Rapport. afgivet. arbejdsgruppen vedrørende revision af reglerne om vagtvirksomhed. oktober PDF\nDownload "Rapport. afgivet. arbejdsgruppen vedrørende revision af reglerne om vagtvirksomhed. oktober 2009"\n1 Retsudvalget REU alm. del Bilag 116 Offentligt Rapport afgivet af arbejdsgruppen vedrørende revision af reglerne om vagtvirksomhed oktober 2009\n2 Indhold: Side 2 1. Indledning 1.1. Arbejdsgruppens nedsættelse og kommissorium 1.2. Arbejdsgruppens sammensætning 1.3. Arbejdsgruppens rapport 2. Sammenfatning af arbejdsgruppens overvejelser 3. Autorisation af vagtvirksomheder 3.1. Gældende ret 3.2. Procedurer og praksis i forbindelse med behandling af ansøgninger om autorisation 3.3. Vilkår 3.4. Fornyelse af autorisation 3.5. Tilbagekaldelse af autorisation 4. Arbejdsgruppens overvejelser vedrørende autorisation af vagtvirksomheder 4.1. Indledning 4.2. Betingelser for meddelelse af autorisation Økonomiske forhold mv Vandelskrav Dokumentation/beskrivelse af aktiviteter Aflæggelse af prøve som betingelse for autorisation 4.3. Autorisationens omfang 4.4. Vilkår i forbindelse med autorisation, herunder vilkår om årlig indberetning 4.5. Sikkerhedsstillelse 4.6. Fornyelse af autorisation 5. Godkendelse af vagtpersonale 5.1. Gældende ret 5.2. Uddannelseskrav 5.3. Procedurer og praksis i forbindelse med behandling af ansøgninger om godkendelse af personale i vagtvirksomheder 5.4. Ophør af ansættelsesforholdet 5.5. Tilbagekaldelse af godkendelse 6. Arbejdsgruppens overvejelser vedrørende godkendelse af vagtpersonale 6.1. Indledning 6.2. Vandel 6.3. Uddannelse 6.4. Godkendelsesproceduren, herunder udstedelse af legitimationskort 7. Politiets kontrol med autoriserede vagtvirksomheder og deres personale\n3 8. Arbejdsgruppens overvejelser vedrørende politiets kontrol med autoriserede vagtvirksomheder og deres personale 8.1. Indledning 8.2. Løbende kontrol med vagtvirksomheder 8.3. Kontrol i forbindelse med fornyelse af autorisation 8.4. Certificerede vagtvirksomheder 8.5. Kontrol med vagtpersonale 8.6. Aflevering af legitimationskort Side 3 9. Arbejdsgruppens forslag til ændring af bekendtgørelse om vagtvirksomhed, mv Forslag til ændring af bekendtgørelsen om vagtvirksomhed 9.2. Yderligere tiltag 10. Arbejdsgruppens overvejelser om behov for ændringer i lov om vagtvirksomhed Indledning Egne vagter og vagtvirksomhed udøvet af statslig eller kommunal myndighed Betydningen af virksomhedens forhold, herunder gæld til det offentlige, i forbindelse med behandling af ansøgning om autorisation, mv Aflæggelse af prøve som betingelse for at opnå autorisation til vagtvirksomhed Udvidelse af muligheden for at nægte godkendelse og tilbagekalde godkendelse af vagter Betaling for autorisation og godkendelse Udvidelse af vagtvirksomhedslovens anvendelsesområde Bilag: Bilag 1: Udkast til indberetningsskema Bilag 2: Forslag til ny vagtuddannelse Bilag 3: Notat om egenvagter Bilag 4: Notits om gældende svensk og norsk ret\n4 1. Indledning Side Arbejdsgruppens nedsættelse og kommissorium Ved brev af 15. januar 2009 anmodede Justitsministeriet Rigspolitiet om at nedsætte en arbejdsgruppe med henblik på revision af de administrativt fastsatte regler for udøvelse af vagtvirksomhed. Arbejdsgruppens nedsættelse var foranlediget af en samlet henvendelse fra Vagtog Alarmbranchens Arbejdsgiverforening (VABA), Vagt- og Sikkerhedsfunktionærernes Landssammenslutning (VSL), Sikkerhedsbranchen og DI Service om mulighederne for at styrke rammerne for at drive vagtvirksomhed i Danmark samt et efterfølgende møde herom den 30. september 2008 mellem Justitsministeriet, Rigspolitiet og de nævnte repræsentanter for vagtbranchen. Justitsministeriet har anmodet Rigspolitiet om at varetage formandskabet for arbejdsgruppen, som repræsentanter for vagtbranchens organisationer tillige forudsættes at deltage i. Andre myndigheder og organisationer mv. kan inddrages i det omfang, dette måtte skønnes relevant. Justitsministeriet har i brevet af 15. januar 2009 fastlagt rammerne for arbejdsgruppens opgaver. Justitsministeriet har således anmodet om, at der udarbejdes et oplæg til styrkelse af rammerne for at drive vagtvirksomhed i Danmark inden for den gældende lov om vagtvirksomhed. Arbejdsgruppens fokusområder skal i den forbindelse være uddannelsen af vagtpersonale, vilkårene for meddelelse af autorisation og politiets kontrol med vagtvirksomhederne. Justitsministeriet har anmodet arbejdsgruppen om at overveje, om de gældende krav til uddannelse af vagter er tilstrækkelige, herunder om kravene bør udbygges for bestemte typer af vagtvirksomhed (f.eks. udførelse af værditransporter eller håndtering af alarmopkald), og om der bør stilles krav til efteruddannelse af godkendte vagter. Justitsministeriet har endvidere anmodet arbejdsgruppen om at overveje, om vilkårene for meddelelse af autorisation bør skærpes enten generelt eller for bestemte typer af vagtvirksomhed (f.eks. udførelse af værditransporter eller håndtering af alarmopkald), herunder om der bør stilles krav om betryggende sikkerhedsstillelse for pengekrav, som måtte opstå som følge af udøvelsen af vagtvirksomhed. Justitsministeriet har endelig anført, at arbejdsgruppen bør overveje, om rammerne for politiets udøvelse af kontrol med vagtvirksomheder og deres personale i tilstrækkeligt omfang sikrer, at de selskaber og personer, der er autoriseret eller godkendt til udførelse af vagtvirksomhed, fortsat er egnede hertil.\n5 I det omfang arbejdsgruppen finder, at der er behov for ændring af de administrativt fastsatte regler på området, kan arbejdsgruppen udarbejde forslag til en sådan regulering. Side Arbejdsgruppens sammensætning Arbejdsgruppen har haft følgende sammensætning: Afdelingschef Birgit Kleis, Rigspolitiet (formand) Direktør Frank Bill, DI Service Konsulent Kasper Lindøe Pedersen, DI Service Administrerende direktør Brian Riis Nielsen, DI Service/VABA Direktør Erik Hansen, DI/VABA Direktør Kasper Skov-Mikkelsen, SikkerhedsBranchen Direktør Tonni Jensen, SikkerhedsBranchen Administrerende direktør Kristian Durhuus, SikkerhedsBranchen Formand John Dybart, VSL Politiassistent Curt Pedersen, Rigspolitiet Politifuldmægtig Nanna Flindt Grønning, Rigspolitiet Endvidere har administrerende direktør Hermod Martinsen, DI Service/VABA, og vicepolitikommissær Thomas Ravn, Københavns Vestegns Politi, deltaget i et af arbejdsgruppens møder. Arbejdsgruppen har afholdt 5 møder Arbejdsgruppens rapport Arbejdsgruppens rapport er opbygget således: I afsnit 2 findes en sammenfatning af arbejdsgruppens overvejelser. I afsnit 3 redegøres for gældende ret og procedurer i forbindelse med meddelelse af autorisation til udøvelse af vagtvirksomhed. Afsnit 4 indeholder arbejdsgruppens overvejelser vedrørende autorisation af vagtvirksomheder, herunder forslag til ændringer i gældende praksis. I afsnit 5 redegøres på tilsvarende vis for gældende ret mv. vedrørende godkendelse af vagtpersonale, og i afsnit 6 følger arbejdsgruppens overvejelser om behov for ændringer i regler og procedurer vedrørende godkendelse af vagtpersonale.\n6 I afsnit 7 omtales politiets kontrol med autoriserede vagtvirksomheder og deres personale, og i afsnit 8 redegøres for arbejdsgruppens overvejelser og forslag til ændringer, der kan forbedre kontrollen. Side 6 Afsnit 9 indeholder udkast til de ændringer i bekendtgørelsen om vagtvirksomhed, som er en følge af arbejdsgruppens overvejelser i de foregående afsnit. Endvidere omtales andre tiltag, der bør iværksættes forinden eller samtidig med ændringerne i bekendtgørelsen. Endelig gennemgås i afsnit 10 en række emner, som efter arbejdsgruppens opfattelse bør indgå i efterfølgende drøftelser med Justitsministeriet om eventuelle ændringer af lov om vagtvirksomhed. Som bilag til rapporten er endvidere medtaget et udkast til indberetningsskema, jf. rapportens afsnit 4.4., oversigt over forslag til en ny vagtuddannelse, jf. afsnit 6.3., et notat om egenvagter, jf. afsnit 10.2., samt en notits om regler om vagtvirksomhed i Sverige og Norge. 2. Sammenfatning af arbejdsgruppens overvejelser Arbejdsgruppen har i sine overvejelser taget udgangspunkt i de gældende regler i lov om vagtvirksomhed (lovbekendtgørelse nr. 149 af 16. marts 1999 med senere ændringer), bekendtgørelse nr af 20. december 2007 om vagtvirksomhed samt eksisterende procedurer og praksis på området. Konklusionerne af arbejdsgruppens overvejelser kan i hovedtræk opsummeres således: Vedrørende autorisation til at udøve vagtvirksomhed foreslås, - at der som betingelse for at opnå sådan autorisation stilles strengere vandelskrav samt mere omfattende krav til dokumentationen for, at vagtvirksomhed kan udøves på forsvarlig vis, - at der fastsættes vilkår om, at der skal afgives en årlig indberetning om virksomhedens forhold, - at der i forbindelse med ny ansøgning og ved afgivelse af årlig indberetning skal indsendes en serviceattest fra Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. For så vidt angår vagtpersonale foreslås, - at der stilles strengere vandelskrav som betingelse for godkendelse, og at der i den forbindelse sker en ensretning af politikredsenes praksis på området,\n7 - at vagtuddannelsen udbygges med bl.a. en praktisk del, og at der stilles krav om en særlig uddannelse for vagter, der skal foretage værditransporter, - at personlegitimationskort kun kan udstedes for tre år ad gangen, og at der stilles krav om deltagelse i et brush-up kursus som betingelse for fornyelse af kortet, Side 7 Det foreslås endvidere, at politiets kontrol med vagtvirksomheder og vagtpersonale skærpes ved indførelse af - krav om årlige indberetninger, jf. ovenfor, - uanmeldte kontrolbesøg, - fast rutine med kontrol af legitimationskort, når politiet ved f.eks. tilkaldelse til indbrud mv. møder vagtpersonale. Endelig har arbejdsgruppen set på forskellige problemstillinger i relation til de eksisterende personlegitimationskort. Arbejdsgruppen har i den forbindelse overvejet, om det ville være hensigtsmæssigt at indføre en ordning, hvorefter legitimationskort knyttes til den enkelte vagt og ikke til virksomheden. Arbejdsgruppen er dog nået til enighed om indtil videre at bibeholde den gældende ordning, hvorefter legitimationskort er knyttet til virksomheden, og samtidig lade Rigspolitiet foretage en nærmere gennemgang af proceduren i forbindelse med godkendelse af vagter, navnlig med henblik på at opnå hurtigere udlevering af legitimationskort, når en vagt er godkendt. En række af arbejdsgruppens forslag er udmøntet i det udkast til ændring af bekendtgørelse om vagtvirksomhed, som fremgår af afsnit 9. Her er endvidere opsummeret en række yderligere tiltag, der bør iværksættes forinden eller samtidig med ændringerne i bekendtgørelsen. Arbejdsgruppen har herudover fundet anledning til at fremsætte en række forslag, der forudsætter ændring af lov om vagtvirksomhed. Disse forslag er opsummeret i afsnit Autorisation af vagtvirksomheder 3.1. Gældende ret Efter 2, stk. 1, i lov om vagtvirksomhed skal den, der udøver vagtvirksomhed eller indgår aftale herom, have autorisation hertil. Det følger af lovens 1, at loven finder anvendelse på selvstændig vagtvirksomhed, hvorved personer foretager en eller flere af følgende aktiviteter:\n8 1) Enten ved egen eller ansattes tilstedeværelse, ved brug af hunde eller ved TVovervågning fører tilsyn med privat område eller område, hvortil der er almindelig adgang. Side 8 2) Udfører værditransporter. 3) Udøver beskyttelse af andre personer. 4) Modtager og behandler alarmsignaler fra overfalds- eller indbrudsalarmeringsanlæg. 5) Fører kontrol med andres virksomhed som nævnt i nr Ikke-erhvervsmæssig vagtvirksomhed samt vagtvirksomhed, der udøves af statslig eller kommunal myndighed, er som udgangspunkt ikke omfattet af reglerne i vagtvirksomhedsloven, jf. 1, stk. 2. Autorisation til at udøve vagtvirksomhed kan efter 3, stk. 1, meddeles personer, der opfylder alle de følgende betingelser: 1) Har bopæl her i landet. 2) Er fyldt 25 år. 3) Ikke er umyndig, under værgemål eller under samværgemål. 4) Hverken har anmeldt betalingsstandsning eller er under konkurs. 5) Ikke har betydelig forfalden gæld til det offentlige, hvorved forstås beløb i størrelsesordenen kr. og derover. Bestemmelsen vedrørende gæld til det offentlige blev indsat i vagtvirksomhedsloven ved lov nr. 936 af 27. december En lignende bestemmelse blev ved samme lov indsat i en række andre love om autorisation. Det fremgår af forarbejderne til loven, at den omhandlede gæld kun er til hinder for meddelelse af autorisation, hvis gælden vedrører virksomhed i henhold til en tidligere autorisation inden for det samme erhverv. 6) Ikke er dømt for strafbart forhold, der begrunder en nærliggende fare for misbrug af adgangen til at udøve vagtvirksomhed, jf. borgerlig straffelovs 78, stk. 2. Efter straffelovens 78, stk. 2, kan den, der er dømt for strafbart forhold, udelukkes fra at udøve virksomhed, som kræver en særlig offentlig autorisation eller\n9 godkendelse, såfremt det udviste forhold begrunder en nærliggende fare for misbrug af stillingen eller hvervet. Side 9 7) I øvrigt gør det antageligt, at de vil kunne udøve vagtvirksomhed på forsvarlig måde og i overensstemmelse med god skik inden for branchen. Det fremgår af forarbejderne til vagtvirksomhedsloven, at der med det første led ( forsvarlig måde ) navnlig tages sigte på handlinger, der ikke har medført strafferetlig tiltale f.eks. at den pågældende er afskediget fra en stilling på grund af uredelighed eller på grov måde har tilsidesat hensynet til sine kunder. Sådanne handlinger vil således efter omstændighederne kunne være til hinder for meddelelse af autorisation. Herudover indgår de foreliggende oplysninger om den pågældende f.eks. om vedkommendes økonomiske forhold i bedømmelsen af, hvorvidt betingelsen i det andet led ( udøve vagtvirksomhed i overensstemmelse med god skik inden for branchen ) er opfyldt Procedurer og praksis i forbindelse med behandling af ansøgninger om autorisation I 1 i vagtvirksomhedsbekendtgørelsen er det fastsat, at autorisation til at udøve erhvervsmæssig vagtvirksomhed meddeles af Rigspolitiet. Det følger endvidere af 2, stk. 2, i vagtvirksomhedsbekendtgørelsen, at Rigspolitiet kan fastsætte nærmere vilkår for virksomhedens udøvelse. Der kan herunder fastsættes vilkår om fast forretningssted, virksomhedens udstyr og køretøjer samt personalets udrustning og uniformering. Rigspolitiets afgørelser om (afslag på) meddelelse af autorisation og om fastsættelse af vilkår, mv. kan påklages til Justitsministeriet. Ansøgningsskema til brug for ansøgning om autorisation af vagtvirksomhed findes på Det udfyldte skema indsendes med de fornødne bilag til Rigspolitiet. I ansøgningsskemaet angives ved afkrydsning, hvilke af følgende former for vagtvirksomhed, der søges autorisation til: 1) ved egen eller ansattes tilstedeværelse 1.1) i lokaler, hvortil der er almindelig adgang 1.2) ved brug af forsvarshunde 1.3) ved brug af pladshunde 1.4) ved TV-overvågning\n10 2) udfører værditransport Side 10 3) udøver beskyttelse af andre personer 4) modtager og behandler alarmsignaler 5) fører kontrol med andres vagtvirksomhed (1-4) Som minimum skal dokumentation for momsregistrering vedlægges. Er der tale om et selskab, skal der endvidere vedlægges oplysningsskema vedrørende selskabets direktører og bestyrelsesmedlemmer (blanket P 801, som tillige findes på samt udskrift herom fra Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. Efter modtagelsen af ansøgning om autorisation sender Rigspolitiet ansøgningen med bilag til den politikreds, hvor vagtvirksomhedens hovedkontor er beliggende. Politikredsen foretager herefter undersøgelse af, om den pågældende virksomhed opfylder betingelserne for autorisation som vagtvirksomhed. Politikredsens undersøgelse vil typisk bestå i - indhentelse af oplysninger fra SKAT og eventuelt skifteretten og kommunen om virksomhedsindehaveren (ved enkeltmandsvirksomhed) eller direktører og bestyrelsesmedlemmer (hvis der er tale om et selskab eller lignende) samt oplysninger om selskabets eventuelle restancer, - indhentelse af oplysninger fra Kriminalregisteret om den omhandlede personkreds, - indkaldelse af virksomhedsindehaver/direktør til en samtale om den påtænkte virksomhed og forudsætningerne for at drive denne. Sagens dokumenter tilbagesendes til Rigspolitiet med en indstilling om, hvorvidt ansøgningen om autorisation bør imødekommes. På baggrund heraf foretager Rigspolitiet den endelige vurdering af, hvorvidt ansøgningen kan imødekommes. Der er tale om en konkret afgørelse på baggrund af samtlige sagens oplysninger, herunder oplysningerne om ansøgerens økonomiske forhold og ansøgerens vandel. I den forbindelse bemærkes, at oplysning om, at ansøgeren inden for de seneste 5 år er straffet for volds- eller berigelseskriminalitet eller overtrædelse af våbenlovgivningen eller lovgivningen om euforiserende stoffer, som udgangspunkt vil føre til, at der gives afslag på autorisation. Såfremt ansøgeren/selskabet opfylder betingelserne, udfærdiges autorisation efter betaling af gebyr på kr., jf. vagtvirksomhedslovens Vilkår\n11 Det fremgår af forarbejderne til vagtvirksomhedsloven (betænkning nr. 1048/1985, s. 49), at art og omfang af de vilkår, der stilles i forbindelse med autorisation, må afhænge af autorisationens indhold, således at vilkårene er afpasset efter den eller de former for vagtvirksomhed, hvortil der gives autorisation. Det er imidlertid også forudsat, at autorisationer til vagtvirksomhed i vidt omfang vil blive meddelt på standardiserede vilkår, der er godkendt af Justitsministeriet. Side 11 I vagtvirksomhedsbekendtgørelsens 2, stk. 2, er der som eksempler på vilkår nævnt vilkår om fast forretningssted, virksomhedens udstyr og køretøjer samt personalets udrustning og uniformering. Det fremgår af autorisationen, hvilke former for vagtvirksomhed en autorisation omfatter (de former for vagtvirksomhed, som er angivet ved afkrydsning i ansøgningsskemaet, jf. ovenfor). Det bemærkes, at der ved behandlingen af ansøgninger om autorisation som udgangspunkt ikke tages særskilt stilling til, om ansøgeren er kvalificeret til at udøve de enkelte former for vagtvirksomhed, ligesom der ikke stilles vilkår, som specifikt relaterer sig hertil. Almindeligt fastsatte vilkår er vilkår om, at - Rigspolitiet skal underrettes, hvis virksomheden ændres navn eller forretningssted eller ophører med at udøve vagtvirksomhed, - der ved ændringer af uniform indhentes fornyet godkendelse hertil, - der ikke antages underentreprenører til udførelse af vagtvirksomhedsopgaver uden fornøden autorisation, - virksomheden ikke på brevpapir, i reklamemateriale, på biler, hjemmeside eller i øvrigt anfører, at virksomheden er godkendt/autoriseret af Rigspolitiet, politiet eller lignende Fornyelse af autorisation Autorisation til at udøve vagtvirksomhed meddeles for et tidsrum af højst 5 år, jf. vagtvirksomhedslovens 5, stk. 1. Det er udgangspunktet, at autorisation meddeles for 5 år, men det forekommer, at en autorisation meddeles for en kortere periode, hvis der findes at være behov for at foretage en fornyet vurdering af virksomheden efter en kortere periode. Det kan f.eks. være for at sikre, at restancer til det offentlige nedbringes, eller at virksomheden i øvrigt kan drives forsvarligt. Ansøgning om fornyelse af autorisation indgives til Rigspolitiet i god tid, inden en autorisation udløber. Rigspolitiet sender en påmindelse ud til vagtvirksomhederne ca. 2-3 måneder før udløb af autorisationen.\n12 Behandlingen af ansøgninger om fornyelse af autorisation foretages i store træk på samme måde som behandlingen af førstegangsansøgninger. Ansøgningen med de fornødne bilag videresendes således i første omgang til politikredsen, der afgiver indstilling til Rigspolitiet om, hvorvidt ansøgningen om fornyelse bør imødekommes. Ved behandling af en ansøgning om fornyelse af autorisation indgår tillige en vurdering af virksomhedens regnskaber. Side 12 Rigspolitiet kan bestemme, at en autorisation ikke skal fornyes, jf. lovens 5, stk. 2. Det er dog anført i forarbejderne til loven (bet. 1048/1985, s. 48), at nægtelse af fornyelse af en autorisation må betragtes som et betydeligt indgreb, der normalt kun bør komme på tale i tilfælde, hvor autorisationen vil kunne fratages efter reglerne i vagtvirksomhedslovens 14. Såfremt Rigspolitiet finder, at autorisationen ikke kan fornyes, fremgår det af lovens 5, stk. 2, at sagen skal behandles som en afgørelse om tilbagekaldelse af autorisation, jf. nedenfor Tilbagekaldelse af autorisation En autorisation til vagtvirksomhed kan efter 14 tilbagekaldes, såfremt autorisationens indehaver har gjort sig skyldig i grov eller oftere gentagen overtrædelse af vilkår for autorisationen eller af bestemmelser fastsat i henhold til vagtvirksomhedsloven, eller hvis der ikke længere er grundlag for at antage, at autorisationsindehaveren vil kunne udøve vagtvirksomhed på forsvarlig måde og i overensstemmelse med god skik inden for branchen. Det er Rigspolitiet, der træffer afgørelse om tilbagekaldelse, jf. 3 i vagtvirksomhedsbekendtgørelsen. Det bemærkes i den forbindelse, at autorisationsindehaveren eller et selskabs direktører og bestyrelsesmedlemmer i forbindelse med ansøgningen om autorisation giver samtykke til, at politiet under ansøgningens behandling og i hele godkendelsesperioden kan indhente oplysninger fra CPR- og Kriminalregistret samt oplysninger fra afgiftsmyndigheder og civile pengeinstitutter mv. om virksomhedens og ansøgerens økonomiske forhold, ligesom der gives samtykke til, at der sker opdatering i Det Centrale Rettighedsregister. Opdateringen i Rettighedsregisteret indebærer, at Rigspolitiet modtager underretning, såfremt autorisationsindehaveren/direktører eller bestyrelsesmedlemmer bliver sigtet eller straffet for en lovovertrædelse. Rigspolitiet vurderer på den baggrund, hvorvidt den pågældende fortsat opfylder betingelserne for at have autorisation til udøvelse af vagtvirksomhed.\n13 Tilbagekaldelse kan endvidere ske, hvis autorisationsindehaveren har en forfalden gæld til det offentlige på kr. eller derover hidrørende fra vagtvirksomheden, jf. 14, stk. 2, i lov om vagtvirksomhed. Side 13 Tilbagekaldelse kan ske for et tidsrum af 1 til 5 år eller indtil videre. En afgørelse om tilbagekaldelse kan af den, som afgørelsen vedrører, forlanges indbragt for domstolene, jf. vagtvirksomhedslovens 15. Afgørelsen kan endvidere påklages til Justitsministeriet. I andre tilfælde, hvor betingelserne for autorisation ikke længere er til stede, bortfalder autorisationen, jf. 17 i vagtvirksomhedsloven. Det gælder, når autorisationsindehaveren dør, eller når den pågældende har anmeldt betalingsstandsning eller er under konkurs, samt hvis bopælskravet eller kravet om myndighed ikke længere er opfyldt. 4. Arbejdsgruppens overvejelser vedrørende autorisation af vagtvirksomheder 4.1. Indledning Arbejdsgruppen har i forbindelse med sine overvejelser navnlig fokuseret på følgende forhold: - betingelser for meddelelse af autorisation (økonomi, vandel, dokumentation mv.) - omfang af den enkelte autorisation - vilkår i forbindelse med autorisation - fornyelse af autorisation Arbejdsgruppen har bl.a. lagt vægt på den omstændighed, at der ved behandlingen af ansøgninger om autorisation efter gældende praksis ikke lægges vægt på, hvilke former for vagtvirksomhed den pågældende ansøger ønsker at tilbyde. Vagtbranchen har peget på, at dette indebærer en risiko for, at autorisationen omfatter former for vagtvirksomhed, som virksomheden reelt ikke udfører eller ikke har de fornødne forudsætninger for at udføre. Det er generelt branchens opfattelse, at det er for let at opnå autorisation, dvs. at også virksomheder, der ikke er indstillet på at levere ydelser af en ordentlig kvalitet, opfylder betingelserne for at blive autoriseret. Dette går ud over branchens image som helhed. Arbejdsgruppen har i forbindelse med overvejelserne endvidere lagt vægt på hensynet til at tilvejebringe det bedst mulige grundlag for at træffe afgørelse om autorisation samt hensynet til politiets muligheder for efterfølgende at udøve den fornødne kontrol med vagtvirksomhederne.\n14 Side Betingelser for meddelelse af autorisation Økonomiske forhold mv. Som anført i afsnit 3.2. indhenter den stedlige politikreds bl.a. en række oplysninger fra SKAT og eventuelt skifteretten og kommunen om den virksomhed, der ansøger om autorisation. Arbejdsgruppen har overvejet, om der i stedet skal stilles krav om, at virksomheden indsender en serviceattest, som Erhvervs- og Selskabsstyrelsen udsteder til virksomheder til brug ved tilbud på offentlige udbud. Serviceattesten udstedes på begæring af virksomhederne. Til brug for udstedelse af attesten indhenter Erhvervs- og Selskabsstyrelsen oplysninger fra ATP, skifteretten, Told og Skat samt Kriminalregisteret. Indhentelse af en serviceattest vil sikre, at alle virksomheder afkræves ensartede oplysninger til brug for behandlingen af ansøgningen om autorisation, og arbejdsgruppen finder ikke, at et eventuelt krav om indhentelse af en serviceattest vil udgøre et strengere krav end forudsat i vagtvirksomhedslovens 3. Serviceattesten omfatter de oplysninger om enkeltmandsvirksomheder, som i dag indhentes af politikredsene i forbindelse med behandlingen af en ansøgning om autorisation. Ved ansøgning om autorisation til virksomheder, som ikke er enkeltmandsvirksomheder, vil politikredsene tillige skulle indhente oplysninger om direktører og bestyrelsesmedlemmer i henhold til lovens 4, stk. 1, jf. 3, stk. 1, nr Hvis Erhvervs- og Selskabsstyrelsen i forbindelse med udarbejdelsen af en serviceattest bliver bekendt med, at en virksomhed f.eks. har en skatterestance, vil virksomheden blive gjort opmærksom herpå og samtidig få en frist til at bringe forholdet i orden. Hvis forholdet ikke bringes i orden inden for den angivne frist, kan virksomheden alligevel få udstedt en serviceattest, som dog herefter ikke vil indeholde et punkt vedrørende skatteoplysninger. Hvis en politikreds modtager en serviceattest med manglende oplysninger, vil kredsen herefter skulle indhente supplerende oplysninger fra virksomheden. Serviceattester kan alene udstedes til virksomheder, som har et CVR-nummer. Det bemærkes, at det koster 725 kr. for en virksomhed at få udstedt en serviceattest. Det fremgår af vagtvirksomhedslovens 12, stk. 1, at der betales kr. for en autorisation, og arbejdsgruppen har derfor overvejet, om det eventuelt vil stride mod loven at påføre ansøgeren yderligere udgifter ved at forlange en sådan attest. Det er imidlertid arbejdsgruppens opfattelse, at en udgift på 725 kr. må an-\n15 tages at være ubetydelig i forhold til de samlede udgifter, der typisk vil være forbundet med etablering og drift af en erhvervsvirksomhed. Arbejdsgruppen finder det derfor ubetænkeligt at stille krav om en sådan serviceattest til brug for behandlingen af ansøgninger om autorisation. Side 15 Det vil efter arbejdsgruppens opfattelse være hensigtsmæssigt, hvis der i forbindelse med indførelse af et eventuelt krav om en serviceattest samtidig udarbejdes en vejledning til politikredsene vedrørende de oplysninger, der altid skal indhentes om en virksomhed og den relevante personkreds i forbindelse med behandlingen af en autorisationsansøgning. Det vil bl.a. skulle fremgå af en sådan vejledning, hvordan politiet skal forholde sig i de tilfælde, hvor man modtager en ufuldstændig serviceattest eller en serviceattest, som i øvrigt giver anledning til at foretage yderligere undersøgelser af ansøgerens økonomiske forhold. I den forbindelse skal det bl.a. fremgå af vejledningen, hvilke supplerende oplysninger politiet af egen drift skal indhente Vandelskrav Som anført i afsnit 3.2. er det efter gældende praksis som udgangspunkt en forudsætning for at opnå autorisation, at ansøgeren ikke inden for de seneste 5 år er straffet for volds- eller berigelseskriminalitet eller overtrædelse af våbenlovgivningen eller lovgivningen om euforiserende stoffer. Der vil således normalt blive givet autorisation, hvis der er gået mere end 5 år, fra den pågældende blev straffet. Det er arbejdsgruppens opfattelse, at der ved bedømmelsen af en ansøgeres vandel fremover bør tages udgangspunkt i en periode på 10 år, således at der som udgangspunkt meddeles afslag på godkendelse i 10 år efter et begået strafbart forhold. Arbejdsgruppen finder i den forbindelse, at der i tilfælde af grove berigelsesforbrydelser og grov personfarlig kriminalitet kun undtagelsesvist bør meddeles tilladelse, førend der er forløbet 10 år. Det bemærkes dog, at der under alle omstændigheder skal foretages en konkret vurdering af den pågældendes vandel, herunder af karakteren af det strafbare forhold set i lyset af den form for vagtvirksomhed, der påtænkes udøvet. Endvidere finder arbejdsgruppen, at der kan være forudgående strafbare forhold af en sådan grov eller gentagen karakter, at en ansøger bør meddeles afslag på autorisation, også selv om der er gået mere end 10 år fra lovovertrædelsen i hvert fald i relation til nogle typer af vagtvirksomhed. Der bør ved den konkrete vurdering navnlig lægges vægt på forholdets karakter, udførelsesmåde og antal (f.eks. flere bankrøverier). Samme vurdering bør foretages ved meget grov og eventuel gentagen personfarlig kriminalitet eller narkotikakriminalitet Dokumentation/beskrivelse af aktiviteter\n16 Efter den gældende ordning bliver ansøgere om autorisation i forbindelse med politikredsens behandling af ansøgningen indkaldt til en samtale om den påtænkte virksomhed og den pågældendes forudsætninger for at drive denne. Disse oplysninger udgør en del af grundlaget for politiets vurdering af, hvorvidt den pågældende må antages at kunne udøve vagtvirksomhed på forsvarlig måde. Side 16 Det er arbejdsgruppens opfattelse, at denne del af beslutningsgrundlaget med fordel kan udbygges, f.eks. ved at ansøgeren skal redegøre for en række nærmere angivne forhold, der har betydning for udførelsen af den eller de former for vagtvirksomhed, som den pågældende ønsker at tilbyde. Til brug herfor kunne der udarbejdes en vejledning til politikredsene med angivelse af spørgsmål, der vil være relevante i forhold til de enkelte former for vagtvirksomhed. Det kunne endvidere overvejes at udarbejde et skema afpasset de forskellige former for vagtvirksomhed hvori virksomheden kunne redegøre for påtænkte procedurer, indretning af lokaler, mv Aflæggelse af prøve som betingelse for autorisation Arbejdsgruppen har endvidere drøftet, hvorvidt det kunne være hensigtsmæssigt at indføre en prøve i forbindelse med autorisation til at drive vagtvirksomhed. I dag stilles der således mindre krav om viden om vagtvirksomhed til autorisationsindehaveren end til den enkelte vægter, der skal gennemgå en obligatorisk uddannelse, jf. nedenfor afsnit 5.2. Aflæggelse af en prøve som betingelse for at opnå autorisation ville kunne sikre eller sandsynliggøre, at ansøgeren har det nødvendige kendskab til de almindelige regler for virksomhedsdrift samt de særlige regler, der gælder på vagtområdet. Arbejdsgruppen har i den forbindelse set på de regler, der gælder ved erhvervelse af næringsbrev på fødevareområdet. Alle virksomheder, der sælger fødevarer for mere end kr. om året, skal således som udgangspunkt optages i Næringsbasen. For at dette kan ske, skal ansøgeren normalt enten bestå en prøve eller have en relevant uddannelse. I bekendtgørelse nr. 630 af 25. juni 2009 om aflæggelse af prøve til næringsbrev til visse fødevarevirksomheder (næringsprøve) er fastsat regler om den prøve, der skal bestås, hvis man ønsker at drive restauration, fødevarebutik eller fødevareengrosvirksomhed. Prøvens formål er at sikre, at den, der skal drive fødevarevirksomhed, har det fornødne kendskab til de regler, der gælder for driften af virksomheden. Prøven indeholder en række spørgsmål, der har betydning for driften\n17 af fødevarevirksomhed. Spørgsmålene omhandler reglerne for arbejdsmiljø, fødevarer, skat og afgifter samt pant på emballage. Side 17 I personligt ejede virksomheder er det indehaveren af virksomheden, som skal optages i Næringsbasen, og som skal bestå næringsprøven. I interessentskaber (I/S) og kommanditselskaber (K/S) skal alle ansvarlige deltagere optages i Næringsbasen, dvs. interessenter og komplementarer. De skal således alle opfylde prøvekravet. I selskaber (A/S er og ApS er) er det selskabet, der skal optages i Næringsbasen. Det er et medlem af ledelsen, som skal bestå prøven, dog ikke nødvendigvis et medlem af den registrerede ledelse. Prøven afholdes i form af et elektronisk afkrydsningsskema og aflægges på et prøvested (typisk en teknisk skole), der er godkendt af Erhvervs- og Selskabsstyrelsen. Aflæggelse af prøven koster 600 kr., som betales efter aftale med prøvestedet. Det er arbejdsgruppens opfattelse, at det bør overvejes at indføre en vagtprøve for autorisationsansøgere efter samme model som næringsprøven. Prøven ville f.eks. kunne aflægges i form af et (eventuelt elektronisk) afkrydsningsskema ved personligt fremmøde hos politiet i forbindelse med ansøgning om autorisation. Prøven vil i lighed med næringsprøven kunne omfatte et bredt spektrum af relevant lovgivning. Ud over vagtvirksomhedslovens bestemmelser kan der f.eks. være spørgsmål om arbejdsmiljølovgivningen og moms- og skatteforhold, mv. Det er dog arbejdsgruppens opfattelse, at indførelse af en sådan vagtprøve forudsætter, at der etableres den fornødne lovhjemmel hertil. Der henvises i den forbindelse til det anførte i afsnit Autorisationens omfang Ved indgivelse af ansøgning om autorisation angiver ansøgeren ved afkrydsning i ansøgningsskemaet, hvilke former for vagtvirksomhed der søges autorisation til. Såfremt den pågældende opfylder betingelserne for autorisation, meddeles autorisation til de typer vagtvirksomhed, der er ansøgt om. Det er arbejdsgruppens opfattelse, at der ved vurderingen af, om en virksomhed kan meddeles autorisation, i større omfang bør lægges vægt på virksomhedens forudsætninger for at udføre de forskellige former for vagtvirksomhed. Det skal således være muligt at meddele autorisation til at udføre visse former for vagtvirk-\n18 somhed, samtidig med at der gives afslag på at udøve anden vagtvirksomhed, hvortil der må stilles særlige krav, f.eks. værditransport eller personbeskyttelse. Side 18 Dette vil navnlig bero på en vurdering af, hvorvidt den pågældende må antages at kunne udøve den omhandlede form for vagtvirksomhed på forsvarlig måde, jf. arbejdsgruppens overvejelser i afsnit om at skærpe kravene med hensyn til dokumentation/beskrivelse af de påtænkte aktiviteter. Som anført i afsnit kan det endvidere ikke udelukkes, at oplysningerne om ansøgerens vandel i enkelte tilfælde kan indebære, at der alene findes grundlag for at meddele autorisation til nogle bestemte former for vagtvirksomhed og ikke til andre Vilkår i forbindelse med autorisation, herunder vilkår om årlig indberetning Som det fremgår af afsnit 3.3., fastsættes der efter gældende praksis normalt alene nogle få standardmæssige vilkår, herunder om pligter i forbindelse med ændringer af forretningsadresse og uniform mv. Arbejdsgruppen finder, at der i alle autorisationer endvidere bør indsættes et vilkår om, at vagtvirksomheden hvert år skal sende en indberetning om virksomhedens forhold til Rigspolitiet. Forpligtelsen til at afgive årlig indberetning bør fremgå som et vilkår i alle autorisationer, ligesom det udtrykkeligt bør tilkendegives, at manglende opfyldelse af dette vilkår kan føre til, at autorisationen tilbagekaldes. Derved vil man lettere kunne frasortere virksomheder, der ikke længere er aktive, ligesom det må antages at kunne lette en eventuel tilbagekaldelsesprocedure efter vagtvirksomhedslovens 14, stk. 1, 2. pkt., eller et afslag på fornyelse af en autorisation, jf. lovens 5, stk. 2. Et sådant vilkår om årlig indberetning må endvidere antages at skærpe virksomhedens opmærksomhed og ansvarlighed i forhold til opfyldelse af lovgivningens krav, og det vil forbedre politiets muligheder for at kontrollere, at en virksomhed fortsat opfylder kravene, jf. afsnit 8.2. nedenfor. En sådan indberetning bør bl.a. omfatte oplysninger om virksomhedens aktiviteter og medarbejdere mv. Virksomheden skal i den forbindelse afgive en erklæring om, at den enkelte medarbejder har gennemført den fornødne uddannelse. Endvidere skal virksomheden afgive oplysninger om fratrådt personale med erklæring om, at legitimationskort er returneret til politiet.\n19 Arbejdsgruppens udkast til indberetningsskema er vedlagt som bilag 1 til rapporten. Side 19 Arbejdsgruppen finder endvidere, at virksomhederne som en del af deres årlige indberetning bør indsende en opdateret serviceattest. På den måde sikres det, at virksomhederne fortsat opfylder de økonomiske krav, som blev stillet som en forudsætning for imødekommelsen af den oprindelige ansøgning. Det vil således være muligt for politiet at tilbagekalde en autorisation, hvis betingelsen i vagtvirksomhedslovens 3, stk. 1, nr. 5, om gæld til det offentlige ikke længere er opfyldt, eller hvis politiet i øvrigt konkret vurderer, at en vagtvirksomhed ikke fremover vil blive udøvet på forsvarlig måde. Vedrørende betingelserne for tilbagekaldelse henvises til afsnit 3.5. Arbejdsgruppen har overvejet, om det vil stride mod lovens 12, stk. 1, at påføre virksomhederne en udgift på 725 kr. til indhentelse af en serviceattest i forbindelse med den årlige indberetning. Arbejdsgruppen finder dog, at en sådan udgift må antages at være ubetydelig i forhold til de samlede udgifter, der i øvrigt er forbundet med drift af en erhvervsvirksomhed, jf. også det anførte om samme spørgsmål ovenfor under afsnit Arbejdsgruppen har endvidere drøftet spørgsmålet om at indføre krav om, at alle vagtvirksomheder skal udstyre deres vagter med bl.a. en overfaldsalarm med henblik på at forbedre sikkerheden for det udøvende vagtpersonale. Det er imidlertid Rigspolitiets opfattelse, at der ud fra politimæssige hensyn ikke umiddelbart ses at være belæg for at stille krav om, at vagter skal være forsynet med sådant udstyr. Der ses således snarere at være tale om et arbejdsmiljømæssigt spørgsmål, som bør henskydes til intern drøftelse i vagtbranchen med henblik på en eventuel forelæggelse for Arbejdstilsynet. Det bemærkes endelig, at arbejdsgruppen er bekendt med, at Nationalbanken overvejer indførelse af en branchestandard, som de virksomheder, der udfører værditransport og værdihåndtering af betydning for pengeforsyningen, skal opfylde. Det er umiddelbart arbejdsgruppens opfattelse, at en sådan ordning med fordel vil kunne indarbejdes i reglerne om vagtvirksomhed, herunder i de vilkår der stilles i forbindelse med autorisation. Rigspolitiet bør derfor følge arbejdet med en indførelse af en sådan branchestandard Sikkerhedsstillelse Justitsministeriet har i sit brev af 15. januar 2009 bl.a. anmodet arbejdsgruppen om at overveje, om der bør stilles krav om betryggende sikkerhedsstillelse for pengekrav, som måtte opstå som følge af udøvelsen af vagtvirksomhed.\n20 Arbejdsgruppen har overvejet spørgsmålet om sikkerhedsstillelse, men finder ikke umiddelbart, at der kan peges på særlige grunde til at opstille et krav om sikkerhedsstillelse på vagtvirksomhedsområdet. Arbejdsgruppen peger i den forbindelse på, at der i tilfælde, hvor en vagtvirksomhed bliver betroet større pengebeløb el.lign. f.eks. i forbindelse med værditransport ofte vil være tale om så store beløb, at et eventuelt tab alligevel ikke ville kunne dækkes af en sikkerhedsstillelse af den størrelsesorden, som det vil være rimeligt at forlange. Side 20 Arbejdsgruppen skal i stedet pege på muligheden for at indføre en betalingsstruktur, der tager højde for bl.a. karakteren og omfanget af de opgaver, som vagtvirksomheden agter at udføre. Der henvises i den forbindelse til det anførte i afsnit Fornyelse af autorisation Som anført i afsnit 3.4. foregår behandlingen af ansøgninger om fornyelse af autorisation i store træk på samme måde som behandlingen af førstegangsansøgninger. Dette bør som udgangspunkt også være tilfældet fremover, f.eks. således at virksomheden skal indsende en ny serviceattest til brug for behandlingen af sagen, jf. ovenfor afsnit Såfremt der etableres en ordning med årlige indberetninger, vil Rigspolitiet i autorisationsperioden endvidere ad denne vej have fået et billede af virksomheden og dens drift, som tillige kan danne grundlag for behandlingen af spørgsmålet om fornyelse. Mangelfuld eller langsommelig opfyldelse af den foreslåede årlige indberetningspligt skal efter arbejdsgruppens opfattelse kunne tages i betragtning i forbindelse med behandling af en ansøgning om fornyelse af autorisationen. Hvis der er tale om gentagne grove tilsidesættelser af vilkåret om indberetningspligt, kan det således blive aktuelt at overveje et afslag på fornyelse af autorisationen. Som anført i afsnit 3.4. skal sagen i givet fald behandles som en tilbagekaldelse af autorisationen. For så vidt angår spørgsmålet om tilbagekaldelse og bortfald af autorisation i øvrigt henvises til afsnit 8.3. om politiets kontrol. I andre tilfælde bør der efter arbejdsgruppens opfattelse være mulighed for at opstille skærpede krav til virksomhedens indberetningspligt, således at pligten f.eks. bliver halvårlig. Endvidere er det i medfør af lovens 5, stk. 1, muligt at forkorte autorisationsperioden, således at autorisation udstedes for et kortere tidsrum end 5 år. Omvendt kan der åbnes op for en opblødning af kravene til virksomheder, som\n21 til fulde har opfyldt deres oplysningspligt, således at indberetning f.eks. kun skal ske hvert andet år. Side Godkendelse af vagtpersonale 5.1. Gældende ret Efter 7, stk. 1, i lov om vagtvirksomhed skal indehaveren af en autorisation til vagtvirksomhed sørge for, at vagtvirksomhedens personale er godkendt til ansættelse i virksomheden, inden ansættelsen træder i kraft. Godkendelse kan kun meddeles, hvis den person, der ønskes ansat, er fyldt 18 år. For så vidt angår kontorpersonale kan godkendelse dog ske, selv om den pågældende ikke er fyldt 18 år, jf. vagtvirksomhedsbekendtgørelsen 7, stk. 2. Efter 7, stk. 3, kan godkendelse nægtes i følgende tilfælde: 1) Godkendelse kan nægtes under de omstændigheder, der er nævnt i straffelovens 78, stk. 2. Efter straffelovens 78, stk. 2, kan den, der er dømt for strafbart forhold, udelukkes fra at udøve virksomhed, som kræver en særlig autorisation eller godkendelse, såfremt det udviste forhold begrunder en nærliggende fare for misbrug af stillingen eller hvervet. Det fremgår af forarbejderne til vagtvirksomhedsloven (betænkning nr. 1048/1985, side 54, jf. side 44), at der ved bedømmelsen af et strafbart forhold navnlig bør ske en vurdering af, om det begåede forhold efter sin art begrunder en særlig fare for ny kriminalitet i forbindelse med udøvelsen af vagtvirksomhed. Ved bedømmelsen af, hvilken risiko der er for tilbagefald for netop den pågældende ansøger, må man se på forbrydelsens grovhed, udførelsesmåden og den forløbne tid. Endvidere skal der ses på, om der er tale om førstegangskriminalitet eller gentagelse. Endelig skal der foretages en vurdering af ansøgerens personlige forhold før og nu. Det fremgår endvidere, at man med hensyn til personer, der er dømt for voldseller berigelseskriminalitet, som udgangspunkt bør være meget tilbageholdende med at meddele godkendelse. I praksis er man i politikredsene ved bedømmelsen af en ansøgers vandel navnlig restriktiv med at meddele godkendelse ved berigelseskriminalitet, narkotikakriminalitet og personfarlig kriminalitet. Der er ikke helt ensartet praksis, men politi-\n22 kredsene tager overvejende udgangspunkt i en periode på 5 år fra forholdet er begået, førend en ansøger kan komme i betragtning til godkendelse. Side 22 2) Godkendelse kan endvidere nægtes, såfremt den pågældende i stilling eller erhverv har udvist en sådan adfærd, at der er grund til at antage, at vedkommende ikke vil udøve hvervet på forsvarlig måde. Det fremgår af forarbejderne til loven, at denne bestemmelse skal forstås på samme måde som bestemmelsen i vagtvirksomhedslovens 3, stk. 1, nr. 7, 1. led. Der henvises i denne forbindelse til det anførte om denne bestemmelse i afsnit 3.1. Efter 6 i bekendtgørelsen kan ansøgning om godkendelse kun indgives for personale, der er antaget til ansættelse i vagtvirksomheden. Som nævnt ovenfor er det efter vagtvirksomhedsloven endvidere et krav, at en godkendelse foreligger, inden ansættelsen kan træde i kraft. Med undtagelse af rengørings- og serveringspersonale skal alle ansatte i en vagtvirksomhed godkendes, jf. bekendtgørelsens 7, stk Uddannelseskrav For så vidt angår krav til uddannelse fremgår det af bekendtgørelsens 9, at den, der udfører vagtvirksomhed, skal opfylde en af følgende betingelser: 1) Have gennemført det grundkursus for vagtfunktionærer (grundlæggende vagt), der afholdes i henhold til lov om arbejdsmarkedsuddannelser. AMU-kurset Grundlæggende vagt er et kursus af 3 ugers varighed, der tilbydes på Københavns Tekniske Skole, Aarhus Tekniske Skole og (pr. 1. januar 2010) Roskilde Tekniske Skole. Undervisningen omfatter emnerne vagtfunktioner, retsregler, rapportering, melding og efterforskning, brandværn, førstehjælp, personlig sikkerhed og sikringsteknik. Kurset afsluttes med en teoretisk prøve ( Vagtprøven ). 2) Have gennemført den del af uddannelsen til sikkerhedsvagt, jf. bekendtgørelse nr. 354 af 17. maj 2005 om uddannelsen til sikkerhedsvagt, der giver den pågældende kvalifikationer svarende til grundkursus for vagtfunktionærer. 3) Have tilsvarende kvalifikationer, der kan anerkendes efter reglerne i Europa- Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer. Nærmere regler herom er fastsat i bekendtgørelsens 27.\n23 Bestemmelserne om anerkendelse af udenlandske kvalifikationer trådte i kraft den 1. januar Rigspolitiet er ikke umiddelbart bekendt med, at der er foretaget godkendelse af personer på baggrund af sådanne erhvervsmæssige kvalifikationer. Side 23 Justitsministeriet kan meddele dispensation fra uddannelseskravet i bekendtgørelsens 9. Dette forekommer undtagelsesvis, f.eks. når der er tale om personer, som har været ansat og dermed er uddannet - som polititjenestemænd. Det bemærkes, at der som supplement til kurset Grundlæggende vagt udbydes flere kortere kurser i AMU-regi i bl.a. butikskontrol, kommunikation, konflikthåndtering, crowdkontrol, ronderende vagt, stationær vagt, mv. Vagtbranchen har oplyst, at kurserne kun benyttes i begrænset omfang Procedurer og praksis i forbindelse med behandling af ansøgninger om godkendelse af personale i vagtvirksomheder Godkendelse af personalet i en vagtvirksomhed foretages af den politikreds, hvori vagtvirksomhedens hovedkontor er beliggende, jf. bekendtgørelsens 5. Ansøgningsskema til brug for ansøgning om godkendelse af personale findes på Den udfyldte ansøgning sendes til den lokale politikreds. Hvis der er tale om en ansat, der skal udøve vagtvirksomhed, skal der vedlægges foto samt dokumentation for, at den pågældende har gennemgået den fornødne uddannelse. Politikredsen vurderer herefter, om ansøgeren opfylder betingelserne for godkendelse, jf. vagtvirksomhedslovens 7, stk. 3. Hvis den pågældende skal udøve vagtvirksomhed, undersøges det tillige, om alderskravet og uddannelseskravet er opfyldt. Såfremt den pågældende godkendes som vagt, opkræves et gebyr på 300 kr. for udstedelse af legitimationskort, jf. 12, stk. 2, i lov om vagtvirksomhed. Når betaling er modtaget, sendes sagen til Rigspolitiet med henblik på opdatering i Rettighedsregisteret og efterfølgende for så vidt angår personale, der skal udøve vagtvirksomhed - udstedelse af personlegitimationskort Ophør af ansættelsesforholdet Når et ansættelsesforhold ophører, skal vagtvirksomheden sende den pågældendes personlegitimationskort tilbage til den politikreds, hvor virksomheden har hovedkontor, med oplysning om fratrædelsesdatoen. Dette skal ske senest 8 dage efter ansættelsesforholdets ophør, jf. 12, stk. 3, i bekendtgørelsen.\n24 I forbindelse med indgivelse af ansøgning om godkendelse af personale skal vagtvirksomheden således underskrive en erklæring om, at virksomheden er bekendt med lovgivningens bestemmelser om personalets uddannelse, uniformering og personlegitimationskort, herunder at legitimationskortet under bødeansvar skal tilbagesendes senest 8 dage efter ansættelsesforholdets ophør med oplysning om fratrædelsesdatoen. Side Tilbagekaldelse af godkendelse En godkendelse af en ansat kan tilbagekaldes, såfremt den ansatte har gjort sig skyldig i grov eller oftere gentagen overtrædelse af vilkår for godkendelsen eller af bestemmelser fastsat i henhold til vagtvirksomhedsloven, eller hvis den pågældende i stillingen har udvist en sådan adfærd, at der er grund til at antage, at vedkommende ikke vil udøve hvervet på forsvarlig måde, jf. lovens 14, stk. 1. Det er politikredsen, der træffer afgørelse om tilbagekaldelse af en godkendelse, jf. bekendtgørelsens 8. Det bemærkes, at den ansatte i forbindelse med ansøgningen om godkendelse giver samtykke til, at politiet under ansøgningens behandling og i hele godkendelsesperioden kan indhente oplysninger fra CPR- og Kriminalregistret, ligesom der gives samtykke til, at der sker opdatering i Det Centrale Rettighedsregister. Opdateringen i Rettighedsregisteret indebærer, at politikredsen modtager underretning, såfremt den pågældende bliver sigtet eller straffet for en lovovertrædelse. Politikredsen vurderer på den baggrund, hvorvidt den pågældende fortsat opfylder betingelserne for godkendelse til ansættelse i vagtvirksomhed. En afgørelse om tilbagekaldelse kan af den, som afgørelsen vedrører, forlanges indbragt for domstolene, jf. vagtvirksomhedslovens 15. Afgørelsen kan endvidere påklages til Rigspolitiet. 6. Arbejdsgruppens overvejelser vedrørende godkendelse af vagtpersonale 6.1. Indledning Arbejdsgruppen har i forbindelse med sine overvejelser navnlig fokuseret på 1) vandelskravet, dvs. de krav, der (bør) stilles med hensyn til vagtpersonalets vandel, samt politikredsenes vurdering heraf i forbindelse med behandlingen af ansøgninger om godkendelse til vagt,


▷ Køb Gedehams online → Klik her for at se udvalget\nStørstedelen af firmaer på nettet yder heldigvis et bredt udvalg af billige leveringsmetoder til gedehams. En yndling er i dag at få leveret til et afhentningssted, hvor det er nemt for dig at hente de købte varer når du har tid. Fragtmuligheden er altså vældig hensigtsmæssig, samt typisk også den billigste fragtmetode.\nDu bør på samme måde prøve at få det leveret til din lejlighed eller til dit arbejde. Fragtmetoden bliver gerne en lille smule mere pebret, men også særligt let med gedehams online. Den mest billige metode til levering er utvivlsomt at hente pakken selv, hvilket forudsætter at du befinder dig lige ved online webshoppens butikker, eksempelvis Harald Nyborg, Jem og Fix, Silvan eller Bauhaus.\nFragtperioden på gedehams er selvfølgelig rigtig udslagsgivende såfremt man skal bruge pakken omgående, og herved er det øjensynligt klogt at man kigger nærmere på tidshorisonten for levering ved gedehams. Temmelig mange internet foretagender – herunder Bauhaus, Jem og Fix, Harald Nyborg og Silvan – giver billig 1 dags levering på adskillige produkter online, men vær obs på at det står og falder med at ordren køres igennem forud for et bestemt tidspunkt, med det formål at de højst sandsynligt kan nå at få dit nye produkt distribueret før de logistikansatte drager hjemad.\nFlere online shops byder på fragtfri levering på gedehams online, men undertiden er det forbeholdt når man shopper for en fastsat pris. Ellers bør man foretrække den mindst kostelige leveringsmetode, hvilket i mange tilfælde vil være at få dem til at køre din bestilling til en pakkeshop.\nEn stor portion webshops frembyder click-and-collect hvor man bestiller billig gedehams på nettet men selv henter i byggemarkedet. Fx Davidsen, 10-4, Silvan, Stark, Bygma, Jem og Fix, Harald Nyborg, Bauhaus og XL-Byg. De tilbyder fx klik-og-hent på gedehams i disse områder:\nÅbyhøj, Hobro, Charlottenlund, Solrød Strand, København, Birkerød, Vejle, Nørresundby, Vordingborg, Frederikshavn, Fredericia, Risskov, Grenaa, Haslev, Skanderborg, Kokkedal, Glostrup, Hjørring, Dragør, Gladsaxe, Skive, Sønderborg, Tårnby, Nakskov, Valby, Farum, Hedehusene, Ishøj, Holstebro, Ringsted, Brøndby, Næstved, Holbæk, Esbjerg, Brønshøj, Thisted, Ikast, Frederikssund, Højbjerg, Hillerød, Hedensted, Aalborg, Helsingør, Taastrup, Svendborg, Vanløse, Herlev, Ballerup, Randers, Lyngby, Roskilde, Jyllinge, Odense, Værløse, Nyborg, Ølstykke, Frederiksberg, Middelfart, Struer, Brønderslev, Nykøbing Falster, Hvidovre, Søborg, Kalundborg, Tilst, Lystrup, Hørsholm, Aabenraa, Herning, Frederiksværk, Allerød, Lillerød, Haderslev, Stenløse, Kolding, Viborg, Greve, Virum, Gentofte, Rønne, Aarhus, Rudersdal, Varde, Køge, Horsens, Nærum, Korsør, Rødovre, Odder, Silkeborg, Vallensbæk, Brabrand, Slagelse, og Albertslund, .\nClick-and-collect ift. gedehams er en mulighed i samtlige regioner af landet: Jylland (Midtjylland, Nordjylland, Sønderjylland, Syddanmark, Vestjylland, Østjylland, Sydjylland), Sjælland (Hovedstaden, Lolland, Nordsjælland, Falster, Midtsjælland, Sydsjælland, Bornholm, Østsjælland, Vestsjælland, Amager) og Fyn (Vestfyn, Midtfyn, Østfyn, Sydfyn, Nordfyn).\nNår man kigger i tallene fremstår det tydeligt, at mennesker tit søger for eksempel gedehams online og gedehams tilbud. Derudover oplever man typisk netshoppere lede efter blandt andet gedehams priser, køb gedehams samt billig gedehams, plus de kendte byggekæder som 10-4, Stark, Harald Nyborg, Davidsen, Silvan, Jem og Fix, XL-Byg, Bauhaus og Bygma.\nBedste tilbud på gedehams\nDet er jo efterhånden virkelig nemt for enhver at sammenligne tilbud på billige gedehams online hos flere internet varehuse, og af den grund har massevis af internet outlets været nødt til at mindske prisniveauet på gedehams betragteligt, og ovenikøbet garantere billig fragt.\nMen det kan alligevel blive gunstigt at se nærmere på et par e-handler efter udsalg og tilbud på gedehams online forud for at du bestiller, således at man er skråsikker på at få den prisbilligste pris. Kig ikke blot hos de kendte byggekæder som Jem og Fix, Bauhaus, Harald Nyborg, Silvan, Bygma, Davidsen, 10-4 og XL-Byg.\nMan må ikke desto mindre være årvågen med, at når en online forretning annoncerer billige gedehams online til en udsalgspris der kan virke enormt god, så kunne det tit være en varsel om en svindel webbutik. Betalinger med kort er trods alt inkluderet i en anordning, som skærmer en imod uoprigtige forretninger på nettet.\nVi slår generelt et slag for køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Alternativt bør du anvende et afbetalingstilbud som for eksempel ViaBill, ifald du tilstræber at afdrage omkostningerne til gedehams over en længere periode. Det foreslåes ofte hos online nichebutikker, men dog sjældent de udbredte byggecentre som for eksempel Bauhaus, 10-4, Bygma, Harald Nyborg, Jem og Fix, Stark, Davidsen og Silvan.\nNår man ser på tendenserne står det klart, at internetbrugere som regel søger fx billig gedehams og gedehams priser. Foruden dette oplever vi typisk netshoppere lede efter eksempelvis køb gedehams, gedehams tilbud samt gedehams online.\nTrustpilot genererer uden sammenligning værdifulde løsninger til at bese mange eksisterende kunders evalueringer og herved er det at foretrække, at du betragter internet shoppens vurderinger inden du shopper billige gedehams online.\nFacebook medfører tillige forholdsvis ønskværdige løsninger til at få indblik i e-shoppens troværdighed. Herinde ses en del online shops i Danmark som tilbyder kunderne at tilkendegive en vurdering af deres køb, hvilket også burde benyttes til at danne dig et indtryk af hvor glade kunderne er.\nForinden nogen handler billige gedehams online på en netshop burde man i og for sig få overblik over e-shoppens handelsvilkår, dog er det naturligvis ikke særlig interessant, især hos de udbredte byggemarkeder som Silvan, Jem og Fix, 10-4, Davidsen, Harald Nyborg, Stark, Bygma, Bauhaus og XL-Byg.\nEt andet alternativ kunne derfor være at granske hvorvidt internet virksomheden er verificeret af e-mærket, da det typisk er en antydning af at netshoppen forstår de officielle regler, tillige med at e-shoppen tit besøges af fagmænd som er meget bekendte med reglerne på området.\nDette er desuden din mulighed for støtte, når du bliver udsat for dilemmaer i forbindelse med dit køb af gedehams. Ligeså slår vi et slag for at man er påpasselig med de mest betydningsfulde vilkår der kan spille ind i forbindelse med købet af gedehams online, som eksempelvis hvilken ombytningsrettighed netshoppen bruger.\nI relation til det er det virkelig vigtigt, at man altid beholder ens faktura, så man fremadrettet vil kunne bekræfte bestillingen af gedehams, uagtet om man har handlet ved Harald Nyborg, Bauhaus, Stark, 10-4, Jem og Fix, XL-Byg, Silvan, Bygma eller Davidsen.


Definitionen støttes af følgende organisationer:\nInternet Society (DK)\nVersion 1.1 - 2004-05-04 - http://www.aabenstandard.dk\nFormålet med åbne standarder er at sikre "interoperabilitet" (at systemer kan samarbejde problemfrit) mellem uafhængige produkter. Dette sikrer fri konkurrence på et frit marked og gør det samtidig betydeligt nemmere for brugerne af produkterne at anvende dem i nye sammenhænge på nye måder til gavn for samfundet, som derved får fuld udnyttelse af de aktuelle teknologier.\nDet er derfor nødvendigt at blive enige om en fælles definition af åbne standarder, der kan anvendes af alle.\nEn åben standard opfylder følgende krav:\n1: Veldokumenteret med den fuldstændige specifikation offentligt tilgængelig.\n2: Frit implementerbar uden økonomiske, politiske eller juridiske begrænsninger på implementation og anvendelse.\n3: Standardiseret og vedligeholdt i et åbent forum (en såkaldt "standardiseringsorganisation") via en åben proces.\nUddybning af definition på åbne standarder\nAd 1. Veldokumenteret\nEt produkt, der hævder at basere sig på åbne standarder, skal for alle snitflader der er nødvendige for interoperabilitet og for at kunne integreres i og interagere med omverdenen, kunne henvise til den fuldstændige tekniske dokumentation, der er nødvendig for at skabe interoperable produkter.\nDet er et krav for at sikre denne interoperabilitet og for at mindske mulighederne for tekniske problemer i interaktionen mellem forskellige produkter, at standardens præcise navn/ betegnelse samt fuldstændige og udførlige dokumentation er let tilgængelig. Dokumentationen skal være offentligjort på almindelig vis.\nKravet tilgodeser, at det er teknisk muligt at implementere standarden med den maksimale grad af interoperabilitet, og at alle der er interesserede i at implementere standarden uhindret kan de få fat i standarden.\nAd 2. Frit implementerbar\nDer må ikke følge nogen bånd med på anvendelse og implementation af standarden. Det må f.eks. ikke være forbundet med afgifter at anvende den eller distribuere et produkt, der implementerer den. Der må ikke være politiske begrænsninger som f.eks. diskrimination overfor nationalitet, køn, race eller religion på anvendelse eller implementation. Anvenderen må ikke skulle forpligte sig ved indgåelse af specifikke juridiske aftaler/kontrakter for at kunne anvende eller implementere standarden.\nKravet tilgodeser at ingen udelukkes fra samfundets infrastruktur for eksempel p.g.a. økonomiske, kulturelle eller politiske forhold og at ingen producent udelukkes fra at lade sine produkter være anvendelige i infrastrukuren.\nAd 3. Vedligeholdt i åbent forum i en åben proces\nEn åben proces forudsætter at der foreligger klare, gennemskuelige regler for standardiseringsproceduren.\nDet er vigtigt for en åben standard at den er uafhængig af individuelle interesser og at alle har mulighed for at bidrage til dens vedligeholdelse. Dette sikrer både standardens integritet, dens anvendelighed og internationale anerkendelse.\nKravet tilgodeser at enhver kan have indflydelse på standardens indhold. Det er væsentlig at standardens tekniske udformning er, så alle brugeres behov bliver varetaget. F.eks. er det væsentligt for danske brugere, at POSIX-standarden indeholder understøttelse for internationalisering og dermed mulighed for understøttelse af dansk (localer), at der findes udvekslingsformater for email der er 8-bit (ESMTP), at der findes en localestandard der bl.a. kan definere at ugen starter på en mandag, samt hvornår uge 1 er i et år (ISO TR 14652), at der findes en sorteringsstandard (ISO 14651), og at der findes tegnsætskonverteringsstandarder (som RFC 1345). Det er her også vigtigt at processen er virkeligt åben, så selv små aktører kan have indflydelse. Ingen af de ovennævnte faciliteter ville formentlig have være standardiseret, hvis små danske aktører ikke havde haft en reel stemmeret i det pågældende standardiseringsorgan. Det er svært at vide om disse facililteter overhovedet ville være blevet standardiseret, men sikkert er det, at de ikke ville have været nær så udbredte.\nDenne definition er udarbejdet og vedligeholdes i DKUUGs standardiseringsudvalg <std@dkuug.dk>, der et åbent udvalg under DKUUG. Tidligere versioner findes her.\nUddybning af hvorfor åbne standarder er relevante.\nBruce Perens' definition af en åben standard\nSide 11 af denne PDF-fil indeholder en definition af en åben standard fra EU kommissionen som ikke er i overensstemmelse med ovenstående definition af en åben standard.\nDette dokument indeholder en relevant diskussion af patenter i åbne standarder samt et case-study og en lille oversigt over definitioner og patent-politikker.\nKen Krechmers artikel "The Principles of Open Standards" giver en ret detaljeret gradbøjning af begrebet åben standard.\nMichael Tiemann (Red Hat) "An Objective Definition of Open Standards"\nFølgende organisationer/firmaer støtter og anbefaler ovenstående definition af en åben standard\nDKUUG (Danish Unix User Group) er en dansk IT-forening, stiftet den 18 november 1983. Foreningens formål er at udveksle information og erfaringer omkring åbne systemer og generelt den nyeste viden indenfor operativsystemer, Internet, kommunikation samt udviklingsteknologier og -sprog.\nKontakt: Bestyrelsen <bestyr@dkuug.dk> - Bestyrelsen for DKUUG\nSSLUG Skåne Sjælland Linux User Group - Gruppe af Linuxbrugere med base i Øresundsregionen.\nKontaktperson: Gitte Wange <gitte@sslug.dk> - Formand for SSLUG.\nPROSA er et partipolitisk uafhængigt fagforbund udelukkende for it-professionelle.\nKontaktperson: Peter Ussing - Formand. Ahlefeldtsgade 16,1, 1359 København K.\nIT-Politisk Forening er et forum skabt med henblik på at skabe debat og opmærksomhed omkring samfundsmæssige, IT-relaterede spørgsmål.\nKontaktperson: Jørgen Elgaard Larsen, <Bestyrelsen@it-pol.dk>\nForeningen for Open Source Leverandører i Danmark Foreningen for Open Source Leverandører i Danmark ønsker et reelt markedsbaseret valg mellem forskellige typer af softwareudvikling og -licenser, således at valget af open source software sker på grundlag af kvalitet, pris, anvendelighed og hensigtsmæssighed.\nKontaktperson: Morten Kjærsgaard <mortenk@magenta-aps.dk>, Formand for Foreningen for Open Source Leverandører i Danmark (OSL).\nInternet Society (DK) er en ikke-kommerciel organisation, der opererer uafhængigt af nationale særinteresser. Formålet med ISOC er, at skabe et forum, hvor professionelle internetbrugere kan diskutere Internetrelaterede emner, såsom standarder, uddannelse og politiske spørgsmål om Internettets udbredelse.\nKontaktperson: Martin von Haller Grønbæk <mhg@vonhaller.dk>, Formand for ISOC.DK.\nBSD-DK er den danske *BSD brugergruppe. Med *BSD menes alle de operativsystemer, som fx. FreeBSD, OpenBSD, NetBSD samt MAC OS X, der er baseret på Berkeley Software Distribution grenen af Unix.\nKontaktperson: Anders Søndergaard Jensen <doozer@freakout.dk>, næstformand i BSD-DK.\nKLID - Professionelle Linux-interessenter i Danmark\nKontaktperson: Keld Simonsen <keld@klid.dk>, Næstformand for KLID.\nAaUUG - Aarhus Unix User Group - er en århusiansk Unix-brugergruppe. Med Unix menes der alt fra de kommercielle Unix-varianter til de frie operativsystemer som BSD og Linux.\nKontaktadresse: AaUUG-bestyrelsen bestyrelse@aauug.dk, Bestyrelsen for AaUUG.\nNJLUG - Nordjyllands Linux User Group - er en nordjysk Linux-brugergruppe, der arbejder for udbredelse og kendskab til GNU/Linux og frit software. Kontaktadresse: Georg Sluyterman <njlug.dk@thecrew.dk>, Dato: 2007-04-21.\nAndre organisationer eller firmaer, der også vil støtte ovenstående er velkomne til at deltage. Send venligst følgende information til <std@dkuug.dk> : Logo eller URL til logo, URL til hjemmeside, Kontaktperson incl. kontakt-info, Kort beskrivelse om den organisation/firma der repræsenteres.\nCopyright © 2004 DKUUG


Glimt af Jesus – Side 2 – Laundry\nJesus – provokerende ubekymret?\naf Sara Lorenzen28. april 2021\nSom mennesker har vi det med at bekymre os om mange små og store ting. Hvordan det skal gå i fremtiden? Får vi vores behov opfyldt? Kan vi klare presset og kan økonomien hænge sammen? Særligt konfliktfyldte situationer, hvor vi ikke kan gøre alle...\nJesus – alletiders festabe?\naf Sara Lorenzen21. april 2021\nHvordan var Jesus egentlig? Hvad for en slags selskab, var Han mon? I evangelierne kan vi se, at Jesus prioriterer fest og det at snakke om fest ret højt. At det nærmest er en form for kernebudskab. Hvordan passer det ind i vores liv med masser af...\nJesus – er afslappet det ord, der beskriver ham bedst?\nI dette afsnit ser vi på, hvordan Jesus hviler, mens andre stresser panisk rundt under en voldsom storm. Er det virkelig muligt at leve et menneskeliv uden stress, når vi rammes af svære omstændigheder? Hvad er det, der gør Jesus i stand til at være...\nJesus – et menneske uden skam og menneskefrygt?\naf Sara Lorenzen7. april 2021\nI tredje afsnit følger vi Jesus helt i starten af hans offentlige tjeneste, hvor folk hurtigt flokkes om Ham og får en masse forventninger til Ham. Hvordan navigerer Jesus under det pres, hvor det er umuligt ikke at skuffe folk? Hvad er hans coping...\nJesus – det mest menneskelige menneske?\naf Sara Lorenzen30. marts 2021\nI andet glimt er vi med, når Jesus, før Han er gået i gang med at fortælle om sin mission, presses til det yderste. Vi føler ofte, at noget må være gået galt, når vi oplever svære ting. Hvad er det, der gør, at Jesus ikke reagerer som et offer med...\nJesus – en slags storebror?\naf Sara Lorenzen24. marts 2021\nEr Jesus det mest menneskelige menneske, der nogensinde har levet? Glimt af Jesus er en podcast, der er skabt ud af en længsel efter at lære mere af Jesus om, hvad det vil sige at være menneske. Den Jesus, vi møder i Det nye Testamente, handlede...


Billig-Billy sælger billige kostumer og tilbehør og meget mere til billige priser - Pressdesk\nSkal du snart holde en helt fantastiske kostumefest for alle dine venner? Kostumefester er altid sjove, fordi man har muligheden for at være en anden person for en aften, og man kan få lov til at vise nogle mere gakkede sider af sig selv, end man plejer.\nMen hvilket kostume skal man så vælge, og hvor kan man overhovedet købe gode kostumer? Hvis du eksempelvis har sat dig for, at du skal have fat i et tyroler kostumer, er det ikke noget dårlig ide at tage et smut forbi Billig Billy – enten online eller i deres fysiske butik – så skal de nok have det rette kostume for dig.\nHar du svært ved at finde inspiration?\nEn ting er, at kostumefester er rigtig fede, og at man altid bliver glad, når man er inviteret til sådan en, men en helt anden ting er, at man selvfølgelig også gerne vil finde på et rigtig godt kostume, som er unik, sjovt, og som man føler sig godt tilpas i.\nHvis der er et tema, har man selvfølgelig en ramme, som man kan lade sig inspirere indenfor, men hvis det bare er en helt almindelig udklædningsfest, hvor man i princippet kan dukke op i, hvad man vil, så kan det godt være svært at finde ud af, hvad man skal klæde sig ud som. Derfor er det godt, at der findes en butik som Billig-Billy, som både kan give dig inspiration til kostumer, men som også giver dig mulighed for at købe det med det samme.\nFind din udklædning nemt og hurtigt hos Billig-Billy\nDet, der nemlig er så smart ved Billig-Billy er, at de har en masse forskellige kostumer, som falder i enhver smag, og fordi det hele er samlet et sted, skal du nok finde noget, som passer til dig. Hvis det er tyroler kostumer, du er på udkig efter, skal det nok være muligt at finde, og hvis det derimod er et heksekostume eller noget helt tredje, du leder efter, så er der også rigtig god chance for, at du kan finde det i Billig-Billy.\nDu kan tjekke dem ud på nettet, men du kan også kigge i deres fysiske butikker, hvor du også har mulighed for at prøve kostumerne – så det bliver ikke meget nemmere.\nUdfordr dig selv og lav dine egne kostumer\nHvis Billig-Billy ikke har helt det, du leder efter, fordi det er en meget unik udklædning, du går efter, som ikke bare lige er de helt normale tyroler kostumer, så kan du prøve at udfordre dig selv og lave dit eget.\nHer kan du eventuelt købe lidt forskellige ting fra Billig-Billy, da de også har en masse tilbehør til kostume, og ikke kun hele kostumer, og så kan du også tage i nogle forskellige genbrugsbutikker og se, om der ikke også er noget, du kan bruge der.


Norske stjerner i dyb sorg: 13-årig søn døde nytårsnat – Ekstra Bladet\n5. jan. 2018 kl. 10:46\nNorske stjerner i dyb sorg: 13-årig søn døde nytårsnat\nSkiskytterne Gunn Margit Andreassen og Frode Andresen mistede deres 13-årige søn nytårsnat\nGunn Margit Andreassen i sin aktive karriere. Arkivfoto: All Over Press\nDet norske par Gunn Margit Andreassen og Frode Andresen er i dyb sorg, efter de forhenværende skiskytte-stjerner nytårsnat mistede deres 13-årige søn, David.\nDet fortæller parret selv i en pressemeddelelse ifølge norske vg.no.\n- Vi er i bundløs sorg. Det ufattelige og utænkelige er sket. Man skal ikke miste et barn på 13 år, skriver familien i den hjerteskærende pressemeddelelse.\nDavid Aas Andresen fejrede nytårsaften med sin familie i Hønefoss, og alt virkede normalt, da den unge dreng gik i seng om natten, oplyser Gunn Margit Andreassen og Frode Andresen videre i pressemeddelelsen.\nMen næste morgen fandt de David livløs i sin seng.\n- Det var en glad og fornøjet dreng, som gik i seng, siger forældreparret.\nFar Frode Andresen i sin aktive karriere. Arkivfoto: All Over Press\nSkiskytteparret fortæller, at deres søn for fire år siden fik diagnosticeret en svag form for epilepsi, men at lidelsen stort set ikke spillede nogen rolle i hverdagen.\n- Han levede et helt normalt liv. Fodbold var det store i hans liv. Det var fodbold og holdkammeraterne i Haugsbygd IF, det var fodbold ude i haven, fodbold gennem FIFA-spillet i sofaen eller fodbold i stuen med softball. Real Madrid var hans hold, skriver sportsparret.\nDen 13-årige dreng er blevet obduceret for at klarlægge dødsårsagen, men der vil gå nogle måneder, før rapporten er færdig, skriver vg.no.\n- Ud fra, hvad vi ved nu, må vi gå ud fra, at David fik et stærkt epileptisk anfald, da han sov, skriver de knuste forældre.\nFredag skal der holdes en mindehøjtidelighed på David Andresens skole, og i næste uge begraves han ved Haug Kirke.\nGunn Margit Andreassen og Frode Andresen er naturligvis i dyb sorg, men parret takker lokalsamfundet for den varme og støtte, de har oplevet efter mareridtet i det nye år.\n- Vi må så hurtigt som muligt vende tilbage til hverdagen. Men vi kommer til at sørge i lang tid. Vi har modtaget hjælp fra et kriseteam og en præst. Vi bliver også taget godt hånd om af politiet, som automatisk kommer ind i billedet, når et barn dør helt uventet. Vi sætter stor pris på al den støtte, vi har modtaget, skriver Andreassen og Andresen i pressemeddelelsen.\nBåde Frode Andresen og Gunn Margit Andreassen har en glorværdig skiskyttekarriere bag sig.\nFrode Andresen blev verdensmester i sprint i 2000 og har derudover både en VM-sølv og bronzemedalje. I 2002 var han på det norske stafethold, der vandt OL i Salt Lake City. Andresen indstillede sin karriere i 2011.\nGunn Margit Andreassen har tre VM-guldmedaljer med hold og stafet. Derudover vandt hun VM-bronze individuelt i 2003. Hun har også to OL-medaljer, både sølv og bronze i stafet fra 1998 og 2002.\nSumo-stjerne overfaldt kollega med fjernbetjening: Nu er han færdig


Muldvarp eller mosegris - hvad er forskellen?\nMuldvarp eller mosegris – hvad er forskellen?\nMange forbinder muldvarpe og mosegrise som værende det samme, men det passer dog ikke. Dyrene og deres adfærd minder på mange måder om hinanden, men adskiller sig meget på en række punkter.\nMuldvarpen er en kødæder og lever af regnorme, snegle og insekter dom den finder nede i jorden, Mosegrisen er planteæder og lever mest af grønne plantedele. Mosegrisen samler sidst på sæsonen forråd ind af planter, rødder, grøntsager, løg, nødder, frø og hvad den ellers kan finde. Vinterforrådet opbevarer den under i jorden i dens gangsystemer.\nMuldvarpene får kun ét kuld unger i løbet af en sæson, mens mosegrisen er mere produktiv og kan nå op på 4-5 kuld unger i løbet af en sæson.\nSe om det er en muldvarp eller mosegris på skuddene\nBegge dyr graver gangsystemer under jorden, og deres skud minder meget om hinanden. Men det er muligt at se forskel. Muldvarpens skud er pæne og regelmæssige, og muldvarpeskuddene vil altid være lukkede. Muldvarpen lukker altid sine skud efter sig, når den har været oppe over jordoverfladen.\nSammenligner du mosegrisens skud med muldvarpens, vil det ses at mosegrisskuddene er mere sjuskede og uregelmæssige. De har en tendens til at være lidt fladere, og så i øvrigt variere mere i størrelsen, hvor muldvarpens skud er mere ensformige.\nMosegrisen er heller ikke så omhyggelig med at lukke skud og gange efter sig, og ofte vil du kunne fine huller ned til gangsystemet, når det er hjemsted for mosegrise.\nMuldvarpeskud (t.v.) og mosegriseskud (t.h.)\nHvor lever muldvarpen og mosegrisen?\nMuldvarpe og mosegrise kan sagtens bo i de samme områder, og kan også finde på at overtage hinandens efterlade gangsystemer i jorden. Mosegrisen holder dog mest til i nærheden af moser, enge, søer og vandløb – steder hvor der er lidt mere fugtigt, hvor muldvarpen har en tendens til at holde til i de lidt tørrere områder.\nPå grund af mosegrisens levesteder og dens evner til at svømme, kaldes den ofte også for en vandrotte.\nMosegrisen kan gøre skade på træerne\nHvor muldvarpen kun forvolder kosmetisk skade på ens have, forholder det sig helt anderledes med mosegrisen. Som planteæder er den ikke bleg for at tage grøntsager, blomsterløg og andre af havens planter. En egenskab der ofte har fået mosegrisen portrætteret i diverse tegnefilm, hvor Mickey Mouse og co. har deres hyr med at holde den fra køkkenhaven.\nMen mosegrisen er et skadedyr, og da den har smag for rødder, kan den gøre stor skade på havens træer. Den kan ødelægge hele rodsystemer på træer, og da den har særlig smag for frugttræernes rødder, bliver man sjældent begejstret for at få mosegrise i haven.\nEn af danskernes foretrukne haveplanter står også højt på menukortet hos mosegrisen, og de kan tge hårdt fat på havens rhododendron planter.\nEn eller mange dyr i haven\nMuldvarp eller mosegris er også ensbetydende med om der er én, eller der er mange. Muldvarpen er en enspænder der lever alene. Undtagelsen er parringstiden, hvor de opsøger hinanden.\nMosegrise derimod er sociale dyr der lever i grupper med hele familier. Og da de som nævnt får mange kuld unger i løbet af en sæson, bliver det hurtigt til mange dyr i haven.


Borup-kemi Eddikesyre 32% 0,5 l - Bestil kemi fra Borup-kemi på internettet på efarvehandel.dk\nBestil denne Eddikesyre 32% 0,5 l fra Borup-kemi hos efarvehandel.dk. Køb varen her hos efarvehandel.dk til en pris på kun 14,95 DKK.\nBorup-kemi kender man for smarte kemi, og Eddikesyre 32% 0,5 l er i den grad ikke anderledes. Det er bestemt ikke hemmeligt at kunderne tilfredse ift. kvalitet vs. pris, og fordelene er heller ikke mulige at overse.\nDu bør skynde dig - Kun meget få på lager netop nu hos efarvehandel.dk.\nFå overblik over alle varer fra Borup-kemi her.\nFå overblik over alle og bestil lige den kemi du mangler her.\nHvorfor skal jeg vælge Eddikesyre 32% 0,5 l fra Borup-kemi?\nHvad er grunden til at man bør bestille kemi fra Borup-kemi, og ikke én af konkurrenterne?\nDet er et rigtig godt spørgsmål, men slet ikke besværligt at svare på. For lige med Borup-kemi, specielt når det handler om kemi, så har de nemlig et fantastisk omdømme, og stort set alle deres brugere elsker dem. Hvorfor så det spørger du så? Jo, det er simpelt. Borup-kemi har en nær sammenhæng mellem pris og kvalitet. Og det er en ting de fleste købere er vilde med.\nDu kan i dag bestille Eddikesyre 32% 0,5 l fra Borup-kemi for en pris på kun 14,95 DKK. Og det er jo meget fornuftigt!\nMen hvorfor lige netop at købe kemi fra Borup-kemi hos efarvehandel.dk?\nMen hvad er grunden til at man skal bestille Eddikesyre 32% 0,5 l fra Borup-kemi fra efarvehandel.dk, og ikke hos én af de andre konkurrerende butikker?\nFørst og fremmest er efarvehandel.dk kendetegnet ved hurtig levering. Og køber du tidligt på dagen, bliver pakken afsendt selv samme dag. Og derudover har de fornuftige priser på levering, en vigtig faktor at have med i beregningerne. Og når nu vi alligevel er ved emnet om distribution, så er reglerne omkring returnering, så kan vi også bekræfte, at dette område er helt i orden hos efarvehandel.dk.\nEr der andre kendetegn ved lige denne shop? Ja, ikke nok med at have lave priser på fragt, fornuftige regler omkring retur, så kan efarvehandel.dk også være stolte af deres venlige service for deres kunder.\nTil sidst, men på ingen måde mindst, så er vi hos ProjektStart.dk imponerede over de lave priser for varerne, og det store varesortiment. efarvehandel.dk får ProjektStart’s varmeste anbefalinger. Du kan sikkert bestille ting derfra.


Phillip Island VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater OPRET PROFILnærSøg Om Phillip...HotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Mine rejser Gennemse\nSydlige Stillehav Australien Victoria Phillip Island Cowes Forslag til aktiviteter i Cowes A Maze'N Things\n566 anmeldelser Nr. 1 af 23 aktiviteter i Cowes Temaparker, Vandlande og forlystelsesparker 1805 Phillip Island Rd, Cowes, Phillip Island, Victoria 3922, Australien+61 3 5952 2283Website\nJa Nej Anmeldt 16 november 2016 tripinavan\nLæs alle 566 anmeldelser OversigtTure og billetterAnmeldelserPlaceringSpørgsmål og svarMere Vis også Hoteller\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 566 anmeldelserFremragende50 %Rigtig god38 %Gennemsnitlig10 %Dårlig1 %Frygtelig1 %Lukket nusø - lø10:00 - 17:00Alle åbningstider Åbningstid i dag: 10:00 - 17:00Anbefalet varighed: 2-3 timerPLACERING 1805 Phillip Island Rd, Cowes, Phillip Island, Victoria 3922, Australien\nKONTAKT Website +61 3 5952 2283Forbedr denne registreringEr denne seværdighed et godt sted til en picnic?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed et sted, der absolut skal ses?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Anmeldelser (566)Medlemsvurdering Fremragende147Rigtig god121Gennemsnitlig25Dårlig3Frygtelig4Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (300)Engelsk (564)Hollandsk (1)Flere sprog Sprog Dansk (300)Engelsk (564)Hollandsk (1)Fransk (1)Se, hvad de rejsende siger: 81-90 af 300 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejtripinavan266Anmeldt 16 november 2016 fra mobile enheder Alt for dyrt.Mereamazenthings, Assistant Manager hos A Maze'N Things, svarede på denne anmeldelseSvarede 6 december 2016Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejkerryr526Adelaide, Australien92Anmeldt 15 november 2016 Vi tilbragte 3 timer her - elskede det!amazenthings, Assistant Manager hos A Maze'N Things, svarede på denne anmeldelseSvarede 6 december 2016Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejtaniaj29West Beach132Anmeldt 15 november 2016 Sjov dag for hele familienMereamazenthings, Assistant Manager hos A Maze'N Things, svarede på denne anmeldelseSvarede 6 december 2016Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejmonicacZ5220WR7Anmeldt 10 november 2016 Fantastisk!!Mereamazenthings, Assistant Manager hos A Maze'N Things, svarede på denne anmeldelseSvarede 6 december 2016Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejTim K1Anmeldt 9 november 2016 Det er sjovt for hele familien!Mereamazenthings, Assistant Manager hos A Maze'N Things, svarede på denne anmeldelseSvarede 6 december 2016Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejWendy RGosford, Australien185Anmeldt 8 november 2016 Min grandsons elskede det!Mereamazenthings, Assistant Manager hos A Maze'N Things, svarede på denne anmeldelseSvarede 6 december 2016Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejCaro730023419Anmeldt 4 november 2016 OK, men ikke noget særligt.Mereamazenthings, Assistant Manager hos A Maze'N Things, svarede på denne anmeldelseSvarede 6 december 2016Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMiguel DIksan, Sydkorea3Anmeldt 2 november 2016 Sjov tidamazenthings, Assistant Manager hos A Maze'N Things, svarede på denne anmeldelseSvarede 6 december 2016Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejWayne BMelbourne Australia231119Anmeldt 31 oktober 2016 Børnebørn elskede en labyrint'n tingMereamazenthings, Assistant Manager hos A Maze'N Things, svarede på denne anmeldelseSvarede 6 december 2016Google Oversæt Mere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejWillK531Melbourne, Australien64Anmeldt 31 oktober 2016 Det er sjovt for hele familienMereamazenthings, Assistant Manager hos A Maze'N Things, svarede på denne anmeldelseSvarede 6 december 2016Google Oversæt Mere\nForrigeNæste1…7891011…30Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenSmiths Beach General Store33 anmeldelser 1,65 km væk Rusty Water Brewery Restaurant & Bar391 anmeldelser 0,16 km væk Cafe Lugano125 anmeldelser 4,59 km væk Purple Hen Winery51 anmeldelser 2,75 km væk Seværdigheder i nærhedenIsland Surfboards & Surf School11 anmeldelser 1,67 km væk Archy Surf10 anmeldelser 2,01 km væk Phillip Island Grand Prix Circuit242 anmeldelser 3,04 km væk Spørgsmål og svarSe alle 6 spørgsmål Få hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på A Maze'N Things.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSendForrigeNæste12


Max Frisch 100 år – Berlin-nyt.dk\nUdstilling på Akademie der Künste i anledning af 100 året for Max Frisch’s fødsel sidste år.\nFra på lørdag den 14. januar viser Akademie der Künste en udstilling om forfatteren og arkitekten Max Frisch (1911-1991). Vi er nok mange, der har tvangslæst hans Homo Faber i gymnasiet og ellers ikke har interesseret os så meget mere for ham. I forbindelse med min bacheloropgave om Bertolt Brecht kom jeg dog forbi Max Frisch igen, fordi Frisch og Brecht udviklede et venskab i gensidig beundring, da de opholdt sig i Zürich i slutningen af 1940’erne. Max Frisch har i sin dagbog i 1948 givet udtryk for sin beundring for Brecht: […] Einem überragenden Talent gegenüber, was Brecht nebenbei auch ist, im Augenblick wohl das grösste in deutscher Sprache, kann man sich durch Bewunderung erwehren […] (Rinhold Jaretzky: Bertolt Brecht, 2006, Rowohlt Taschenbuch Verlag).\nMen nu tilbage til Max Frisch. Udstillingen kommer fra Zürcher Museum Strauhof, hvor den blev produceret og vist sidste år. På udstillingen vises Frisch’s forfatterskab, originalmanuskripter, notebøger, fotos og filmklip, breve og arkitekttegninger. Desuden vises videoer, hvor unge læsere fortæller om deres oplevelse med netop Homo Faber, og hvor diverse personer bliver interviewet om Max Frisch. I Berlin vises ydermere 30 sider af “Berliner Journal”, som Max Frisch skrev i 1970’erne, hvor han jævnligt opholdt sig i Berlin. Han havde en lejlighed i Fridenau og mødtes med forfatterkollegaer som Günter Grass, Uwe Johnson og Christa Wolf. Et af Max Frisch’s arkitektoniske efterladenskaber kan ses i Zürich, nemlig Freibad Letzigraben, som nu kaldes Max-Frisch-Bad (linket er til Wikipedia).\nUdstillingen vises i Akademie der Künstes afdeling på Hanseatenweg (tæt ved S-bahnhof Bellevue). Se åbningstider m.m. på nedenstående link til Akademi der Künste.\nmuseumsportal-berlin.de om Max Frisch udstillingen\nAkadmie der Künste’s hjemmeside om Max Frisch udstillingen\nForrige artikel Effi Briest på Maxim Gorki Theater\nNæste artikel Stasimuseum Berlin genåbnet\nUdgivet i Arkitektur, Litteratur, UdstillingTagget: Max Frisch


Jyllandsringen, 21. januar 2013\nNiels, Mikkel, Bjarke, Martin, Søren, Lars Gertsen, Jens og Lars Kringelbach.\n[pic,1,"Folk er ved at forberede sig mentalt inden starten."]\nDet var overskyet, men det holdt tørt, mens racerne kørte den første kvalifikation i 2013.\nNiels lagde ud med en pæn tid, der desværre også havde en udskridning: 19 - 1:27:13,\nMikkels runde gik stort set ligesådan, men da han brugte en tur mere, lagde han sig bagved Niels: 20 - 1:52:28.\nBjarke fulgte tendensen og brugte en tur mere end Mikkel, og da han brugte lidt ekstra tid deriudpover, hjalp det ikke i denne sammenhæng at han som den første ikke havde skredet ud: 21 - 3:02:90.\nMartin skred heller ikke ud, til gengæld brugte han en tur mindre end Bjarke, og så kilede han sig ind mellem Bjarke og Mikikel med 20 - 3:10:14.\nSøren brugte mange ture på at komme rundt på banen, til gengæld var der ingen udskridninger, han endte foreløbig sidst: 22 - 3:03:37.\nLars G. brugte ikke mange ture og havde ingen udskridninger, det var kun tiden, der holdt ham fra en pole, så han blev toer: 19 - 3:16:25.\nJens kørte foruftigt og lavede ingen udskridninger undervejs, så han kom ind inden Bjarke og Søren med 20 - 3:58:09.\nDagens sidste kører i kvalifikationen var Lars K., som brugte god tid og tre udskridningsfelter på sin omgang, og det indbragte ham den sidste startposition med 30 - 6:40:06. [pic,2,"Startpositionerne."]\nNiels 16 2 0 1:27:13 19\nLars 16 0 0 3:16:25 19\nMikkel 17 2 0 1:52:28 20\nMartin 17 0 0 3:10:24 20\nJens 17 0 0 3:58:09 20\nBjarke 18 0 0 3:02:90 21\nSøren Mors 19 0 0 3:03:37 22\nLars Kringelbach 18 6 0 6:40:06 30\nSkyerne flyttede sig ikke inden starten, og da der var risko for regn, tænkte vi mere over dækvalg end vanligt. De fleste startede på bløde dæk, men de to gange Lars vaælgte hårde dæk istedet.\nStarten blev dramatisk, da først Mikkels Williams, og dernæst Sørens Sauber stallede, og det satte dem noget tilbage.\nNiels lagde fint fra i Mesterbilen, med jens i tæt parløb, og det holdt indtil sidste sving, Jens' Jaguar tralk fra, og Niels mmåtte sætte farten ned for at holde sig på banen. Mikkel havde kørt sig fantastisk frem efter sin katastrofale start, og da hans hurtige pitstop lykekdes, i modsætning til Jens', hentede han Jens i første sving, og dermed var Mikkel i frontduel efter første omgang til stor jubel for Williams.\nResten af feltet kom stort set i pit samtidigt, og det eneste andet vellykkede pitstop blev pudsigt nok udført af Sørens mekanikere, og han var den anden, der stallede i starten. [pic,3,"Jens i jaguaren på vej ind i første svingt efter pitstop, mens Mikkels Williams kan anes i pitlane på vej ud, lige bagved Niels' Mesterbil på vej ind i pit."]\nI løbet af anden omgang fik Mikkel sneget sin Williams foran, og han kunne gå i pit som den første til endnu et vellykket pitstop.\nJens holdt sin andenplads bagved i Jaguaren, og valgte denne gang at reparere lidt på bilen.\nI feltet var der lidt mere drama, da Bjarke påkørte Søren i EPO-svinget med sin for sin egen Williams tilfølge, mens Sørens Sauber kunne køre derfra. Skulle nogen være i tvivl, så er det et skidt sted at gå i spin, og det var alle da også rare at gøre Bjarke opmærksom på :-)\n[pic,4,"bjarke øger alles humør, da han ramler ind i Sørens Sauber lige inden banens hurtigste del."] Søren og Lars K. kørte i pit side om side og valgte begge at pitte langt.\n[pic,5,"Mikkel i første sving på tredje omgang, mens Jens er en tur bagved i Jaguar. Sørens Sauber kan ses i pitlane på vej ud."] Niels og Lars G. var de næste i pit, og her valgte Niels at satse og sætte regndæk på bilen, da teamet havde fået meldinger fra meteorologerne at regnen kunne komme snart.\n[pic,6,"Trængsel i pitten: Lars K. (Ferrari) holder Niels (Mesterbil) tilbage lige uden for Martins (Leopard) pit."] Sidste mand i pit var Bjarkes ramponerede Williams, der i et sjældent hurtigt stop fik skiftet forvinge og fik regndæk på.\nDet skulle vise sig at regndæk var en god idé, idet det begyndte at regne ligesom Bjarke var kommet ind i første sving.\n[pic,7,"Bjarkes Williams moser ind i svinget i femte gear og regnen begynder at falde."] Lars G.'s Toyota kunne ikke holde sig på banen og på vejen ud af Automestersvingene, fortsatte den ligeud og slog en kolbøtte.\n[pic,8,"Lars G.'s Toyota vælter ud af svinget på hårde dæk i regnen"] Det afholdt dog ikke Mikkel fra at køre stærkt, og der var ingen mulighed for nogen for at indhente ham - tillykke til Mikkel.\nKampen om andenpladsen blev en affære mellem Jens i Jaguar og Lars K. i Ferrari. Ferrarien havde klart mest fart, samtidigt med at Jens' Jaguar faldt tilbage og måtte kæmpe om tredjepladsen.\nSørens Sauber havde det lidt sværere med regnvejret, og han blev hentet i næstsidste sving af Bjarkes Williams, som udnyttede regnen til fulde, sådan at der var tre i kapen om den sidste podiumplads. Det blev afgjort i sidste sving, da jens pressede sin Jaguar forbi Sørens Sauber, samtidigt med at Bjarke ikke kørte hurtigt nok igennem det, og dermed var pladserne 3, 4 og fem afsat.\n[pic,9,"Jens (Jaguar) sikrer sig tredjepladsen ved at overhale Søren (Sauber) indenom i sidste sving, mens Bjarke (Williams) må se på"] Længere nede i feltet måtte Niels sande, at regndæk i regnvejr ikke nødvendigvis betyder at man kommer hurtigt frem. Heldigvis for ham holdt bilen, og i duellen med Martins Leopard inden sidste sving, pressede Martin sin racer så meget at den røg af banen i Castrol-svinget, og så kunne Niels køre Mesterbilen over som sidste mand til en sjetteplads. [pic,10,"Martin (Leopard) har så travlt med at køre stærkt at han ikke når at dreje nok."]\nJeg synes løbet i dag viste, at man *skal* ramme EPO-svinget rigtigt, hvis ikke man vil køres grundigt bagud, mens resten af banen er mere tilgivende. Da jeg denne gang sluttede bagi, synes jeg naturligvis det er en ringe bane ;-) [pic,11,"9 farefelter blev det til denne gang - en mild affære."]\nMikkel 1 9 2 3 2 3 2 1 5\nLars Kringelbach 2 9 2 3 2 2 2 2 8\nJens 3 9 1 3 3 2 2 2 4\nSøren Mors 4 9 1 2 3 2 3 2 9\nBjarke 5 9 1 3 3 2 2 2 10\nNiels 6 9 1 3 2 3 2 2 1\nMartin Udg. 3. omg. dæk 9 1 3 3 2 2 2 3\nLars Udg. 3. omg. dæk 7 2 3 3 3 2 2 2