemokrati derhen hvor magten er hos DF. Derfor de utallige sofamøder mellem Fru Frederiksen og Thulesen Dahl. Væk er international Solidaritet, væk er ansvaret for EU udvikling i en global og uforudsigelig verden, væk er al interesse for de socialt udsatte eller interessen er pakket ind i den ussle påstand, at deres velfærd fremmes ved at skubbe flygtninge og indvandrer ud.\nHmm ser man det: Lad os se på de socialt udsatte position i lande, hvor der absolut ikke er indvandrer og flygtninge: Ungarn og Polen. Sejler de socialt udsatte der i penge og velfærdsydelser ?\nDet er efterhånden svært at betragte Socialdemokraterne i Danmark som et Socialdemokrati. De afviger så meget i særstandpunkter fra deres lige i andre europæiske lande, at de er outsidere uden et sidestykke.\nLedelsen behandler deres parlamentariske centrum venstre grundlag, som var de fæstebønder på et socialdemokratisk gods hold kæft og pas Jeres arbejde. Ledelsen med Henrik Sass i spidsen vil end ikke tale med pressen men kun optræde der, hvor han modtager de rette spørgsmål. Fru Frederiksen har indtil videre kun lovet knap 20 nærpolitistationer i hele landet. Det var så den socialdemokratiske genopretning af et årtis liberal politik,som S angiveligt ikke kan lide.\nDen grønne profil, som Socialdemokraterne nu gør til deres store slagnummer, den vil de realisere med det mest sorte og miljønegative parti i Danmark til dags dato DF. Når Nye Borgelige kommer med ombord, så kan de jo tage dem med i den nye koalition: S-DF-Nye Borgerlige.\nEfterlønsalder, Pensionsalder, nedslidning af den ufaglærte arbejdskraft, dagpengemodtagere, kontanthjælpsmodtagere på lave ydelser, hvad er Socialdemokraternes svar på disse spørgsmål ?\nHvad bliver anderledes, hvis Socialdemokraterne opnår over 50% af stemmerne.\nEfterlønsalder på 60 år ?\nDagpengeperiode på 4 år ?\nSygedagpengeperiode forlænget ?\nLave kontanthjælpsydelser afskaffes ?\nFolkepensionsalder 67 år , 68 år, 70 år, 75 år ?\nSvar fra den socialdemokratiske ledelse udbedes og med finansiering tak, hvem betaler ??\nPartiet markedsfører sig med gratis sms medlemsskaber ?? Hvad er meningen kan alle DF´ere nu tegne dobbeltmedlemsskab i såvel DF som S. Det ville jo passe fint i den nye forening De Forenede Danske Folkepartier: Frederiksen & Thulesen Dahl Inc.\nSøren Bro, Anne Mette Jørgensen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n03. september, 2018 - 23:29\nKære Peter Hansen 3 September kl. 10:19\nDet der ødelægger dit velfærdssamfund er ikke 500 kvoteflygtninge eller en syrisk familie, som er bosiddende i min opgang efter deres flugt fra krig og forfølgelse i Syrien. De er kristne og de kunne under ingen omstændigheder opholde sig der, hvor IS eller andre terrororganisationer overtog magten.\nDet der for alvor truer Velfærdssamfundet er den isolation, som du og andre tror er vejen til at redde Danmarks økonomi fremover.\nLige syd for grænsen produceres der med lønomkostninger på +12,50 EUR/TIME. I Polen og de baltiske lande er lønomkostningerne endnu lavere end her, men det er uddannelsesniveauet ikke.\nDer ligger Danmarks og danskernes udfordring:\nDu kan ikke med lovgivning tvinge danske virksomheder eller internationale virksomheder til at slå sig ned i Danmark. Det bestemmer de gudskelov selv. De vælger der hvor der er den bedst uddannede arbejdskraft til den rette ( for dem pris ). Isolerer vi os i vores egen lilleverden, så forsvinder arbejdspladserne til nabolandene og væk er grundlaget for Velfærdssamfundet.\nDerfor er et EU med en social dimension og med mindste regler for arbejdsmiljø, løn og arbejdsvilkår en nødvendighed.\nDen politik som Socialdemokraterne er slået ind på (DF´s politik ) peger i den stik modsatte og forkerte retning.\n03. september, 2018 - 23:39\nKære Eva 3 September kl. 07.28\nJeg vil hellere stemme på et parti og en politiker som er ærlig og redelig uanset at de betragtes som borgerlige, idealister, eller grønne visionære med for lidt realitetssans..\nend jeg vil stemme på en politiker, som:\nLader som om vedkommende står indenfor en politik, som vedkommende så efter 5 år ender med at være en del af. Det er i bedste fald medløberen der er valgt ind. I værste fald en politiker, som du aldrig kan stole på.\n03. september, 2018 - 23:53\nKim - jeg forstår desværre ikke hvad du mener med dit indlæg, og slet ikke hvordan det kan referere til mit?\nHåber du vil være så venlig at uddybe :-)\n04. september, 2018 - 11:00\nProblemet med migrationen, det er, at den jo ikke er foranlediget på efterspørgsel og udbud, den kommer selvom efterspørgslen ikke er der, og så glemmer du også, at de fleste har ringe eller ingen uddannelser, som uanset, slet ikke er gearet til vores samfund på mange niveauer, og derfor har store chancer for, at lide det ene nederlag efter det andet på mange planer.\nSamtidigt med dette, da de ikke er uddannet, og der er mange af dem, så underminere de en naturlig og rimelig lønudvikling og samfundsudvikling, da de alt andet lige, vil være en væsentligt billigere arbejdskraft de få steder man efterhånden kan bruge ufaglært og uuddannet arbejdskraft. Eller alternativt, så vil de være en væsentlig økonomisk byrde for velfærdssamfundet så langt øjet rækker.\nMange arbejdsgivere siger også at de vil have uddannet arbejdskraft, men alt for ofte, så vil de bare have billig arbejdskraft, og da folk fra udlandet, især Østeuropa ofte er både uddannet og billigere, mere fleksible og ikke stiller så høje krav til arbejdsmiljø, timer, tid, løn osv. så vil mange firmaer hellere have disse, og så står den indfødte danske arbejder og lønmodtager tilbage på perronen.\nSamtidigt med dette, så underminere div. regeringer med deres såkaldte reformer den naturlige udbud og efterspørgselsmekanisme, de sætter den sådan set ud af kraft, ved at drukne markedet i udbud af billig arbejdskraft, så det dermed bremses i, at hæve standarderne, og en forbedret udvikling af løn, arbejdsdvilkår med mere.\nOven i dette, har vi så taget den betydelige ikke selvvalgt ikke vestlig indvandring ind i landet, en indvandring, som ikke kun giver os udfordringer mht. arbejdspladser, og ovenstående underminering af selvsamme, men også af kulturel, religiøs/ideologisk, tilpasnings, samfunds og sammenhængsmæssige udfordringer, som tager alt den fokus, og koster rigtig mange penge, som ellers kunne have været brugt til, at udvikle og hæve vores samfund til endnu højere standarder.\nNu ser vi så for første gang i århundreder, at vores børn og børnebørn, sandsynligvis får ringere vilkår og livsbetingelser end vi selv havde og har, og den udvikling ønsker jeg ikke, det giver håbløshed, og folk bliver sig selv nærmest, den tendens ser vi allerede med stress og flere der går psykisk ned, samtidigt med, at dem med høje uddannelser og som i forvejen er økonomisk velfunderede, mere og mere er sig selv nærmest.\nJeg kan også godt forstå, at man midlertidig stopper alt migration der kan stoppes, for selvom vi pt. ikke modtager FN flygtninge, så kommer der jo alligevel migranter og indvandring til landet ad andre veje, det må du ikke glemme. Så længe der ikke er fundet en afgørende og velfungerende løsning på flygtninge og migrationsproblemstillingen, så synes jeg det er fair, at stoppe op, og tænke sig godt om.\nHvis man på sigt saver den gren over, hvorpå man selv sidder, og dermed har mulighed for, at hjælpe andre, så synes det ikke, at være den rette vej!\nMen ellers er jeg enig med hensyn til et EU med en social dimension med mindste regler, for i dag udnyttes det, at der ikke er sådanne regler og det er demokratiet, velfærden og sammenhængskraften der undermineres og betaler prisen. I stedet for at samle folk og folkeslag, hæve standarderne til bedre samfund og livsbetingelser for alle, så blive de brugt og spillet ud i mod hinanden, og det er her fokus bør være, men det er også her, at en lind strøm, af en konstant ny underklasse af migranter bremser og ødelægger det fokus.\nMht. virksomheder, så mener jeg godt, at f.eks. politikerne kan appellere mere til samfundssind, som et parameter. De findes derude, virksomheder, som ikke ved mindste besparelse vælger at flytte og udflytte, som ikke er grådige til det yderste, men også vægter andet end kun profit, og disse bør vi lønne, fremhæve og rose betydeligt mere, end vi gør i dag.\n06. september, 2018 - 14:36\nTruslerne fra erhvervslivet om at flytte kan vi se stort på: det kan godt være, at de har troet, at det var en fordel at få produceret i lavtlønslande, men kvaliteten har jo ofte været derefter. Selve virksomheden har der aldrig været tale om at flytte, dertil er man altid alt for afhængig af hjemmemarkedet, virksomhedskulturen og de love, man støtter sig på. Vindene blæser koldt derude, når man uden solidt kulturelt og afsætningsmæssigt fodfæste begiver sig i landflygtighed. Sidst en dansk virksomhed gjorde det, var det som sidste chance for overlevelse, og i realiteten blev udflytningen vist snarere en fremskyndelse af det engang så mægte ØKs opløsning.


Skal du til at synde på den sunde måde med en pose rodfrugtchips? Så læg posen fra dig igen\nSidder du selvtilfreds og gumler en pose rodfrugtchips lige nu? Glæder du dig over, at du har valgt det sunde alternativ? Så kan du godt lægge den saltede gulerodsskive fra dig igen.\nRodfrugtchips er nemlig slet ikke sundere end klassiske chips. De er faktisk værre. Det viser en engelsk undersøgelse, foretaget for det engelske køkkenfirma Wren Kitchens.\n– Problemet med produkter, som anses for at være “sundere alternativer”, såsom rodfrugtchips, er, at de ikke altid lever op til deres rygte, siger Charlotte Sitling-Reed, der er diætist og står bag undersøgelsen til The Guardian.\nRodfrugtchips er slet ikke så sunde, som vi går rundt og tror. (Foto: All Over)\nSuger meget fedt\nDet er nemt at tro, at rodfrugtchips er sunde – de er jo lavet af gulerødder, rødbeder, æbler, søde kartofler og andre gode grøntsager, der får flueben, når det kommer til sund kost.\nProblemet er bare, at de farverige grøntsagschips ifølge et nyt studie slet ikke er så sunde, som vi alle sammen går rundt og tror, de er. Faktisk er de værre end traditionelle kartoffelchips.\nRodfrugtchips er ganske vist flotte at se på, men de er ikke nødvendigvis sunde. (Foto: All Over)\nEn gennemsnitlig pose rodfrugtchips kan indeholde op til to tredjedele grøntsager, hvoraf resten af indholdet er salt og olie. Det betyder, at fedtindholdet i en pose kan være langt højere end i andre snacks, som endda betragtes som usunde.\n– Chips er chips, og selv om de er lavet af grøntsager, indeholder de højst sandsynligt for meget mættet fedt og salt. Faktisk indeholder rodfrugtchips større mængder mættet fedt og salt end andre kendte mærker, der laver almindelige chips, fortæller Charlotte Sitling-Reed.\nSe også: Fed og flad numse? Derfor dør din røv af at sidde på en kontorstol\nAlmindelige chips er ikke nødvendigvis mere usunde end andre slags chips. (Foto: All Over)\nSpis en donut i stedet\nUndersøgelsen viste, at 40 gram rodfrugtchips indeholdt mere fedt, end 40 gram Pringles-kartoffelchips, og havde dobbelt så meget fedt i sig, som en Mars-bar har.\nEksempelvis indeholder en pose rodfrugtchips fra mærket Tyrells 14,3 gram fedt, en Mars-bar indeholder 8,6 gram og en Krispy Kreme Donut indeholder 8,3 gram fedt.\nOvervej, om du ikke bare skal gå all in på nydelse, når du gerne vil have lidt snask, og så spis sundt resten af tiden. (Foto: All Over)\nSå faktisk kan det være bedre at spise den usunde ting og så nyde den, fremfor at spise løs af semisunde ting, der viser sig at indeholde langt mere usunde ting, end du er klar over.\n– Som diætist har jeg oplevet klienter i vægttabsklinikker, der endda spiser dobbelt så meget af en fødevare, hvis de tror, at den er sund, slutter Charlotte Sitling-Reed.


Moduler - Bachelor i psykologi – Københavns Universitet\nBeskrivelse af de enkelte moduler/fagelementer\nSocialpsykologi (Social Psychology)\nSocialpsykologien udforsker individets sociale funktionsmåde i sin helhed. Fagområdet dækker en psykologisk tilgang, der tager udgangspunkt i individet, og som ser på dets sociale indgåen i og påvirkning af samfundet, og en samfundsorienteret tilgang, der undersøger individualiseringsprocesser og sociale relationer set ud fra et samfundsmæssigt perspektiv.\nPsykologiske og individuelle funktionsmåders sociale formning.\nSociale og samfundsmæssige strukturers indflydelse på individer, grupper og institutioners funktionsmåder.\nBetydningen af attituder, holdninger og normer for social handling.\nIndividualisering og identitetsudvikling.\nSocial integration og social deltagelse i sociale institutioner.\nGrupper og sociale relationer som bindeled mellem det enkelte individ og samfundet.\nForholdet mellem samfundsmæssig deltagelse og personlig udvikling.\nUdviklingen af personlig kompetence og sociale spilleregler gennem individuel aktivitet og gruppetilhør.\nRedegøre sammenhængende for udvalgte socialpsykologiske begreber, teorier og empiri, der er særligt relevante til at belyse en given problemstilling.\nPåpege centrale ligheder og forskelle mellem behandlede begreber, teorier og empirien.\nRedegøre for årsager til og virkninger af disse forskelle og ligheder.\nRedegøre for styrker og svagheder ved de behandlede begreber, teorier og empirien i forhold til at belyse bestemte socialpsykologiske temaer og problemstillinger.\nIndsamle data efter et givent design.\nUdforme enkle forskningsspørgsmål og operationalisere variable i forhold hertil.\nUdarbejde en øvelsesrapport, hvori data præsenteres.\nIdentificere og redegøre for styrker og svagheder ved de indsamlede data.\nFremdrage hvorledes de indsamlede data belyser bestemte socialpsykologiske begreber og teorier.\nHerudover vil der i sammenhæng med fagets seminarundervisning blive introduceret til grundlæggende studieteknikker.\n1800 siders obligatorisk litteratur.\nVidenskabsteori og psykologiens historie (Philosophy of Science and the history of psychology)\nVidenskabsteori og psykologiens historie beskæftiger sig med introduktion til almene begreber og problemstillinger i tilknytning til psykologisk videnskab og dens historiske udvikling.\nData og empiri, operationalisering, sandhed og objektivitet\nInduktion, deduktion, hypotese, teori\nPsykologi som naturvidenskab, samfundsvidenskab og humanistisk videnskab\nGrundlæggende historiske dikotomier og kerneproblemstillinger i psykologien og dens udvikling: Rationalisme-empirisme, det psykofysiske problem, medfødthed versus ikke-medfødthed, udviklingsbegreber og subjektmodeller.\nIdentificere og afgrænse grundlæggende videnskabsteoretiske begreber omkring empiri, teori og metode.\nIdentificere og skelne imellem naturvidenskabelige, samfundsvidenskabelige og humanistisk videnskabelige tilgange til psykologiske fænomener og temaer.\nIdentificere klassiske problemstillinger i psykologien og dens historiske udvikling.\n500 siders obligatorisk litteratur.\nStatistik 1 (Statistics 1)\nStatistik 1 introducerer statistisk analyse af psykologiske data. Faget beskæftiger sig med statistiske procedurer anvendt i analysen af kvantitative forskningsdata f.eks. i form af spørgeskemasvar og psykologiske testresultater.\nDeskriptiv statistik, dvs. måder at opsummere og repræsentere større mængder af observationer både talmæssigt og i form af figurer\nIntroduktion til statistik-program, fx SPSS.\nForetage simple statistiske undersøgelser. Fortolke resultaterne og oversætte statistiske konklusioner til lægmandssprog.\nRedegøre for videnskabelige artiklers statistiske resultater og kunne forholde sig analyserende til valg af metoder.\nPersonlighedspsykologi (Personality Psychology)\nPersonlighedspsykologien udforsker individers psykiske funktionsmåde som en helhed. Denne funktionsmåde anskues som en på én gang alment menneskelig, kulturspecifik og særlig individuel proces og ses i lyset af den livsførelse og det livsforløb, personen udfolder i forskellige sociale sammenhænge.\nPersonlighedens struktur og dynamik.\nPersonlighedens helhedsmæssige integration og udvikling.\nForholdet mellem personlighedsmæssig kontinuitet, stabilitet og forandring.\nDen personlige håndtering af udfordringer, belastninger, forandringer og uvished.\nUdviklingen af personlige handlekompetencer og selvforståelse.\nIndividuelle forskelle i personlig funktionsmåde og udvikling, dvs. personlighedens individuelle særpræg, individualitet og singularitet.\nPersonlige træk, motiver, mål, projekter, o.l.\nSelvet og den personlige identitet, samvittighed og moral.\nRedegøre sammenhængende for udvalgte personlighedspsykologiske begreber, teorier og empiri, der er særligt relevante til at belyse en given problemstilling.\nPåpege centrale ligheder og forskelle mellem de behandlede begreber, teorier og empiri.\nRedegøre for styrker og svagheder ved de behandlede personlighedspsykologiske begreber og teoriers empiriske grundlag i forhold til at belyse bestemte personlighedspsykologiske emner og problemstillinger.\nIndsamle data efter et givet design.\nIdentificere og fremdrage væsentlige personlighedspsykologiske emner i disse data.\nFremdrage hvorledes de indsamlede data belyser bestemte personlighedspsykologiske begreber og teorier.\nBiologisk psykologi og neuropsykologi (Biological Psychology and Neuropsychology)\nBiologisk psykologi og neuropsykologi omfatter såvel den normale som den sygdoms- og skadesramte anatomi, fysiologi og neurokemi.\nBasal genetik og genetiske faktorer i udviklingen af såvel normale som patologiske processer inden for de neurobiologiske, psykiatriske og neurologiske områder.\nNervesystemets prænatale- (embryologi) som postnatale udvikling.\nPsykopatologi (psykiatri) og neuropatologi (neurologi) belyst i biologisk og neurobiologisk perspektiv, herunder psyko- og neurofarmakologi.\nDet organiske (primært neurale) substrat for kognitive processer.\nIdentificere og redegøre for begreber, metoder og empiriske resultater inden for den biologiske psykologi og neuropsykologien.\n350 siders obligatorisk litteratur.\nStatistik 2 (Statistics 2)\nStatistik 2 omhandler statistisk analyse af psykologiske data. Faget beskæftiger sig med statistiske procedurer anvendt i analysen af kvantitative forskningsdata f.eks. i form af spørgeskemasvar og psykologiske testresultater.\nVideregående statistisk inferens, dvs. drage konklusioner om ukendte størrelser, parametre, knyttet til populationen.\nBrug af statistik-program, fx SPSS.\nForetage statistiske undersøgelser. Herunder omformulere faglige problemer til statistiske problemer. Vælge hensigtsmæssige statistiske metoder til at løse problemet. Fortolke resultaterne og oversætte statistiske konklusioner tillægmandssprog.\nRedegøre for videnskabelige artikler, der delvist er baseret på en statistisk undersøgelse og forholde sig analyserende til valg af metoder samt de konklusioner, der drages på baggrund af det statistiske materiale.\nKritisk vurdere udsagn som helt eller delvist bygger på statistik.\nKognitionspsykologi (Cognitive Psychology)\nKognitionspsykologien beskæftiger sig med menneskets grundlæggende mentale og erkendelsesmæssige processer samt kognitive problemstillinger og fænomener, der behandles af psykologiens øvrige hovedområder, primært udviklingspsykologi, personlighedspsykologi og socialpsykologi.\nEksperimentalpsykologiske og neurovidenskabelige forskningsmetoder\nAdfærdsindlæring og handlingskontrol\nSansning, perception og opmærksomhed\nHukommelse og vidensrepræsentation\nTænkning, problemløsnings- og beslutningsprocesser.\nEmotioner og social kognition\nRelationen mellem kognitive og neurale processer\nIndsamle data efter et givet design\nIdentificere og fremdrage væsentlige emner i disse data\nIdentificere og redegøre for styrker og svagheder ved de indsamlede data\nFremdrage det væsentlige ved de indsamlede data i forhold til udvalgte, relevante kognitionspsykologiske begreber og teorier.\nRedegøre sammenhængende og afgrænset for udvalgte kognitionspsykologiske begreber, teorier og empiri.\nPåpege centrale ligheder og forskelle mellem de behandlede begreber, teorier og empirien.\nRedegøre for det empiriske grundlag for fagets begreber og teorier.\nUdvælge og vægte teorier, begreber og empiri inden for et givet område af kognitionspsykologien.\nRedegøre for styrker og svagheder ved de behandlede begreber, teorier og empirien i forhold til belysning af kognitionspsykologiske problemstillinger.\n1800 siders obligatorisk litteratur. Heraf udgør 300 sider et antal eksamensartikler, hvorfra den studerende trækker 1 artikel som spørgsmål til eksamen. En liste over eksamensartiklerne offentliggøres 1 måned før eksamensperiodens start.\nPædagogisk psykologi (Educational Psychology)\nDen pædagogiske psykologi udforsker de psykiske aspekter ved pædagogiske processer og praksisformer.\nLærings- og dannelsesprocesser for mennesker i alle aldersgrupper.\nCentrale psykiske aspekter ved pædagogiske processer og praksisformer.\nPædagogisk psykologiske metoder, udrednings- og interventionsformer ud fra både kvalitativ og kvantitativ metodologi.\nInterventionsformernes institutionelle, kulturelle og samfundsmæssige organisering og udvikling.\nDe konkrete praksisfelter, praksisformer og traditioner i den pædagogiske psykologi.\nEmpiriske undersøgelser og forskningstraditioner i relation til pædagogisk psykologisk teori og interventionsformer.\nUdvælge og redegøre for pædagogisk-psykologiske teorier og metoder, som er relevante for en given interventionsproblematik.\nSammenligne disse teorier og metoder og begrunde deres styrker og svagheder i forhold til den givne interventionsproblematik.\nAnvende disse teorier og metoder i analysen af den givne interventionsproblematik.\n1000 siders obligatorisk litteratur.\nUdviklingspsykologi (Developmental Psychology)\nUdviklingspsykologi beskæftiger sig med, hvorledes individet udvikler sig som person og som kulturmedlem gennem barne- og ungdomsårene. Udviklingspsykologien betoner, at individet på én gang gennemgår en generel menneskelig udvikling, en udvikling som medlem af en bestemt kultur og en udvikling som en person med et unikt særpræg.\nIndividets generelle menneskelige udvikling, dets udvikling som medlem af en bestemt kultur og dets udvikling som person med et unikt særpræg.\nForholdet mellem kontinuitet og forandring i menneskets udvikling.\nForholdet mellem barnets og den unges perspektiv på eget liv og de voksnes perspektiver på barnets og den unges liv samt disse perspektivers indlejring i de aktuelle samfundsmæssige betydningsstrukturer.\nBarnet og den unges sociale, kognitive og emotionelle udvikling som deltager i en flerhed af sociale kontekster.\nAnvende en eller flere undersøgelsesmetoder til at udforske en problemstilling, samt analysere metodernes fordele og begrænsninger i forhold til at kunne belyse problemstillingen.\nAnalysere resultaterne af egne undersøgelser i forhold til faglitteraturen og perspektivere dem i forhold til den problemstilling, de adresserer.\nRedegøre for udvalgte udviklingspsykologiske teorier, begreber og empiriske undersøgelser i forhold til problemstillingen.\nRedegøre for udviklingsbetingelser og udviklingsopgaver, der er betydningsfulde for børn og/eller unge i forhold til problemstillingen.\n1500 siders obligatorisk og 300 siders selvvalgt litteratur.\nArbejds- og organisationspsykologi (Work and Organizational Psychology)\nArbejds- og organisationspsykologien udforsker menneskelig adfærd, samspil og oplevelser på arbejdspladsen og mere bredt i organisationssammenhænge.\nForhold vedrørende den enkelte medarbejder såsom selektion, motivation, præstation, stress, og udvikling.\nArbejdets organisering og arbejdsopgaver.\nRelationer på arbejdspladsen: Dyadiske samspil, teamforhold og ledelse.\nOrganisationer, deres struktur, kultur, dynamik og udvikling.\nRedegøre sammenhængende og afgrænset for udvalgte arbejds- og organisationspsykologiske begreber, teorier og empiri.\nUdvælge teorier, begreber og empiri der er relevante til at belyse en given problemstilling.\nForklare årsager og virkninger i arbejdslivs- og organisatoriske problemstillinger,\nRelatere relevante arbejds- og organisationspsykologiske interventioner og forebyggende foranstaltninger til beskrevne problemstillinger.\nBegrunde styrker og svagheder ved arbejds- og organisationspsykologiske interventioner og forebyggende foranstaltninger.\nKlinisk Psykologi (Clinical Psychology)\nDen kliniske psykologi beskæftiger sig med problemstillinger vedrørende udvikling, udredning, intervention samt evaluering af intervention over for psykiske lidelser, herunder sundheds - og kulturpsykologiske problemstillinger.\nPsykologiske teorier og modeller vedrørende psykiske lidelser, som spænder fra normale livskriser til alvorlig psykopatologi.\nDen kliniske psykologis videnskabsteori.\nForskningsresultater vedrørende psykopatologi og intervention som grundlag for klinisk praksis.\nKlinisk udredning af psykopatologiske tilstande ved brug af kliniske screeningsredskaber, interview og test.\nInterventionsmetoder til forebyggelse og behandling af psykisk lidelse inden for den kliniske psykologis arbejdsfelter.\nKlinisk psykologis arbejde med kulturelle og sundhedspsykologiske problemstillinger.\nBeskrive centrale elementer ved kliniske teorier, begreber og empiri.\nIdentificere grundlæggende træk ved den klinisk psykologiske arbejdsmåde i forhold til beskrevne problemstillinger.\nRedegøre for centrale aspekter ved klinisk psykologisk praksis og deres videnskabelige forudsætninger.\nRedegøre for en klinisk psykologisk problemstilling på baggrund af kendskab til teorier og empirisk viden indenfor det klinisk psykologiske område.\nAnalysere styrker og svagheder ved de valgte tilgange til problemstillingen ved at sammenligne med andre teorier og metodiske tilgange, samt ved inddragelse af empirisk viden.\n1500 siders obligatorisk litteratur.\nForskningsdesign og Videnskabsteori (Scientific design and Philosophy og Science)\nDesign af (forsknings)projekter.\nSammenhængen mellem videnskabsteori og forskning\nEt projekts faser: problemformulering, disposition, design\nOperationalisering, empiri, hypoteser, deduction\nEmpiri, teori, fremstillingslogikker\nDisposition som en proces\nRedegøre for den eller de videnskabsteoretiske positioner, som kan relateres til et givet (forsknings)projekt\nSkelne, præcisere og definere de enkelte faser i et (forsknings)projekt.\nFormulere et (forsknings)projekt og dets faser skriftligt.\nPsykiatrien beskæftiger sig med diagnosticerbare psykiatriske lidelser og deres behandling.\nPsykiatrisk udredning og behandlingsmetoder.\nIdentifikation af psykiatriske problemstillinger omfattende:\nDe internationale klassifikationssystemers kategoriseringer og differentialdiagnostik.\nUdbredelse af psykiske sygdomme, epidemiologiske begreber som prævalens og incidens.\nEmpirisk viden om psykisk sygdom og behandlingseffekt.\nSociale og kulturelle forholds indflydelse på psykisk sygdom.\nForebyggelse af psykisk sygdom.\nIdentificere grundlæggende træk ved den psykiatriske arbejdsmåde i forhold til en konkret praksis.\nBeskrive og analysere centrale elementer ved psykiatriens diagnostik og behandling\n600 siders obligatorisk litteratur.\nValgfag (Elective course)\n(5 + 5 ECTS eller 10 ECTS, niveau afhænger af det konkrete fagudbud)\nMålet med fagelementerne er at muliggøre udbygning eller perspektivering af det psykologfaglige genstandsområde gennem teoretisk eller empirisk arbejde med emneområder inden for eller relateret til psykologien. Valgfag kan tages på Institut for Psykologi eller på andre uddannelser. De specifikke målbeskrivelser for de enkelte Valgfag, der udbydes på Psykologi, vil fremgå af de løbende publicerede undervisningsplaner for semestrene. Målbeskrivelser for fag udbudt ved andre institutter fremgår af de pågældende uddannelsers studieordning/undervisningsplaner.\nForskningsaktiviteter kan tages som valgfag – forhåndsgodkendelse skal søges hos Studienævnet for Psykologi (5 ECTS eller 10 ECTS)\nValgfag udbydes også som sommerkurser\nAfhænger af det konkrete fagudbud\nLovgivning og etik (Legislation and Ethics)\nFagets kerneområder er det juridiske grundlag for psykologisk praksis på den ene side og områdets etiske grundlag på den anden side.\nJuridiske, forvaltningsmæssige og etiske forhold i relation til psykologiske praksisfelter.\nPsykologers formelle og lovfæstede rettigheder og pligter.\nGrundlæggende etiske teorier og problemstillinger.\nRedegøre for forvaltningsforhold, juridiske samt etiske forhold af betydning for det psykologiske arbejdsfelt.\nIdentificere og redegøre for arbejdsrelationer med samarbejdspartnere i den offentlige og private sektor, hvortil der er knyttet juridisk praksis og/eller etiske problemstillinger.\nIdentificere og redegøre for etiske og juridiske problemstillinger, der er forbundet med det psykologisk professionelle virke.\nBachelorprojektet (Bachelor Thesis)\nBachelorprojektet består af en beskrivelse, analyse og diskussion af en selvvalgt afgrænset faglig problemstilling. Bachelorprojektet behandler et psykologisk fænomen fra et eller (tværgående) flere af områderne personlighedspsykologi, socialpsykologi, udviklingspsykologi og kognitionspsykologi.\nGennemføre relevant litteratursøgning.\nBeskrive og analysere problemstillingens psykologiske fænomen, herunder inddrage relevant teori og empiri fra litteraturen.\nRedegøre, analysere og diskutere i forhold til den formulerede problemstilling således, at der genereres en argumenteret fremstilling fra problemstilling til konklusion, som besvarer det eller de spørgsmål, problemstillingen omhandler.\n1200 siders selvvalgt litteratur.\nUniversitetsuddannelser måles i såkaldte ECTS-point. Et års studier (et årsværk) svarer til 60 point. Hvert kursus tæller et bestemt antal ECTS-point. Antallet af ECTS-point kan give dig en idé om, hvor meget tid du skal bruge på kurset.\nECTS står for "European Credit Transfer System".\nHvor meget handler studiet om psykiske sygdomme og terapi?\nFå svar på typiske spørgsmål om uddannelsen