Poker uden penge - sådan laver du overskud på poker uden penge\nTexaspoker.dk » Lav overskud på poker uden penge\nAt spille sig til en rulle fra scratch – En artikel fra Texaspoker.dks artikelkonkurrence i 2008.\nJeg har kun 2 års erfaring med online poker, og denne artikel er mit første forsøg på at videregive lidt af min beskedne pokererfaring. Jeg er hverken rig, et teoretisk geni eller en uovervindelig turneringskonge, men jeg har formået at opbygge en fornuftig rulle fra scratch 2 gange i løbet af 2 år.\nNogle af de tanker, jeg har gjort mig undervejs op igennem de forskellige niveauer, vil jeg forsøge retrospektivt at genskabe i denne artikel.\nDet vil således ikke være en teoretisk funderet artikel, idet der findes mange gode teoretikere, der har dækket dette nybegynderområde, også på dansk. Jeg vil i stedet forsøge at afdække lidt af den psykologiske del af spillet – set fra en hobbyspillers perspektiv.\nSom det første kan jeg ikke anbefale nok, at man læser om poker. Start evt. med at låne bøger af venner eller på det lokale bibliotek.\nDer findes også enorme mængder af gratis teoretiske artikler på nettet på diverse forums og bl.a. på pro’ernes hjemmesider. Men vær yderst selektiv i din udvælgelse af pokerlitteratur. Ikke alt har relevans for dit spil ift. dit niveau!\nDer findes et hav af artikler, der minder om emnet her. Dog tager de fleste (for ikke at sige alle) artikler udgangspunkt i, at man stiller et opstartsbeløb til rådighed, når man vil starte med at spille online poker.\nPokerpro Kim Birch har skrevet en artikelserie (Tipsbladet) om emnet, hvor han på nærmest ingen tid laver nogle få hundrede dollars om til flere tusinde dollars. Kims tanke bag artikelserien er naturligvis god, men hav for øje at Kim har levet af at spille high stakes poker i mange år og har derfor flere værktøjer i pokerbæltet.\nBemærk at han slår mønt op i både PLO, NLHE og rebuy-MTT’s, og det er altså ikke noget, man bare lige gør fra day one. Kims artikelserie er efter min overbevisning mere velmenende end realistisk. Vær derfor realistisk når, eller hvis, du absolut skal måle pokerpotens med andre.\nNærværende artikel henvender sig altså primært til nybegyndere uden mønt på lommen. Eller nybegyndere, der som jeg, var for nærige/fattige til at smide et fornuftigt opstartsbeløb. Og mon ikke hobbyspillere, der er stuck i micro limit poker, kan nikke genkendende til nogle af de problemstillinger, jeg berører undervejs?\nJeg har det med poker som med alle andre nye spil/sportsgrene/idrætter, jeg vil lære. Jeg vil ikke lægge en masse penge i f.eks. udstyr, hvis det viser sig, at jeg er enormt ringe til disciplinen. Derfor begyndte jeg med gratisspillene.\nPlaymoney-bordene afskrev jeg hurtigt, idet der ofte var mange spielverderbere dér. Derimod var der masser af action og fornuftig poker i freerolls, hvor man kan vinde penge. Jeg vil til hver en tid anbefale alle nybegyndere at spille en masse freerolls.\nFor det første er en eventuel pengepræmie en god gulerod, og for det andet får du masser af gratis poker/turneringserfaring. Det er naturligvis ikke alle, der tager disse gratisturneringer lige alvorligt, men det er kun en fordel, for så er I reelt set færre, der dyster om pengepræmierne.\nDet handler i første omgang om at få oplevet og spillet en masse hænder. Det handler om at opleve en masse dilemmaer, bydemønstre og standardsituationer, du vil opleve undervejs som pokerspiller.\nIkke mindst handler det om at opleve dig selv i rollen som pokerspiller:\ner du (for) stædig? Er du tålmodig (nok)?\nhvordan reagerer du på et reraise?\nhvordan reagerer du på et bad beat?\nhar du tendens til tilt, og hvordan tackler du det?\nhvordan føles det at bluffe/stjæle? Kan du holde fokus, når du er blevet bluffet?\nhvordan reagerer du på trashtalk?\nhvad nu hvis din modstander(e) konstant angriber din blind?\nHvad træner jeg ved freerolls?\nSelve konkurrenceelementet og benovelsen over spillets mange facetter var rigeligt for mig i starten. Erfaringen kommer dig til gode i længden, så det er om at få spillet en masse hænder. Samtidig træner du din koncentrationsevne ved skærmen, der givetvis er lav i starten.\nPå diverse forums er man flinke til at poste spændende freerolls (næsten) hver dag, og der findes mange hjemmesider, der gør en dyd ud at liste disse gratisturneringer. Det er nærmest en subkultur.\nJeg startede i tidernes morgen på Ultimatebet (UB), da de har mange løbende freerolls og fik masser af øvelse (og lidt bonusdollars). UB kan dog ikke anbefales, idet deres freerolls ikke direkte udløser penge. Spil gerne flere freerolls ad gangen og optræn dig i at multitable. Det medfører flere beslutninger og holder dig fokuseret.\nFor mange freerolls ad gangen kan dog være stressende, så find din grænse mht. antal borde. Du kan evt. sit out i starten af en turnering, hvis du er ved at nå boblen i en anden.\nJeg forsøgte også at træne evnen til at sætte folk på en handrange. Altså hvilke kort sidder min(e) modstander(e) med? Uanset om jeg spillede med i potten eller ej.\nDet er nødvendig træning, og det ved alle, så derfor nævner jeg det blot. Ligesom jeg nøjes med at understrege nødvendigheden af at lære starthænder, hvorfra og hvordan de bør spilles. Desuden øvede jeg mig i:\nat kunne udpege the nuts i løbet flop, turn og river\nat udtænke ønskeflop ift. min holding\nscarecards (kan f.eks. dræbe action, kan f.eks. ødelægge værdien af min hånd)\nbudstørrelser (beskytte potten eller holde den lille)\npotodds (og implied odds)\nspotte spilletyper (aggressivitet, passivitet, positioner, etc. Der er ofte mange gengangere i de samme turneringer)\n(Texaspoker.dk bryder her lige ind for en kort bemærkning og henviser til Kim Birchs artikel Profil af en modspiller, der handler om at aflæse sine modspilleres spillestil.)\nFreerolls med værdi\nEfterhånden som erfaringen vokser, bør du opleve, at du på gode dage kommer længere og længere i turneringerne. Derfor bør du opsøge freerolls, der passer i din tidsplan, og som kan svare sig at spille (tid vs. præmier).\nI begyndelsen er man givetvis ikke så kræsen mht. pengepræmier, og hver cent er velkommen. Men med tiden bliver du muligvis mere selektiv i dine turneningsvalg. Store pengepræmier, der kan vindes/spilles på kort tid, er altid at foretrække.\nFor mit eget vedkommende var jeg specialeskrivende, da jeg startede med at spille poker og havde derfor masser af fritid.\nUdover at spille at spille lejligheds-freerolls, spillede jeg konsekvent 2-3 stk. om formiddagen på Ipoker-netværket (eks. Bet365 Poker). Pengepræmierne var lave, men der var til gengæld lavt loft på deltagerantallet.\nUdgangspunktet var at forsøge at skabe kapital, derfor var min målsætning i første omgang at komme i pengene. Derefter løsnede jeg lidt op og jagtede finaleborde og bedre penge.\nIpoker havde også ”lukkede” freerolls, som man kunne kvalificere sig til enten i form af raked hands eller turneringsplaceringer m.m. Heldigvis havde netværket også meget billige sit & go-turneringer og microlimit cashborde, så når jeg vandt lidt, var det straks ind på de rigtige borde og forsøge at få pengene til at yngle og mærke adrenalinen i kroppen.\nJa, selv om vi taler om håndører, så kan det sætte blodet i omløb. Både fordi det pludselig handler om egne penge, men især fordi man vil vinde.\nDe første cashgames\nDe første eventyr på pengebordene endte forholdsvist hurtigt, idet spillet er anderledes end turneringer, og jeg kunne ikke reloade flere gange. Min gulerod var hele tiden, at jo bedre turneringer, jeg spillede, desto mere kunne jeg lege med bagefter.\nDet var et vigtigt incitament til at tage freerolls alvorligt. Jeg spillede konstant disse freerolls og besluttede, at jeg ikke måtte klatte eventuelle gevinster væk, før jeg havde nok $ til at reloade flere gange.\nJeg havde læst, at det var godt at have en bankroll (BR). Punktet blev nået, og jeg havde således x antal buy ins til det mindste cash level. Jeg husker ikke beløbet, og det var ikke mange buy ins, men det var åbenbart nok, for rullen voksede og voksede.\nJeg spillede kun billige spil (sit & go’s, MTTs og cash) og prøvede aldrig at luske op i højere levels, før jeg havde nok BR til lidt modgang. For første gang havde jeg en lille rulle, og følelsen var fantastisk. Tænk sig at alt var vundne penge!\n(Nedenfor kan du læse mere om bankroll management (red.))\nSom jeg nævnte tidligere, var det hele tiden mit mål at rejse kapital, så mit turneringsspil var derefter. Først i pengene, derefter så langt som muligt.\nI cashspillet gjaldt det også om at rejse sig med overskud, så min første cashstrategi mindede om at rathole: Ind og nappe en gevinst og så ud igen. Jeg blev siddende længe og spillede knastørt og var disciplineret til at rejse mig, når jeg havde overskud.\nNogle dage var det flere buy-ins og andre dage kunne det måles i cent, men det var overskud, og det var vigtigt for min motivation.\nVariansen svinger. Nogle gange er den til din fordel, og andre gange er den det ikke. Min taktik var simpel (og ukurant): Vind mest muligt når du oplever positiv varians, og minimer dine tab under negativ varians.\nForsøg at stoppe på toppen af den positive variansbølge. Jeg blev sjældent ved bordet og drog fordel af en større stack. Det gjaldt primært om at sikre rullen. (NB: I dag er nogle pokersites sikret mod at rathole.)\nFortsatte også med freerolls\nSideløbende med mit cashspil spillede jeg stadigvæk de samme freerolls. De kostede jo ikke noget at have kørende i baggrunden, og jeg havde rigelig øvelse med at multitable. Selv på de lave borde var der masser af gengangere, så jeg tog rigeligt med noter, som jeg indimellem drog fordel af.\nNår jeg prøvede kræfter med nye limits, var det altid kun et bord med højere indsats og resten med den normale indsats for at vænne mig til nye beløbsstørrelser. Spillet ændrede sig ikke, og det var de samme spillere, men alligevel synes jeg at kunne huske, at man lige skulle vænne sig til andre beløb.\nJeg spillede kun det ene sted og foretog aldrig en indbetaling, og jeg fik aldrig poker bonus af nogen art. Til gengæld fik jeg spillerkendskab (=noter) på netværket på mine levels. Ligesom jeg fik en indgående kendskab til turneringsoversigten og udnyttede de mange freerolls. Min BR blev dog hævet omkring jul/nytår.\nBankroll og management\nEfter nytår meldte pokertrangen sig igen, og jeg må pinligste vis indrømme, at jeg igen var for nærig/fattig til at afsætte startkapital til en BR. Derfor stod der freerolls på menuen.\nJeg var i mellemtiden blevet klogere på pokerjunglen og forlod mit gamle vandhul og oprettede mig i stedet enkelte steder med gode, lejlighedsvise freerolls, der passede mig tidsmæssigt.\nEvnerne må være blevet bedre, for denne gang tog det mig kun få fornuftige freerolls, før jeg faktisk havde en gangbar startkapital. NETeller-kontoen blev oprettet!\nEndvidere stødte jeg på begrebet bankroll management (BRM) og erfarede, at jeg tidligere har spillet med alt for lidt sikring. Dog har jeg aldrig været for stolt/stædig til at rykke ned i limit, hvis jeg følte mig økonomisk presset, og det var givetvis med til at holde min BR kørende.\nMin nye BR gjorde, at jeg kunne springe de laveste cashborde over denne gang, og det var således slut med at rathole og udelukkende spille knastørt.\n(Bemærk at der er forskellige grænser for BRM ift. pokervariant og antal deltagere (SH eller full ring). Bankroll management sikrer dig i kampen mod negativ varians.)\nEn BR er din sikkerhed, men jeg har oplevet en ulempe ved at have en BR i min relativt korte tid med poker.\nJeg har prøvet, hvad man kalder for pengeblindhed. Det er en form for ligegyldighed eller manglende respekt for dine penge. Det kan skyldes, at du ikke sidder med pengene rent fysisk. Det kan betyde, at man klatter sine penge væk, blot fordi man har råd til det.\nPersonligt har jeg tidligere haft problemer med at have for mange penge stående på én pokerklient. Det var ikke så meget fristelsen til at afprøve (meget) højere limits. Det var nærmere for let at reloade og reloade og reloade og reloade…\nDerfor står min bankroll på NETeller, og jeg har kun minimalt stående på de forskellige pokersites.\nI dag ved jeg, at hvis jeg f.eks. skal afprøve moves, som kan blive en bekostelig affære, så gør jeg det på lavere levels. Og hvis jeg skal skeje ud, så er det altid for et begrænset beløb. Selvkontrollen er altafgørende. Også når du med din nyvundne BR skal finde din rolle i pokerhierarkiet. Find dit eget spot!\nDu kan være sikker på, at folk har mere travlt med at poste på forums, når de vinder turneringer/kæmpe pots, end når de går broke eller er på randen til det.\nDog har SKATs åbenlyse medlæsen sat en naturlig dæmper på folks lyst til at poste. (Artiklen er skrevet før Spilleloven trådte i kraft. Spil på pokersites med dansk licens er i dag skattefrit)\nBonusjagt er bestemt også en mulighed, når du skal spille din bankroll større.\nI længden er det ikke den store fidus, men det kan være et lille sikkerhedsnet, hvis du er ny spiller. Fordelen er, at der er uopnåeligt mange bonusser på markedet, og bonusjagt er også nærmest blevet en pokersubkultur – ligesom freerollere er blevet det.\nJeg vil ikke anbefale nogen at jagte bonusser som det første af ovennævnte årsager. Men også fordi vilkårene for de forskellige bonusser er så forskellige fra pokersite til pokersite.\nSom helt grøn pokerspiller kan det være meget uoverskueligt at gennemskue diverse bonusser. Gang på gang hører man om spillere, der er (ved at gå) broke, fordi de har kastet penge efter – en for dem – uopnåelig bonus.\nJeg jagtede først min første bonus, da jeg følte, jeg havde erfaring nok ved pengebordene, hvor bonusser primært skal frispilles, og min bankroll var tilstrækkeligt sikkerhedsnet. Jeg har clearet de nemmeste på markedet ved at være selektiv.\nMan skal virkelig læse vilkårene ordentligt igennem. Desuden er der forskel på definitionen af en raked hand på de forskellige sider. Nogle bonusser er uopnåelige for småspillere! Kig derfor altid efter en evt. tidshorisont.\nSpørg dig hellere frem, inden du signer nye steder og skyder penge efter bonussen. Og som tidligere nævnt findes der ofte flere ”lukkede” freerolls, der blot kræver et indskud eller et spillet antal raked hands på siden.\nFor mig at se kan pokerspillet opfattes som en lang læreproces. Jeg har ikke tal på, hvor mange gange jeg har overset flushes osv. Som helt grøn kan man være så fokuseret på ens egen hånd, at man kan stirre sig blind i ren og skær kådhed.\nMin anbefaling er at få øvet en masse, inden du smider penge efter dit pokerprojekt. I længden kan det blive dyrt at overse flushes, så hvis du har ambitioner med dit pokerspil, kræver det, at du udvikler dig som spiller.\nLæs om poker (pokerbøger, magasiner, nettet, artikler) og få evt. konstruktiv kritik af udvalgte hænder på forums.\nMan bør vel som minimum stræbe efter at blive en vindende pokerspiller – også selvom man kun er en hobbyspiller, som jeg er. Hvis du ikke tror på dygtighedselementet i spillet, kan du lige så godt investere dine penge i skrabelodder!\nDen vindende spiller tager i længden klogere og mere rentable beslutninger end sin gennemsnitlige modstander.\nMin opfordring er derfor at finde dig selv (foretrukne poker netværk, pokervariant, cash games, MTT, STT, spillestil) og din plads i pokerhierarkiet (limits) og vær ærlig over for dig selv (er du god nok til dette bord?) og dine eventuelle begrænsninger (max tab pr. session), hvis du vil blive en vindende pokerspiller.\nTexaspoker.dk indeholdt oprindeligt et velbesøgt pokerforum, hvor mange af brugerne tog sig tid til at hjælpe hinanden med spørgsmål omkring deres spil og ikke mindst til at skrive vejledende artikler, som denne, der er skrevet af brugeren Fuser tilbage i 2008, hvor den vandt 1.-præmien i en artikelkonkurrence på Texaspoker.dk.


Edgar Manucharyan: Biografi, karriere og resultater af en af de mest populære fodboldspillere i Armenien\nPlay-Azlab.com / Sport og fitness / Edgar Manucharyan: Biografi, karriere og præstationer af en af de mest populære fodboldspillere i Armenien\nEdgar Manucharyan er ægtestjernen i armenien En af de mest populære fodboldspillere i dette land. Han har en interessant biografi og en temmelig imponerende karriere. Nu er Edgar Manucharyan en fodboldspiller, der spiller for Ural "Ural". Nå, det er mere værd at fortælle om hans succeser og resultater.\nEdgar Manucharyan blev født i 1987 i byenJerevan - hovedstaden i Armenien. Hans fodboldaktiviteter begyndte i en klub kaldet "Pinkuk". Ved 17 blev han anerkendt som holdets topscorer. Det var en stor præstation på det tidspunkt, hvor den unge fodboldspiller blev sendt til Ungarns team i Armenien, hvor han blev mere og mere frugtbar til at øve. Det var begyndelsen på en vellykket karriere. Ingen ville have troet det snart ville den lovende unge mand gå langt i udlandet - for at spille for en af de mest berømte europæiske klubber.\nI slutningen af 2004, i december, Edgar Manucharyangik til den mest berømte klub i Holland - i Amsterdam "Ajax". Desuden kom han selv ind i feltet som en del af holdet. Og det var ikke bare noget træningsspil, men en kamp mod catalansken "Barcelona"! Det fandt sted den 14. december. Derefter tilbragte Edgar Manucharyan kun 14 minutter på banen. Det var en uheldig dag for ham, da fodboldspiller havde en alvorlig benskader under spillet. Fra feltet tog spilleren væk. Efter en lægeundersøgelse viste det sig, at han havde en alvorlig brud på metatarsalbenet. Skaden rørte ved højrebenet. Samme dag den 14. december udtalte fodboldforbundet i Armenien, at Edgar Manucharyan er den bedste fodboldspiller i landet 2004. Dette blev bekræftet af en undersøgelse foretaget blandt journalister. Så, som om, den armenske fodbold nåede et nyt niveau.\nSelvfølgelig besluttede Ajax ikke at underskrive kontrakten isamme dag og snart også. Men de nægter ikke at give ideen om at invitere en lovende fodboldspiller fra Armenien til deres hold. Så efter han kom (nemlig - Juli 1, 2005- th år), den hollandske klub har indgået en kontrakt med angriberen i tre år. "Ajax" købte spilleren i bare et hundrede tusinde dollars.\nAllerede den 18. september i samme år, angriberendebuterede for hans nye hold. Det var en kamp mod FC "Alkmar Zanstrek". I dette spil kom Edgar på banen i slutningen - i det 84. minut. Han erstattede en anden angriber. Det var Ryan Babel. Desværre tabte i dette spil "Ajax" sin sværede modstander med en score på 2: 4. I løbet af denne sæson vandt Manucharyan kun fire kampe, men vinder alligevel den nederlandske cup med klubben.\nNæste sæson er angriberen også sjældenJeg kom til basen, men i det mindste kunne jeg se det oftere på banen. Desværre fortsatte skader med at forfølge en lovende spiller. Og på grund af dette måtte han spille for ungdomsholdet "Ajax".\nEndelig, den 2. november 2006, Edgarformået at score sit første mål for amsterdam klubben. Dette skete i UEFA Cup-kampen 2006/07. Derefter modtog "Ajax" Wienerklubben "Østrig". Manucharyan dukkede op på banen i anden halvdel, i det 57. minut, og allerede på 65th sendte han bolden ind i modstandernes mål. Således har spilleren øget scoren til 3: 0. Og det var en stor hjemme sejr.\nDen 22. juli deltog angriberen i en venligkamp mod London "Arsenal". Kampen blev afholdt på det nye stadion, og det var et farvel for Dennis Bergkamp, som var en tidligere spiller af både den ene og den anden klub. Derefter gjorde Edgar en god hjælp på Hünthelar. Det var det første mål i historien om det nye stadion "Emirates".\nI 2007 underskrev fodboldspiller en ny kontrakt med"Ajax" - denne gang indtil 2011. Sandt nok gik tingene ikke som planlagt, så i 2009 spillede Edgar allerede for "Harlem". Klubben lejede det fra Ajax i et år. Men så snart "Harlem" gik konkurs, vendte seks spillere, der var lejet af Amsterdamerne tilbage til deres hjemmearbejde. Men Edgar blev der i kort tid - fra 3. februar 2010 begyndte han at spille for FC "AGOVV". Og i det allerførste spil scorede han et mål, hvilket sikrede hans nye hold en minimal gæstesejr. Og i kampen mod "Excelsior" lykkedes det, at angriberen fik et hat-trick overhovedet. Og det er det værd at bemærke, en uge efter selve sejren i kampen med "AGOVV".\nTilbage til armensk fodbold\nI 2010 vendte Manucharyan tilbage til Pinkuk FC,har selvstændigt opsagt kontrakten med "Ajax", som konstant lejede sin fodboldspiller. I hans hjemland spillede han et halvt år, og i midten af det næste år 2011 blev han lejet igen. Denne gang - Ekaterinburg "Ural". Men heldigvis angriberen blev det besluttet at gøre lejekontrakten til en langsigtet kontrakt. Det var oprindeligt planlagt at underskrive det i to år, men alt viste sig mere succesfuldt. Så fra 17. juli 2012 er Edgar Manucharyan den officielle angriber af FC "Ural". Med denne klub blev en fodboldspiller vinder af Championship FNL i sæsonen 2012/13, såvel som ejeren af Cup direkte FNL (i samme år).\nGor Minasyan - Armensk vægtløfter\nFodboldspiller Yuri Djorkaeff\nHernan Crespo: alt det sjovt om den talentfulde og\nMarcos Pizzelli: alt det sjovt om\nKhoren Hovhannisyan: De mest interessante ting om den sovjetiske legende\nMaxi Lopez: biografi, personlige liv og karriere\nCarlo Ancelotti - biografi og karriere af en af de bedste


Hippokrates og kirurgien - Medicinsk Museion\nMuseumschef er månedens profil på sund.ku.dk Hvad er en jernlunge?\nAf Kirsten Jungersen Den 13 apr 2010 Under Uden emne · Add Comment\nDe kirurgiske værker udgør en ganske betragtelig del af den hippokratiske skriftsamling, og deres ægthed betvivles sjældent. Deres form kan dog virke lidt sammenstykket med gentagelser og overlapninger, men de enkelte dele er brillante.\nForuden ”In the Surgery”, ”Physician”, ”Ulcers”, ”Haemorrhoids”, ”Fistulas” og ”On Wounds in the Head” indgår ”On Fractures”, ”On Joints” og ”Mochlikón” (“Instruments of Reduction”) i denne gruppe.\nDer ligger en imponerende erfaring og teknisk dygtighed bag disse værker, og de giver et klart billede af Hippokrates som læge.\nKirurgi (cheirurgía) betyder håndarbejde (eller håndværk), og som titlerne antyder, består arbejdet i håndtering af knoglebrud og andre læsioner og medfødte lidelser (Behandlingen af klumpfod i ”On Joints”, stk. LXII er berømt).\nArbejdet udføres ved hjælp af lægens og hans assistenters håndflader og muskelkraft (en enkelt gang tages foden til hjælp), foruden bandager, instrumenter og store maskiner til at sætte forvredne led på plads.\nTitlen ”Mochlikón” betyder et apparat med løftestang, og i ”On Fractures”, stk. XIII beskrives ”den hippokratiske bænk” som er et leje af træ hvorpå patienten kan fastgøres og i lodret eller vandret stilling udsættes for træk i den nødvendige retning.\n”Hvis man er læge i en stor by, er det bedst at anskaffe sig et apparat af træ i hvilket der er indrettet alt det nødvendige med henblik på behandling af alle brud og alle luksationer ved udstrækning og hævning.”\nDen medicinske side af lægens arbejde træder her lidt i baggrunden, men farmaka og diætetiske forskrifter bruges med lige så stor overbevisning som håndgrebene.\n”Alt i alt bør diæten være desto mere nøjagtig og langvarig, jo voldsommere skaden er.”\nDet viser sig at være svært at få patienter med en velanlagt bandagering med skinne til at ligge på langs og holde sig til skånekost i den foreskrevne periode. Lægen beklager at dette går ud over helingen, men han er i øvrigt ganske klar over at led og muskler har bedst af at blive brugt.\n”I hovedsagen vil alle dele af kroppen som er skabt til en funktion, blive sunde og veludviklede og ældes smukt, når de bruges med måde og trænes med øvelser de hver især er vant til. Hvorimod de bliver sygelige og uudviklede og ældes hurtigt, hvis de ikke bruges, men får lov at hvile.”\nOm nødvendigt foretages amputation, helst i led hvor det er mindst smertefuldt. Der omtales ikke nogen form for bedøvelse. Metoden beskrives ikke nærmere, men det fremgår at små knogler hugges af, og større saves af. Her som ved andre større operationer står lægen med den fod nærmest patienten oppe på en lille skammel og vægten på den anden fod.\nDen store sikkerhed i behandlingerne forudsætter en god anatomisk viden som kun af og til udfoldes i teksten.\nBrachíon er betegnelsen for overarmen, pêchys for underarmen og cheír for hånden. Som så ofte i den antikke litteratur bruges cheír også om hele armen (dette stiltræk kaldes pars pro toto eller synecdoché).\nUnderarmens knogler karakteriseres blot, de navngives ikke, men den rette behandling af albueleddet regnes for den fornemste kunst.\nKæbekirurgi er også for specialister og folk som kan tænke sig om:\n”Det er ikke let at beskrive kirurgien i sin helhed skriftligt – man må selv tage fantasien til hjælp ud fra det skrevne.”\nTagged with → amputation • anatomi • den hippokratiske bænk • Hippokrates • kirurgi


Hvad er Fair Trade certificeret kaffe? - Zajacperrone.com\nFair trade certificeret kaffe blev oprettet for at fremme de økonomiske incitamenter og sunde arbejdsforhold for kaffebønder, og er ofte købes direkte fra kaffedyrkerne eller uafhængige kaffe retails. Kunderne betaler typisk højere priser i modsætning til standard kaffepriser. Landbrugere, der producerer fair trade kaffe skal tilhøre en kooperativ etablere sig som lokale avlere. De andelsselskaber bestemme, hvordan tildelingerne fra dyrere kaffe salget vil blive brugt efter producenten modtager en forudbestemt mindstepris fra salg.\nI første omgang, fair trade certificerede programmer opstod i 1940'erne; Det blev dog ikke vedtaget frem til 1988 i Holland, hvor kaffe priserne fortsatte med at falde i hele verden. Forsyninger af kaffe var større end efterspørgslen, og derved oversvømme markedet. Som fattigdom blandt kaffedyrkerne steget, blev fair trade certificeret kaffe program etableret for at udligne deres tab. Fair Trade Foundation sæt fair trade-standarder og fortsætter med at inspicere og certificere støtteberettigede avlere til at sikre sunde arbejdsforhold blandt kaffebønder. Fair trade certificeret kaffe er kendetegnet ved en certificering etiket.\nStandarder for fair trade certificeret kaffe kræver, at kaffebønderne får en mindste for hver pund af rå kaffebønner. Den verdensomspændende gennemsnitlige marked er næsten halvdelen af dette beløb. Incitamenter til kaffedyrkerne omfatter også en præmie for økologiske produkter.\nFor at kvalificere sig som en certificeret producent af fair trade-certificeret kaffe, skal landmændene overholde minimumsstandarder, såsom at give sikre arbejdsvilkår og rimelig løn. Derudover skal de lokale avlere være aktiv i udvikling af lokalsamfundet ved at arbejde med det samfund til at udvikle sundhedsvæsenet og stipendieprogrammer. Som et resultat, er fair trade certificeret kaffedyrkerne lov til at konkurrere på det globale marked og give input til, hvordan fair trade indtægter vil blive brugt.\nSiden starten, har fair trade certificeret kaffe vokset i popularitet og er tilgængelig på de fleste købmandsforretninger, uafhængige caféer og restauranter. Mange forhandlere tilbyder også yderligere incitamenter for kunderne, når de køber det, såsom donationer til velgørende organisationer, der hjælper de lokale landmænd. Fortalere for rimelige lønninger og sunde arbejdsforhold har fremmet det til offentligheden, ofte med henvisning til behovet for at reducere fattigdommen i ludfattige lande verden over via salg af fair trade-certificeret kaffe. Som følge heraf har fair trade-produkter udviklet sig, som fair trade tøj, fair trade kunst, og fair trade te.\nNogle forhandlere tilbyder certificerede fair trade kaffe, der er købt direkte fra små avlere.\nLandmændene skal have et minimum af kompensation for hver pund af rå fair trade kaffebønner de sælger.\nGround fair trade certificeret kaffe.\nFair trade-kaffe og kaffebønner er angiveligt blevet købt på en »rimelig« pris fra leverandørerne.\nHvad er Mother Sauce?\nAt vide, når den ikke bruges Priceline


Online kursus: Certified Network Defender (CND), Teknologisk Institut\nDette kursus er for dig, som ønsker viden om cybersikkerhed. Kurset er leverandørneutralt og giver dig viden om netværkssikkerheds teknologier og værktøjer hertil, for at opnå et dybdegående kendskab til at forsvare jeres netværksberedskab. Kurset omhandler praktiske øvelser baseret på virkelige hændelser herunder best practice til beskyttelse, opdagelse og reaktion. Eksamen er inkluderet i prisen. Kurset er på engelsk og foregår online, når det passer dig. Du har adgang til online kurset i 365 dage.


Hen til Velfærdsstaten og tilbage igen – økonomisk historie set med fremtidens briller • POV\nIndland·Danmark | Læsetid 13 min.\nAsser Amdisen\t 05.03.2020\nBOGUDDRAG // HISTORIE – “Hvis ikke vi skifter tænkning og politisk spor, så vil konkurrencestaten forsætte med at reducere borgerens betydning og rettigheder til fordel for et system, hvor angst, statsfremmet tryghed og produktivitet er i centrum.” Ordene er Danmarks måske mest rapkæftede historiker Asser Amdisens. I En romersk mønt og hvad deraf fulgte fortæller han om om ulighed, vækst og velfærd herhjemme og i resten af Europa. Han ser på, hvordan velfærdsstaten opstod og udviklede sig til en konkurrencestat, og han advarer mod den antagelse, at vi er færdige med at tænke nyt. POV bringer her et uddrag fra bogen.\nDa jeg var knægt og gik i niende klasse, blev jeg sammen med resten af mine klassekammerater sendt i erhvervspraktik. Jeg kom i praktik som arkæolog. I en hel uge trak jeg i gummirøjserne og kørte en trillebør i en udgravning ved Lundeborg. Det meste af ugen blev der fundet potteskår og slagger, hvilket hurtigt blev kedeligt. Men så, et kvarters tid før ugen var slut, fik jeg lov til at stå ved soldet og lede efter genstande.\nMiraklet indtraf fem minutter før weekend, da jeg op af mudderet fiskede en lille mønt med kejser Neros portræt, angiveligt tabt af en handlende cirka 500 år efter vor tidsregning.\nSlangen i paradiset var fordelingen af goderne. Nogle mennesker opnåede ekstrem rigdom og blev overklasse. En del mennesker opnåede rimelig velstand og blev middelklasse, men langt den største del af verdens befolkning var arbejdere og bønder, som havde det ad helvede til\nMønten var et billede på de tidligste opfattelser af økonomi, og den blev for mig begyndelsen på en rejse gennem fortidens økonomiske forståelser. Gennem antikkens patroner og klienter og derfra til vikingernes plyndringsøkonomi. Med ridderne til feudalismens tidsalder, hvor bønder gik og glædede sig til det paradis, som ventede efter døden og derfra til reformationen, som varslede en ny tid, hvor økonomisk velstand hang sammen med Guds velvilje og muligheden for frelse.\nDerfra til videnskabeliggørelsen af økonomien i 1700-tallet, hvor først fysiokraterne og siden liberalisterne med videnskab og fornuft forsøgte at tænke økonomi på en ny måde og skabe en ny virkelighed.\nMan mente dengang, at den bedste måde at motivere befolkningen til at arbejde på var at lade deres egennytte være den primære drivkraft. Den enkelte skulle altså af al magt forsøge at opnå så meget velstand, som det gennem talent og flid var muligt.\nI hele det liberalistiske system ligger nemlig underforstået, at når bare alle rager til sig, vil markedet og den usynlige hånd sørge for, at systemet af sig selv regulerer økonomien på en måde, hvor alle får det så godt som muligt.\nVærdimæssigt blev denne statsform knyttet til nationen, hvor sammenhængskraften i samfundet voksede ud af blodet, slægten, sproget og historien. I skolerne opdrog man poderne til at være gode nationale mennesker, som gjorde deres pligt over for fællesskabet ved for enhver pris at forsøge at blive så rige som muligt. Dette var ikke svært at få dem til, da det var et mangelsamfund, hvor alternativet til at gavne sig selv kunne være sult og nød.\nDenne samfundsmodel var forrygende til at skabe vækst. Sammen med den teknologiske revolution forvandlede kapitalismen verden fra et landbrugssamfund, som kun kunne producere det mest nødvendige, til et buldrende industrisamfund, hvor der i princippet blev produceret mere mad, end den stærkt voksende befolkning var i stand til at spise – og hvor der i øvrigt blev produceret en masse andet, som alle ønskede at købe.\nSlangen i paradiset var fordelingen af goderne. Nogle mennesker opnåede ekstrem rigdom og blev overklasse. En del mennesker opnåede rimelig velstand og blev middelklasse, men langt den største del af verdens befolkning var arbejdere og bønder, som havde det ad helvede til. Derfor blev de sure og krævede at få en andel af goderne, og så gik der kludder i systemet, for det blev hurtigt tydeligt, at de privilegerede klasser risikerede revolution og optøjer, hvis de valgte at overhøre de underprivilegeredes krav.\nMed dette begyndte den næste epoke, som man lidt bredt kunne kalde velfærdsstaten. Velfærdsstaten rummer flere forskellige måder at organisere fordelingen af goder på. I den ældste variant, forsikringsstaten, gav de rigeste en lille bid af kagen til de fattige. I denne globalt set nok stadig mest udbredte variant støttede staten op bag forskellige forsikringsordninger, som den enkelte kunne tegne for at sikre sig mod sygdom, armod og død. I socialstaterne beskattede man de rigeste og gav pengene til de fattigste, og i den socialdemokratiske skandinaviske universelle velfærdsstat blev meget, meget store dele af hele befolkningens indtjening indsamlet som skatter og omfordelt, så alle i samfundet fik del i overskuddet, selv om nogen selvfølgelig fik mere end andre.\nDet er ikke urimeligt at sige, at selv om alle priser velfærdsstaten, har vi i virkeligheden allerede reduceret den til en konkurrencestat\nI de fleste nationale udgaver af velfærdsstaten blandede man de ovennævnte modeller afhængigt af, hvordan de politiske vinde blæste.\nSolidaritet blev den grundlæggende værdi for velfærdsstaten. Den var stadig en nationalistisk stat, men nationen var ikke længere et nærmest religiøst foretagende uden for tid og rum, hvor folkekarakter og en fælles historie bandt indbyggerne sammen i et metafysisk fællesskab. I stedet var velfærdsstaten et konkret fællesskab mellem borgere, som hjalp hinanden med stort og småt.\nDenne samfundsmodel virkede faktisk også. Væksten fortsatte og blev i stadig højere grad global. Især efter 2. verdenskrig var væksten ekstrem, og alle blev meget rigere. I hele den vestlige verden blev den akkumulerede velstand – om end i forskelligt omfang – fordelt til befolkningerne. I den mest radikale udgave, det vil sige i de nordiske velfærdsstater, nåede man et niveau, hvor store sociale forskelle reelt var ikkeeksisterende, og hvor alle børn stort set havde de samme muligheder for at finde sig en plads i samfundet.\nSlangen i dette paradis blev i den traditionelle fortælling fremstillet som de offentlige udgifter, der bare voksede og voksede for til sidst at kræve så store andele af den samlede økonomi, at initiativet og dermed væksten sivede ud af det omgivende samfund.\nSpørgsmålet er nu, om den forklaring holder. Man kunne også hævde, at det i virkeligheden var angsten og mistroen, som havde sneget sig ind i samfundet: Er naboen nu også berettiget til den støtte fra det offentlige, han modtager? Er det virkelig meningen, at folk fra hele verden skal komme hertil og leve af vores velfærdsydelser? Nogle ligger på sofaen og dovner den for mine penge, mens jeg skal knokle hele tiden …\nDet blev åbenlyst, at de offentlige udgifter satte samfundet under pres, men når man valgte (neo)liberalistiske løsninger på problemerne, skyldtes det ikke nødvendighed, men ideologiske prioriteringer. Der var jo også andre løsningsforslag til rådighed.\nDen neoliberalistiske tænkning opstod som en reaktion mod den kompromissøgende tilgang, der fra midten af 1930’erne blev anvendt i det meste af Vesteuropa. Den udsprang af klassisk liberalisme, men havde fået tilført nye inspirationer, dels gennem effektiviseringerne i industrien ved masseproduktionens fremkomst, dels gennem den enorme mængde af især amerikanske unge, der under krigen var blevet formet af den enorme industrielle militærmaskine, som knuste både Tyskland og Japan. Efter krigen var disse unge blevet veluddannede og havde foruden uddannelsen respekten og alderen til at sætte dagsordenen, ikke alene i deres private sfære, men også i den globale udvikling.\nNår man siger, at noget er menneskets natur, siger man samtidig, at man hverken har fantasi til at se tingene på en anden måde eller energi til prøve at forandre verden\nI 1970’erne begyndte krigsgenerationen at gå på pension. Deres børn, flippergenerationen, repræsenterede ungdomsoprøret og værdier, som den næste generation – de, som var unge i 1980’erne – for enhver pris ønskede at lægge afstand til. Da 1980’er-generationen var klar til at tage over, hentede de hellere værdier og ideer fra deres bedsteforældre, og de udråbte sig selv til vindere af den eneste krig, de selv havde oplevet: den kolde krig.\nDet er den generation, der har formøblet velfærdsstaten og med de bedste intentioner omskabt den til en konkurrencestat, som er noget helt nyt.\nI konkurrencestaten er den grundlæggende antagelse, at stater er i konkurrence med resten af verden om begrænsede ressourcer. Staten må derfor for enhver pris forsøge at forbedre sin konkurrenceevne. Dertil kommer, at konkurrence opfattes som noget godt, fordi den øger effektiviteten.\nKonkurrencestaten fordeler på samme måde som velfærdsstaten goderne mellem borgerne. Men hvor velfærdsstaten fordelte ud fra et ønske om at hjælpe de svageste og sikre alle borgere en høj grad af lighed – i det mindste lige muligheder – fordeler konkurrencestaten med henblik på at forbedre effektiviteten, hvilket i den sammenhæng oftest betyder at øge udbuddet af kvalificeret arbejdskraft.\nI konkurrencestaten er det statens opgave at fremme disse processer. Derfor forsøger man bl.a. at fjerne de kollektive forhandlinger på arbejdsmarkedet for at sikre, at man faktisk kan få billigere arbejdskraft.\nAngsten for konkurrence udefra eller fra globaliseringen er en stærk kraft i konkurrencestaten. Den evige gentagelse af, at kineserne kommer og æder os, hvis vi ikke skærer i de offentlige udgifter og smadrer lærernes kaldsidentitet, skaber politisk energi til at sætte reformerne igennem, men angsten for globalisering er så grundlæggende, at vi er bange, før vi finder ud af, hvad vi er bange for.\nKapitalismen har siden midten af 1700-tallet flyttet vores samfund til højder, som man dengang slet ikke ville have kunnet forestille sig. Fundamentet for denne udvikling er troen på, at ting kan blive bedre. Troen på, at tilværelsen ikke behøver at være uforanderlig, fordi mennesket ved egen indsats og af egen ambition kan forbedre sit liv. Ovenikøbet har vi med den protestantiske underforståelse af, at Guds kærlighed vises i den økonomiske velstand, han skænker os, guddommeligt carte blanche til at hævde, at det ikke er syndigt at være ambitiøs og grådig.\nMed liberalismens sammenkobling af fremskridtet som mulighed, arbejdet som altings mål og grådigheden som en del af en mekanisme, der skaffer mere velstand til alle, blev den motor skabt, som siden har drevet menneskeheden fremad mod nutidens enorme overskud. Det er den motor, som sparkede den industrielle revolution i gang og sikrede en stabil vækst.\nDet var den motor, som skabte det økonomiske fundament for nationalstaten, hvor den politiske og økonomiske magt ikke længere tilhørte jordejere og soldater, men derimod ejerne af kapitalen, som med den i hånden kunne styre både arbejde og krig.\nDet var den motor, som Karl Marx forsøgte at udskifte ved at omforme kristendommens kærlighedsbudskab til budskabet om solidaritet. Det var hans ønske, at de enorme velstandsforbedringer skulle deles, og at den del af den kapitalistiske motor, som var funderet i at sikre sig selv så stor en del af kagen som muligt, skulle erstattes af hensynet til det fælles bedste. På Marx’ tid var dette ikke muligt.\nVelfærdsstaten fokuserer på borgerens rettigheder. Retten til uddannelse, retten til sundhed osv. I konkurrencestaten bliver uddannelse til en måde at forøge og opkvalificere arbejdskraften på, og sundhed til et spørgsmål om at undgå, at folk er syge, så de ikke kan arbejde, hvorved man i sidste ende også kan forøge arbejdskraften\nAlligevel forandrede revolutionerne stille og roligt verden. I Tyskland havde Bismarck allerede taget de første skridt til at bestikke arbejderne med lidt velstand, mod at de til gengæld afholdt sig fra at lave optøjer. Og da fuldbyrdede revolutioner brølede over verden, opstod velfærdsstaten som et kompromis mellem arbejdsgivere og arbejdstagere. Man fordelte goderne, men man ændrede ikke ved den grundlæggede grådighedsmekanisme.\nEn kort overgang kunne fagbevægelse og organisationer endda gøre grådigheden kollektiv og dermed sikre massive velfærdsforbedringer for langt de fleste mennesker. Parcelhuset, bilen og fjernsynet blev symboler på, at den fælles indsats havde båret frugt. Men motoren var stadig grådigheden.\nHosekræmmeren på heden var blevet afløst af den industrielle strømpefabrik, og da den ikke længere kunne give udbytte nok til at finansiere arbejdernes parcelhuse og biler, flyttede man fabrikken til Bangladesh, hvortil fagbevægelsens solidaritet kun rakte på særlige festdage, når de røde faner vajede, og der var kommet rigeligt med øl inden for vesten. Så fejredes den internationale solidaritet, men den var glemt dagen efter, hvor jagten på et større farvefjernsyn fortsatte.\nI sidste ende var velfærdsstatens succes stadig drevet frem af den kapitalistiske motor. Den skaber vækst – og vækst kom der. Hele vejen frem mod 1970’erne voksede økonomien, og arbejdsgivere og arbejdstagere fordelte overskuddet. I nogle lande fik arbejderne en større del af kagen, i andre fik de en mindre, men i hele Vesteuropa var der tale om en fordeling. I intet vesteuropæisk land havde arbejderne det dårligere i 1970, end de havde haft det i 1900.\nMen så kom der grus i maskineriet. Det gør der faktisk jævnligt i det kapitalistiske system. Man kalder gruset for kriser, og kriser er nødvendige, når den enorme vækst, som følger af kapitalismen, en gang imellem skal omstille sig.\nDen slags kriser er ikke undtagelser eller resultatet af dårlige politikere. Det er kapitalismens ctrl-alt-delete, som genstarter systemet, så det kan køre uden alt for mange af fortidens lig i lasten.\nHver gang en sådan krise rammer, vil alle i systemet blive ved med at have øjnene rettet mod deres egne forhold, som i en periode vil blive dårligere. Når den enkelte er presset, opstår behovet for at finde en årsag til tilbagegangen.\nFra dengang min Nero-mønt fra Lundeborg blev produceret i Rom få år efter år 0 gik der næsten 1500 år, før nogen tænkte på merkantilismen, og der gik 1750 år, før den videnskabelige økonomi dukkede op. I dag rækker ideerne om, hvordan en stat fordeler sin velstand, 2000 år tilbage i tiden, hvilket gør det vanskeligt bare lige at udskifte dem\nHusk på, at drivkraften for den kapitalistiske motor er forestillingen om, at velstand hænger sammen med Guds velvilje, din flid og din overordnede værdi som menneske. Meningen med livet er at blive rigere end naboen. Det er derfor, du knokler, det er derfor, du står tidligt op om morgenen, det er derfor du har brug for en større bil, et større fjernsyn og glaseret tegl på taget, selv om det faktisk ikke tilfører dit liv noget, som du ikke havde i forvejen. Hele værdien af din eksistens og værdien af dit liv handler om at være rigere og dermed mægtigere end de mennesker, du sammenligner dig med. Men efterhånden som du bliver rigere, møder du nye mennesker, som også har succes, og det ligger indbygget i hele systemet, at der altid er nogen, som er rigere (og dermed også lykkeligere og mere elskede af Gud) end dig – det er ikke noget, du kan vælge til og fra. Derfor når du aldrig nogensinde målet.\nAllerede på fødegangen bliver du sammenlignet med babyen i sengen ved siden af, og senere bliver størrelsen på din mobiltelefon, prisen på din skoletaske, din placering, når der skal udtages skolehold, dine karakterer, gaverne til din konfirmation, værdisætningen af dit uddannelsesvalg og meget, meget mere afgørende for, hvordan du ser dig selv og andre.\nFra dit første åndedræt bliver du i et og alt indoktrineret til at sammenligne dig med andre og hente din værdi gennem konkurrencen med andre. Det er så indgroet i vores kultur, at ingen af os reelt kan sige os fri for at være ramt af det, hvilket også får en del mennesker til at tro, at konkurrencelyst afspejler menneskets natur og væsen og derfor er evig og uforanderlig. Det er nok for meget sagt, men det ligger så dybt i vores opdragelse, at det ikke er noget, man sådan lige laver om på.\nSå længe der er vækst, og alle bliver rigere og rigere, er dette mindre afgørende. Problemet er, det bliver sværere at være solidarisk, når der er kriser i samfundsøkonomien, og den rigdom, vi skal dele, ikke længere bliver større, men af og til endda mindre. Når hele din værdi som menneske afhænger af din evne til at bevæge dig opad i samfundet, bliver det eksistentielt vanskeligt at leve med et fald i velstand – det sætter din egen værdi på spil. Deraf opstår angsten – angsten for ikke at være et tilstrækkeligt godt menneske.\nNår det ikke længere er muligt at dulme denne angst med forbrug eller drømme om rigdom, er næste skridt at lede efter en anden årsag til problemet end egen utilstrækkelighed – og så er det, at frygten for globalisering og for andres misbrug kommer ind. Når jeg ikke bliver rigere, må det være naboen, der forhindrer min fremgang, indvandreren, der stjæler mit arbejde, eller københavnerne, som rager alt til sig. Det må være globaliseringen eller migrantkrisen og – især – de frelste svenskere eller de ubehageligt flittige kinesere, der er skyld i alle problemerne.\nMed konkurrencestaten har vi fået en statsform, som sætter angsten i system og bruger den som grundlag for vores liv. Overvågning, dokumentation, rapportering, kontrol, styring og New Public Governance er sat ind i systemet for at undgå, at institutioner og personer misbruger det.\nGrådighed er ikke alene noget, vi kan bruge som drivkraft til at få bedre ideer eller til at arbejde hårdere. Det er også en følelse, som hele tiden tvinger os til at sammenligne os selv med alle andre. Grådighed er et drive, som tvinger os fremad og er samtidig knyttet uendeligt tæt sammen med misundelse.\nGrådigheden, kapitalismen og konkurrencen er som en kræftsygdom, der har sat sig i menneskeheden. Når moderne vi-kan-tæmme-kapitalismen-økonomer står over for den udfordring, er de at sammenligne med den type læger, som anbefaler en kræftpatient i den terminale fase livsforlængende kemoterapi, der i bedste fald forlænger patientens liv med få uger. Det er der jo som sådan ikke noget forkert i, men det ville unægtelig være bedre, hvis lægerne – på trods af, at det er meget sværere – finder en kur mod sygdommen.\nAt noget er gammelt eller meget indgroet i vores måde at tænke på betyder ikke, at det aldrig kan ændres. Det betyder bare, at det er meget svært, og ikke lige kan fikses med et snuptag\nNår konkurrencestaten opstår, er det altså ikke, fordi onde djøf’ere og politikere har taget røven på os. Når konkurrencestaten opstår, er det, fordi den motor, som har drevet kapitalismen og velfærdsstaten til vækst, også har indbygget angst og misundelse. Motorens reelle brændstof er faktisk misundelsen. Det er den, som driver os til at ville have det samme som de mennesker, vi ser i fjernsynet. Det er også den, der gør os angste for, at andre forhindrer os i at få det – underforstået: får os til at frygte, at vi ikke er lige så gode mennesker (elskede af Gud) som de rige, kendte og succesfulde. Velfærdsstaten er også en kapitalistisk stat, der, fordi den drives fremad af denne motor, nødvendigvis må blive til en konkurrencestat. Eller noget endnu værre.\nEn velfærdsstat er helt grundlæggende en stat, som omfordeler samfundets overskud. En konkurrencestat er en stat, som forsøger at forøge dette overskud ved at effektivisere samfundet og derved erobre velfærd fra andre stater.\nVelfærdsstatens fokus er for eksempel blandt andet rettet mod at reducere arbejdsløsheden, da arbejdsløshed er årsag til fattigdom og meget andet ondt. Konkurrencestatens fokus er rettet mod at øge udbuddet af arbejdskraft for på den måde at skaffe industrien billig arbejdskraft, så den kan producere billigere varer og dermed sikre, at man i udlandet køber danske varer og ikke hollandske (eller andre udenlandske) varer.\nVelfærdsstaten fokuserer på borgerens rettigheder. Retten til uddannelse, retten til sundhed osv. I konkurrencestaten bliver uddannelse til en måde at forøge og opkvalificere arbejdskraften på og sundhed til et spørgsmål om at undgå, at folk er syge, så de ikke kan arbejde, hvorved man i sidste ende også kan forøge arbejdskraften.\nDet er derfor ikke urimeligt at sige, at selv om alle priser velfærdsstaten, har vi i virkeligheden allerede reduceret den til en konkurrencestat. Nu er det jo sådan med historiske forandringer, at det er meget sjældent, alting forandres på én gang for alle i hele samfundet. Så det mest præcise er vel at sige, at vi lever i en konkurrencestat med stærke elementer af en velfærdsstat og endda med tydelige spor efter den nationalstat, som kom før den.\nMen hvis ikke vi skifter tænkning og politisk spor, så vil konkurrencestaten forsætte med at reducere borgerens betydning og rettigheder til fordel for et system, hvor angst, statsfremmet tryghed og produktivitet er i centrum. Om det er rigtig gammeldags fascisme, som venter os eller en ny, moderne afart er ikke til at sige, men det bliver noget i den stil.\nFra dengang min Nero-mønt fra Lundeborg blev produceret i Rom få år efter år 0 gik der næsten 1500 år, før nogen tænkte på merkantilismen, og der gik 1750 år, før den videnskabelige økonomi dukkede op. I dag rækker ideerne om, hvordan en stat fordeler sin velstand, 2000 år tilbage i tiden, hvilket gør det vanskeligt bare lige at udskifte dem.\nJeg køber imidlertid ikke det forandringsangste svar om, at grådighed og misundelse er en del af menneskets natur. Gennem historien har der været perioder, hvor menneskeheden har været overbevist om, at homoseksualitet er unaturligt, at mandens overlegenhed i forhold til kvinder er naturlig, eller at sort hudfarve er ensbetydende med lav intelligens. Når man siger, at noget er menneskets natur, siger man samtidig, at man hverken har fantasi til at se tingene på en anden måde eller energi til prøve at forandre verden. At noget er gammelt eller meget indgroet i vores måde at tænke på betyder ikke, at det aldrig kan ændres. Det betyder bare, at det er meget svært, og ikke lige kan fikses med et snuptag.\nAsser Amdisen, En romersk mønt og hvad deraf fulgte\n222 sider, 149,95 kroner\nUdkommer 5/3 2020 ved Haase Forlag\nTopfoto: Fra omslaget af bogen


Résidence Avy Lyon, hotel Frankrig. Tidsbegrænset tilbud!\n« Tilbage Résidence Avy\nSe flere fotos Check priser og tilgængelighed for Résidence Avy: Check ind :\nRésidence Avy - Beskrivelse\nRésidence Avy iLæs resten\nkategorien budget har mange faciliteter såsom n.a..Hotellet ligger 4 minutter med bil fra centrum på 6 Rue d'Auvergne i vest Lyon, hvilket gør det nemt at besøge både indre by og omegn.Det tager 41 minutter at køre til Saint Exupery lufthavn (svarende til en afstand på 20 kilometer fra hotellet).\nRésidence Avy type(r):\nRésidence Avy faciliteter og service\nHotellet, der ligger 4 minutter med bil vest for bycentrum på 49 Rue Victor Hugo, er et ideelt startpunkt til at besøge byens mange smukke seværdigheder selv under et kortere ophold i Lyon.Der er 32 v\nHotellet ligger på 9, Rue Victor Hugo i nordvest Lyon kun 4 minutter med bil fra centrum.Hôtel du Dauphin har 13 værelser fra værelsestype total til 1 Chambre double/twin Supérieure. Priserne starter 229 m -\nHotellet, der ligger 4 minutter med bil vest for bycentrum på 64 Rue Victor Hugo, er et ideelt startpunkt til at besøge byens mange smukke seværdigheder selv under et kortere ophold i Lyon.Dette tostj\nDette femstjernet hotel i Lyon hører ind under kategorien luksus. Her findes adskillige faciliteter bl.a. Restaurant, Roomservice, Bar, Aviser, Ikke-ryger værelser, Forretningscenter, Vask, Fjernsyn, 376 m -\nHotellet ligger på 20 Place Bellecour i nordvest Lyon kun 18 minutter til fods fra centrum.Hotel Le Royal Lyon - MGallery Collection er et femstjernet hotel i kategorien luksus med følgende facilitete\nCheck priser og tilgængelighed for Résidence Avy: Check ind :


Regeringen vil åbne grænselandet til Tyskland fra 15. juni | TV SYD\nSnart får tyskere i grænselandet lov til frit at rejse ind i Danmark Foto: John Randeris\n04. jun 2020, kl. 15:58 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nRegeringen er klar til at se på, hvordan grænselandet mellem Danmark og Tyskland kan åbne fra 15. juni.\n- Derfor er vi også ved at se på, hvordan vi kan åbne grænselandet mellem Danmark og Tyskland helt, så beboerne derfra ikke skal dokumentere et anerkendelsesværdigt formål. Så man kan leve livet på begge sider af grænsen som før.\nHvilke tyskere kan få lov at rejse frit over grænsen?\nTyskland ophæver rejseadvarsler i Europa


Billig Billeje Menorca Cala Galdana - Hertz, Avis, Sixt, Thrifty\nHjemmeside » Spanien » Menorca Cala Galdana\nBilleje i Menorca Cala Galdana\nCiutatella de Menorca er en lille by beliggende på den vestlige side af øen Menorca, som er en del af spanske Baleariske Øer. Det er et populært turistmål på øen primært på grund af sin rige historie og kulturarv. Byen har en historie, der daterer sig tilbage til det fjerde århundrede og rejsende er behandlet med en række interessante rester fra sin fortid. At komme rundt i downtown området er nemmere til fods, selvom mange rejsende stadig vælge for at sørge for billig biludlejning i Ciudadela Menorca, så de kan også tage på udflugter rundt på øen under deres ophold.\nBemærkelsesværdige seværdigheder i byen er beliggende i den gamle bydel. Denne del har et sortiment af 1600 - tals bygninger og religiøse monumenter, der blev bygget i italiensk stil. Rådhuset er et kendt sted af interesse, som det har til huse i det tidligere palads for en arabisk guvernør.\nI nærheden af de vigtigste plaza, vil rejsende også finde en række restauranter og spisesteder. De fleste af disse spisesteder serverer lokale og regionale retter for besøgende til at prøve. Efter at have taget en bil kan leje i Ciudadela Menorca rejsende derefter vove at andre byer og landsbyer på øen.\nPå tværs af øen til den østligste side er byen af Mao, hovedstad i provinsen. Mao eller Mahon er især kendt for dets havn og dets udvalg af barer og restauranter. Andre kendte rejse steder omfatter den lille fiskerby Fornells mod nord og Es Mercadal midt på øen.\nMenorca Lufthavn (23,7 km)


DTC 75 år – Travsportshistorie.dk\n21. maj 2017 Kenn Erik Bech\nDTC 75 år\nDTC’s første generalsekretær, Helge Marks Jørgensen\nDansk Travsports Centralforbund fylder 75 år.\nDansk Travsports Centralforbund – i daglig tale DTC – fylder 75 år den 21. maj. Den officielle stiftelsesdag er i følge de historiske annaler således den 21. maj 1942. Denne gennemgang er først og fremmest et tilbageblik på de første år – de sidste 15 år behandles ikke indgående i denne artikel.\nAllerede i 1936 så forløberen for DTC dagens lys. Her oprettedes den første centralorganisation for travsporten i Danmark. “Dansk Travsports Delegeretmøde” var navnet, og her mødtes de fire organisationer fra de fire eksisterende travbaner, der var i landet på det tidspunkt. Her drøftedes forskellige fællesanliggender og flere fællesbestemmelser blev vedtaget.\nFra 1891 til 1922 var Det Danske Travselskab i Charlottenlund alene på den danske travsportsscene. I 1922 stiftedes imidlertid i Tømmerup på Amager “Foreningen til den almindelige Hesteavls Fremme”, bedre kendt som Amager Travselskab, og en ny bane kom til i det store frie område ved Løjtegårdsvej på Amager. 1929 blev året hvor travløbene på Jydsk Væddeløbsbane i Aarhus kom i faste rammer, og endelig kom Fyens Væddeløbsbane i Odense til i 1935.\nMen selv om Det Danske Travselskab, forkortet til DTS, således havde fået en konkurrent og kollega i Københavns-området i 1922, og der lidt senere kom de to travbaner i provinsen, så var det stadig Charlottenlund-selskabet, der stod for alt det overordnede administrative og sportslige arbejde og ansvar. Det var ikke holdbart, hverken på den ene eller anden måde. Men i 1936 kom man i første omgang ikke rigtig videre med at etablere en fast overordnet central, og neutral, organisation for travsporten i Danmark. Det generelle hovedreglement blev dog i større og større grad suppleret af et særligt provinsreglement. Banerne i Århus og Odense havde andre forudsætningerne end banerne på Charlottenlund og Amager.\nI de kommende år blev der forhandlet hårdt for endelig at få oprettet en central organisation. En af de store hurdler ved forhåndsforhandlingerne har uden tvivl været magtfordelingen. Hvordan skulle betalingen fordeles til den nye organisation, og ligeledes hvordan skulle stemmerne fordeles? Desuden spørgsmålet om hvor meget den nye centrale organisation skulle bestemme i forhold til banerne? Et spørgsmål der vel aldrig helt er blevet løst, en hård gordisk knude, der på en måde eksisterer den dag i dag.\nEfter mødet i 1936 havde alle fire travselskaber nu fået nogle rettigheder, men alle fællesanliggenderne, administrationen og nok også reelt den politiske magt, var stadig i høj grad parkeret hos DTS i Charlottenlund. Det var ikke holdbart, især ikke overfor Amager Travselskab, der både var en kollega, men også en slags konkurrent i samme by. Så i 1940 begyndte de hidtil mest seriøse forhandlinger om dannelsen af “Centralforbundet for Travsport og Traveravl i Danmark”. Det var dog svært for alle fire travselskaber at finde penge i deres driftsbudget til at betale driften af det nye centrale forbund, men efter mange seje og langvarige forhandlinger, stiftedes Centralforbundet den 21. maj 1942.\nJens Buchholtz-Nielsen – generalsekretær 1950-72\nStemmefordelingen i det nye forbund blev, at de fire travselskaber blev såkaldt virkelige medlemmer, mens de fire lokale hesteejerforeninger og den nye landsdækkende Opdrætterforening var tilsluttede medlemmer. Den nye forbundsformand var også stemmeberettiget, og travselskabernes sekretærer, som direktørerne blev benævnt dengang, deltog selvfølgelig også på de halvårlige plenarmøder, der var øverste myndighed. Senere blev plenarmøderne afløst af det årlige delegeretmøde, i dag hedder det generalforsamling.\nFire fællesudvalg blev nedsat foruden et tremands forretningsudvalg, der bestod af den administrative chef for Centralforbundet, et medlem fra DTS i Charlottenlund og et skiftende medlem fra en af de andre tre baner.\nDe fire nye fællesudvalg fik navnene Overvoldgiftsretten, Central-licensudvalget, Kåringskommisionen og Skolerådet.\nDen første formand for det nye Centralforbund var landsretssagfører Leo Frederiksen, mens det naturligt nok blev Charlottenlunds ledende embedsmand, Helge Marks-Jørgensen, der blev Centralforbundets første generalsekretær. Marks-Jørgensen var manden, der i adskillige år i realiteten havde virket som den øverste embedsmand for travsporten i Danmark, og bl. a. stod som ansvarlig for udgivelsen af alle publikationer og registreringer. En post han havde overtaget efter sin far, Hugo Jørgensen, der var Travdanmarks første store ledende personlighed. Hugo Jørgensen blev da også tituleret generalsekretær.\nFormand for Det Danske Travselskab i 1942 var Otto Halling, og han udtalte bl. a. følgende i året for oprettelsen af DTC:\n“Med hensyn til Centralforbundet er det min yndlingstanke, der nu er realiseret, en ordning, der svarer til f.eks. den der i flere år har været gældende i Sverige”.\nCentralforbundets første formand, Leo Frederiksen, udtalte følgende ved årsskiftet 1942/43:\n“Den vigtigste begivenhed i den forløbne sæson er starten af Centralforbundet. Igennem dette er der tilvejebragt et samlende organ og et ensartet forhold imellem de ulemper til alle sider, at et enkelt selskab var det førende, og det er af den største betydning, at vi nu har fået et Centralforbund, der står neutralt overfor alle. Jalousi-momentet er bortelimineret, og det er jo gammel erfaring at fjernelsen af jalousi hidfører det bedste arbejdsgrundlag. Det gælder også indenfor travets område. Centralforbundet er bygget op på sådan en måde, at jeg føler mig overbevist om, at dets virksomhed skal blive til stor gavn for travsporten i Danmark.” –\nTo udtalelser der tegner nærmest et skønmaleri for Centralforbundets tilblivelse og opstart, virkeligheden har som tidligere beskrevet nok snarere været hårde magtkampe om stemmefordeling og betalingsmåder. Den klart største omsætning var stadig i Københavnsområdet i årene fremover, og det afspejlede stemmefordelingen også i forbundet.\nI “Hestevæddeløbssportens kulturhistorie” skriver forfatteren Lars Donatzky følgende:\n“Charlottenlund Travbane havde siddet på magten og dominerede totalt i næsten 100 år fra sin fødsel, også selv om fællesorganisationen DTC blev stiftet. Styrkeforholdet var økonomisk begrundet, da spillerne og spilomsætningen fortrinsvis var i København, og det blev stadfæstet i kraft af klart flest stemmer i forbundet. Gennem næsten hele århundredet var det dybest set Charlottenlund, der finansierede forbundet, og igennem dette støttede man en overgang provinsbanernes drift via en udligningsordning, indtil en ny afgiftslov blev vedtaget”.\nProvinsbanerne blev altså tilgodeset via en udligningsordning. Finansieringen af driften af Centralforbundet blev i første omgang løst ved at totalisatorafgiften til det nye samlende forbund, åbenbart især ved hjælp af den kommende formand Leo Frederiksen, blev forhøjet væsentlig for banerne med DTS i Charlottenlund som den største bidragsyder.\nLeo Frederiksen – DTC’s første formand\nLeo Frederiksen – magtfuld formand i dobbeltrolle\nHelt til 1967 var Leo Frederiksen formand for DTC. En dygtig fodboldspiller, der tilbage i 1919 blev dansk fodboldmester for AB, og siden havde en lang række store organisatoriske formandsposter indenfor fodboldverdenen og dansk idræt i det hele taget – men som altså også blev formand for travets nye samlende enhed, Centralforbundet. Ydermere var han om nogen manden bag oprettelsen af Tipstjenesten, nu kendt som Danske Spil, og denne start af Tipstjenesten bevirkede en nedgang i omsætningen i hestesporten. Så Leo Frederiksen sad i en dobbeltrolle.\nForfatter Flemming Ettrup har i sin bog fra 1991 om Det Danske Travselskabs første 100 år nogle interessante betragtninger om Leo Frederiksens rolle indenfor travet sammenholdt med hans poster i øvrigt i dansk idræt, specielt Tipstjenesten.\nEttrup skriver blandt andet følgende om oprettelsen af Centralforbundet i 1942 og Leo Frederiksen: “Organisationsformen kan alt efter temperament betegnes som et udtryk for et kompromis eller for de gældende magtforhold. Leo Frederiksen var en overordentligt indflydelsesrig organisationsmand inden for al dansk idræt med vidtforgrenede politiske forbindelser”.\nTipstjenesten kommer i 1949\nOm oprettelsen af Tipstjenesten i 1949, og Leo Frederiksens rolle heri, skriver Flemming Ettrup endvidere; “Man (travsporten, tilføjelse red.) sejler i dødvande som følge af den hårde hånd staten lagde på al hestesport. I 1949 indføres Tipstjenesten, og resultatet blev naturnødvendigt en tilbagegang i omsætningen på væddeløbsbanerne. – Hvor var det nye Centralforbund henne i alt dette? Det er en speget sag, for det er nemlig forbundets formand, landsretssagfører Leo Frederiksen, der får vægtskålen til at vippe til fordel for Tipstjenesten. Han hævdede selv, at den var kommet under alle omstændigheder, men det havde mange af travets folk svært ved at sluge. – Den mægtige sagfører ville ikke høre tale om en interessekonflikt. Han blev meget vred, hvis nogen begyndte at antyde noget i den retning, men selv om mange travfolk skumlede, så turde ingen gå i åben konflikt med ham. Måske havde han ret i, at det under alle omstændigheder ville være endt med Tipstjenestens oprettelse, men det kunne principielt være sket på den måde, at hestesporten var blevet inddraget”.\nI øvrigt nævnes ingen steder vdr. Leo Frederiksens officielle biografier, at han også var formand for travets DTC, det forbigås fuldstændig.\nLeo Frederiksen stoppede som formand for DTC i 1967, og afløses af Karl K. Pedersen fra Odense-banen, der var med fra starten i 1942. Ved Leo Frederiksens død i november 1969 stod følgende mindeord i Travkalenderen nr. 45 fra den 20. november 1969:\n” Ved vor Ærespræsident landsretssagfører Leo Frederiksens død har dansk travsport mistet en af de mænd som gennem en menneskealder har betydet noget ganske særligt for såvel travsporten som traveravlen i Danmark.\nSom medlem af Det Danske Travselskabs bestyrelse var Leo Frederiksen i 1942 medstifter af DTC, hvor han fra stiftelsesdagen varetog den meget ansvarsfulde og krævende post som formand og øverste leder af vor travsport.\nLeo Frederiksen var en klog, kyndig og stærk leder, og dansk travsport er dybt taknemlig for alt, hvad Leo Frederiksen i de mange år har udrettet for denne specielle sport, som han ved siden af sine mange, store og fortjenstfulde arbejder indenfor dansk idræt gik op i med interesse og aldrig svigtende energi.\nFor travsporten var det et stort tab, da Leo Frederiksen på grund af sygdom måtte trække sig tilbage i 1967.Vi mindes ham i respekt og ære.\nI Væddeløbsbladet nr. 79/1969 skrev man følgende om Leo Frederiksen:\n“Leo Frederiksen er død efter længere tids sygdom og svaghed, et par måneder efter han var fyldt 75 år. Gennem fodboldklubben AB’s bestyrelse blev han formand for DBU og senere DIF. Efter den store hesteejer Søren Houlbergs død blev Frederiksen manager for dennes stald og oplevede staldens derbysejr i 1938 med hesten USA for træner William Jensen. Senere blev Leo Frederiksen selv hesteejer, og en af hans sidste heste var Gallant Henley hos træner Gerh. Petersen. I 1942 var han den førende kraft da Centralforbundet blev stiftet. Han fungerede som en meget myndig formand i Centralforbundet, og det var en nydelse at overvære et sådant møde under hans ledelse. Hans logiske sans og evne til at skære igennem har reddet dansk travsport for mange fejltagelser. Foruden ærespræsident i Centralforbundet var han æresmedlem både i DTS og Amager Travselskab.”\nKarl K. Pedersen fik kun en kort formandsperiode, inden han døde, og den nye formand for DTC blev endnu en ældre travsportsveteran; den magtfulde og karismatiske skotøjshandler Peter Lind, der var formand for Aalborg Væddeløbsbane. Ved delegeretmødet i Nykøbing Falster den 19. maj 1971 blev Peter Lind afløst af formanden fra travbanen i Skive, landsretssagfører Mogens Erichsen, mens Peter Lind blev udnævnt til æresmedlem af DTC. Året forinden var Centralforbundet flyttet kontor fra Nørrebrogade 45 til en villa på Sølundsvej 2 tæt på Svanemøllen S-togsstation. Her fik den i 1971 nyudnævnte kontorchef Erik Møller også bolig sammen med sin familie.\nErik Møller – generalsekretær 1972-94\nSamme Erik Møller blev året efter DTC’s tredje generalsekretær, da Jens Buchholtz-Nielsen afgik fra posten, en post han havde haft siden 1950 efter Helge Marks-Jørgensen.\nErik Møller havde stor viden om de fleste af sportens og avlens områder, og kan først og fremmest betegnes som en god administrator.\nCarl Andersen – den stærke mand i travsporten i en årrække\nDen nye formand for DTC i 1971, Mogens Erichsen, blev i 1979 afløst af endnu en landsretssagfører. Det var Hans Ejler Christensen fra Jydsk Væddeløbsbane i Århus.\nDenne skribents indtryk fra denne periode var, at magten i DTC, og dermed i dansk travsport i høj grad styredes af den dygtige strateg og diplomat fra Charlottenlund, direktør Carl Andersen, der i et parløb med sin formand, den indflydelsesrige Venstre-politiker, Ib Thyregod, sørgede for at få flertal på Centralforbundets delegeretmøder for sine forslag.\nDengang havde hestesporten tætte bånd til Christiansborg. Finansudvalgets formand, socialdemokraten Ralf Lysholt-Hansen, der var valgt på Falster, var, sammen med Venstre-folkene, Lundens to bestyrelsesmedlemmer, Ib Thyregod og Arne Christiansen, arkitekterne bag en ny og forbedret totalisatorlov i 1974. Væddeløbssporten skulle fremover beskattes lineært og ikke som hidtil progressivt. Skattetrykket blev derfor væsentligt lettet for sporten, men der var kun een bane, der virkelig fik fordel, og det var Lunden. For at få en retfærdig fordeling af de nyetablerede goder, oprettedes en udligningsfond. Lunden – og i enkelte tilfælde Aarhus, skulle herefter betale to procent af alle omsætninger over 800.000 pr. løbsdag. DTC blev sat til at administrere denne ordning og dermed skete der det, at man for første gang i DTC’s historie, blander økonomi ind i billedet – ganske vist kun som et fordelingsled, men alligevel.\nCarl Andersen – direktør 1987-96\nDet var først og fremmest Carl Andersen og hans stab – og ikke DTCs administration eller valgte bestyrelsesmedlemmer, som leverede materiale til lovgiverne. Loven i 1974 førte større omsætning og flere tilskuere med sig, også godt hjulpet af de glade Tarok-år. Travsporten var i disse år en af de sportsgrene i Danmark, der trak flest tilskuere.\nI 1980 foretages der igen en økonomisk disposition. Forbundet får til opgave primært at garantere for et beløb på 15 mio. kr. til etableringen af totoanlæg på samtlige provinsbaner. Banerne hæfter selv solidarisk overfor DTC. Det kniber for nogle af banerne at betale, DTC må gå på lånemarkedet for at klare situationen, og bliver nu direkte involveret i travsportens økonomi. Med andre ord, man går lige på grænsen til at overtræde sin daværende formålsparagraf.\nSå sker der noget drastisk på delegeretmødet den 27. maj 1981. DTC’s position bliver styrket væsentligt. DTC’s forretningsudvalg får økonomiske dispositionsbeføjelser. Formålsparagraffen laves om, så forbundet nu står som den egentlige leder af dansk travsport og samtidig får man bemyndigelse til at stifte nye selskaber og indskyde kapital. I realiteten gives der her grønt lys til at investere i nyt væddeløbsselskab – nemlig V6- selskabet. V6-selskabet og V6 spillet får desværre en kort levetid.\nDTC får – for første gang – en direktør\nI 1986 var advokat Peter Faber-Rod blevet ny formand for DTC, og med et tilhørsforhold til Charlottenlund havde han dermed et godt kendskab til Det Danske Travselskab og dets direktør Carl Andersen.\nI Det Danske Travselskab i Charlottenlund var Carl Andersen, efter mange år som magtfuld og succesrig direktør, kommet i modvind bl. a. pga. sin ledelsesstil. Travselskabets bestyrelse indgik en aftale med DTC’s bestyrelse og Carl Andersen blev i 1987 ny direktør i DTC.\nDTC manglede en mand, der kunne sætte skub i forbundet og tage nye initiativer til gavn for dansk travsport. Carl Andersen blev således den første direktør i Centralforbundet, mens Erik Møller beholdt sin titel som generalsekretær. Carl Andersen skulle også forsøge at styrke magten på centralt niveau og for en større gennembrudskraft fra travets side hos politikkerne.\nCarl Andersen var hovedarkitekt af bl. a. det nyetablerede spilleselskab Dantoto, som man forventede ville tiltrække mange nye spillere i de nye indskudsboder, samtidig med man regnede med, at de hidtidige spillere fortsat ville tage ud på banerne, se løb, og gøre deres indskud der. Sådan gik det ikke.\nBanerne blev i høj grad honoreret for banespillet, og Skovbo Trav, der havde en anstrengt økonomi efter nogle store byggerier på anlægget, mistede omgående de fleste tilskuere. Et halvt år efter DanTotos start gik Amagertravets afløser, Skovbo Trav ved Bjæverskov, konkurs, og de hesteejere, som via indskud selv havde betalt præmiesummen i banens klassiske årgangsmesterskaber, fik ikke deres præmier.\nDTC’s nye formand efter Peter Faber-Rod blev Preben Andersen, hvilket skete i 1993. På det tidspunkt var travbanen i Charlottenlund kommet i et økonomisk stormvejr. De glade dage med Tarok-tiden og med Carl Andersens suveræne ledelse var forbi. I 1994 måtte Lunden gå i betalingsstandsning, som blev ophævet efter et år.\nÉn af konsekvenserne af Skovbos konkurs og Lundens betalingsstandsning var, at DTC overtog administrationen af de klassiske avlsløb i Danmark, således at indskuddene nu blev indsat på spærrede konti. Dermed havde hesteejerne garanti for at få deres præmier. I forlængelse af Lundens krise købte DTC TravData, som Lunden havde etableret i 1976, og som alle baner efterhånden var blevet tilknyttet.\nNy generalsekretær i DTC\nI 1996 gik Carl Andersen på pension, og Claus Nielsen , der havde været sportschef både på Lunden og Skovbo, blev ny generalsekretær i DTC. Centralforbundet solgte ejendommen på Sølundsvej og flyttede ind i det nyindrettede Hestesportens Hus i underetagen i Charlottenlund Travbanes tribune.\nBagtanken var at samle alle trav- og galopsportens hovedadministrationer i Hestesportens Hus og i løbet af det følgende år flyttede DanToto, Væddeløbsbladet og Dansk Galop ind i Huset, og der blev ansat en ny fælles direktør for det hele.\nMens Erik de Fønss i perioden 1995 til 1999 var formand for DTC, overtog forbundet åringsauktionen fra Opdrætterforeningen, og der blev der købt avlshopper og frossen sæd, bl.a. fra S.J.s Photo, i USA.\nClaus Nielsen – generalsekretær 1996-2001\nErik de Fønss var på vej til at blive væltet på generalforsamlingen i DTC i 1999, men han valgte at trække sig få dage før. Formandsstolen blev overtaget af Erik Juellund. I den følgende periode blev salget af DanToto til Danske Spil også forberedt og gennemført med en lovændring, vedtaget i Folketinget, ligesom Hestevæddeløbssportens Finansierings Fond (HFF), blev etableret som en del af lovgrundlaget.\nClaus Nielsen forlod posten i DTC i 2001, hvor Anders Hansen blev formand. Generalsekretærens stol stod tom frem til januar 2003, hvor Klaus Storm, der blev valgt til formand 2002, også overtog den daglige ledelse af forbundet.\nKnud Erik Ravn var formand i en lang årrække i DTC, og siden 2014 er det Lindhart Jensen. I de sidste 15 år har DTC fået mange andre opgaver end det var i de foregående år, opgaver som der desværre ikke er plads til at uddybe her.\nI administrationen i DTC kan nævnes, at den mangeårige driftsleder fra Odense-banen, nu 90-årige Gerhard Riber, havde sit virke her i mange år, ligesom Peter Stenå nu har arbejdet i forbundet i mere end 25 år.\nDTC’s nuværende formand, Lindhardt Jensen\nDansk Hestevæddeløb kommer til\nI 2013 kommer nyskabelsen, Dansk Hestevæddeløb ApS, til med direktør Henrik Friis i spidsen og med Peter Rolin som formand. Dansk Hestevæddeløb er et driftsselskab, der skal tage sig af en række opgaver for hestevæddeløbssporten, herunder fællesopgaver indenfor salg, marketing, IT, kommunikation, Sport & Udvikling og økonomistyring. DTC, ejer sammen med Dansk Galop, datterselskabet Dansk Hestevæddeløb.\nDiskussionen kører – stadig – ind imellem vedrørende, hvem der nu bestemmer i dansk travsport; DTC eller datterselskabet Dansk Hestevæddeløb. Det er Dansk Hestevæddeløb, der har ført de svære politiske forhandlinger på Christiansborg, og set fra et neutral side, virker det som, det er Dansk Hestevæddeløb, der udadtil tegner dansk travsport, mens DTC først og fremmest er et godt administrationskontor, der har styr på de mange komplekse regler, der er kommet til. Og selvfølgelig også sørger for bl. a. de mange attester og registreringer, der kræves. Avlsarbejdet, åringsauktion, unghestesatsning, internationale relationer, dopingproblematikken og meget mere.\nSiden Hestesportens Finansieringsfond kom til, er det dem, der har siddet på pengekisten, og dermed den reelle magt. I et forsøg på at styrke DTC er der nu 11 bestyrelsesmedlemmer her.\nI vedtægterne i Dansk Travsports Centralforbund står der på nuværende tidspunkt bl. a. følgende:\nDTC er det samlende organ for travsporten samt tilknyttede organisationer.\nDTC skal lede, samle, fremme og repræsentere den samlede travsport og avl i Danmark.\nDTC skal som led heri udarbejde indstillinger til Danske Spil A/S vedr. afvikling af væddeløb og udarbejde indstillinger til Hestesportens Finansieringsfond om fordeling af penge til DTCs formål.\nDansk Hestevæddeløb har på vegne af DTC været den partner, der har forhandlet med politikkerne på Christiansborg.\nDTC’s daglige leder siden 2003, Klaus Storm (yderst t.h.) sammen med f.v. DTC’s bestyrelsesmedlem Jørn Borch og Folketingspolitikerne Hans Chr. Schmidt, Lars Chr. Lilleholt, Søren Gade og Erling Bonnesen på Fyens Væddeløbsbane den 30. april, hvor man afviklede DM for Hopper.\nDTC’s egentlige medlemmer (baner)\nDet Dansk Travselskab\nDTC’s Egentlige medlemmer (andre)\nSammenslutningen af Danske Travhesteejerforeninger\nDansk Pony Væddeløbs Forbund\nJørn Borch (talsmand)\nOle Bergh Thomsen\nPeter Stenå (sekretær)\nDTC’s nuværende 11-mands bestyrelse består af følgende personer:\nLindhart Jensen, formand\nPaul Bjerring, næstformand\n1942-1967 Leo Frederiksen\n1967 Karl K. Pedersen\n1967-1971 Peter Lind\n1971-1979 Mogens Erichsen\n1979-1986 Hans Ejler Christensen\n1986-1993 Peter Faber-Rod\n1993-1995 Preben Andersen\n1995 Lars Muusmann\n1995-1999 Erik de Fønss\n1999-2001 Erik Juellund\n2001-2002 Anders Hansen\n2002-2005 Klaus Storm\n2005-2014 Knud Erik Ravn\n2014- Lindhardt Jensen\n1942-1950 Helge Marks-Jørgensen (generalsekretær)\n1950-1972 Jens Buchholtz-Nielsen (generalsekretær)\n1972-1994 Erik Møller (generalsekretær)\n1987-1996 Carl Andersen (direktør)\n1996-2001 Claus Nielsen (generalsekretær)\n1996-2000 Heine Simoni Jørgensen (direktør for DTC, DanToto, Væddeløbsbladet samt Hestesportens Hus)\n2003- Klaus Storm (daglig leder)\nAdresse: Nørrebrogade 45 til 1970 – derefter Sølundsvej 2 til 1996. Nuværende adresse er Hestesportens Hus, Traverbanevej 10 fra 1996.\nTillykke med jubilæet til Dansk Travsports Centralforbund!


Turtle Beach Traction Gaming Musemåtte - Xl → Køb billigt her - Gucca.dk\nTurtle Beach TRACTION musemåtte er perfekt til den kræsne gamer. Musemåtten er udført med en højkvalitets overflade, der sikrer maksimal præcision. Undersiden af musemåtten er udstyret med... Læs mere.\nTurtle Beach TRACTION musemåtte er perfekt til den kræsne gamer. Musemåtten er udført med en højkvalitets overflade, der sikrer maksimal præcision. Undersiden af musemåtten er udstyret med gummi, der sikrer, at musemåtten ikke glider henover bordpladen, selvom du befinder dig midt i kampens hede!\nDimensioner: 450 x 350 mm\nSikkerheden i e-handel anser vi som helt essentiel, og den er derfor altid i fokus hos Gucca. NETS har godkendt vores online betalingsløsning, og det er den overvejende garanti for betalingssikkerheden. Derfor er det at handle og betale hos os 100% sikkert.\nUanset hvad du køber hos os, yder vi altid 30 dages returret. Kort sagt, skulle du fortryde købet, kan du med god samvittighed returnere din vare til os, hvorefter vi sender dine penge retur. Vi er selvfølgelig altid klar med svar og rådgivning, hvis du ønsker at sende dit produkt retur.\nVi ved, at du venter på din vare, og vi skruer derfor op for leveringshastigheden, så produktet kommer sikkert og hurtigt frem til dig. Helt konkret modtager du din vare indenfor 1-2 hverdage, såfremt din vare er på lager. Du kan se den nøjagtige lagerstatus på det enkelte produkt. Du har altid mulighed for at sende en e-mail eller ringe til os, hvis du er i tvivl om lagerstatus eller leveringstiden.\nI vores webshop har du mulighed for at foretage betaling på forskellige måder. Der er naturligvis frit valg blandt vores betalingsformer - du gør brug af den, der passer bedst til dig. Du har altid garanti for en tryg og sikker handel, uanset hvilke af vores betalingsmuligheder du foretrækker at benytte. Alle vores betalingsmuligheder finder du her. Desuden skal du huske på, at såfremt du benytter kreditkort, trækker vi først pengene den dag vi sender din vare.\nStøder du på problemer med dit besøg på Gucca.dk, eller har du spørgsmål, er du altid velkommen til at kontakte os. Kundeservice er åben for henvendelser mellem 10-15 alle hverdage, og vi bestræber os altid på, ikke kun at give dig den assistance du har brug for, men også at det er i godt humør og med et smil på læben.\nKøber du hos os, har du mulighed for at tracke din ordre hele vejen, fra den sendes fra vores adresse, og til den er dig i hænde. Når du har gennemført dit køb, kan du besøge din egen ordreside. Du kan følge med i, hvornår vi afsender dine produkter, på din ordreside. Vi sender en mail med leveringsinformation til dig, i samme øjeblik vi har afsendt din ordre.\nDin anmeldelse af Turtle Beach Traction Gaming Musemåtte - Xl\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_gaming path__forside path__elektronik path__gaming path__musemåtter path__turtlebeach path__turtlebeachtractiongamingmusemåttexl\n89,95 krIggual Kemeo Gaming Musemåtte - 25 Cm\n89,95 krNacon - Musemåtte Til Gaming - Mm-200\n469,95 krRazer Goliathus Chroma - Musemåtte Med Lys - Stor


Vundet sag om årsagssammenhæng - Advocare.dk\nVundet sag om årsagssammenhæng\nVores klient kom til skade i en trafikulykke i 2005, da han gled på et isgalt fortov og slog sin ryg. Ejendomsselskabet anerkendte erstatningspligten i forbindelse med ulykken, og de begyndte også at udbetale erstatning. Efter nogle måneder fik selskabet dog den opfattelse, at vores klient forsøgte at snyde sig til erstatning, og de stoppede derfor med at udbetale og meldte ham til politiet.\nI den efterfølgende straffesag blev vores klient pure frifundet, men forsikringsselskabet holdt fast i, at de ikke ville betale erstatning. Dels udtalte selskabet, at ”bare fordi man er frifundet, betyder det ikke, at man er uskyldig” og dels mente selskabet nu, at der ikke var sammenhæng mellem ulykken og vores klients rygproblemer where to buy cialis online.\nEfter ulykken fik vores klient en blodprop i hjernen, som ikke havde noget med ulykken at gøre. Samlet set blev han derfor tilkendt førtidspension, og kommunen henviste i den forbindelse til, at rygsmerterne også var en del af begrundelsen for, at han havde fået pension. Vi fastholdt derfor, at han skulle have erstatning for selve rygskaden. Selskabet afviste stadig.\nSagen blev forelagt for både Arbejdsskadestyrelsen og Retslægerådet, der begge påpegede, at selv om han fejlede ting, der ikke havde noget med ulykken at gøre, så var der stadig en rygskade efter ulykken. I retten fik vi herefter medhold i, at vores klient skulle have erstatning for rygskaden.\nSagen er anket til landsretten af forsikringsselskabet.\nSagen er ført af Advokat Martin Laursen.


Hvem var Jesus? - Kristendom.dk\nNy bruger Prøv avisen Log ind Om kristendom.dk\n22. juli 2017 k.dk\nAf Anna Rask Pedersen 20. oktober 2015 13:47\nDet er svært at afgøre, hvem Jesus af Nazaret virkelig var, og hvad han egentlig sagde. De eneste bibelske kilder vi har om Jesus, er de fire evangelier og få referencer i Paulus breve. Her er budskabet dog entydigt, at Jesus var Guds søn. Foto: © GODONG\t/\nScanpix Denmark\tFacebook\nDe 10 vigtigste begivenheder i Jesu liv Hvad er betydningen af Jesu lidelse og død?\nHvad ved du egentlig om kristendommens hovedperson Jesus? Klik dig frem til svar på billederne nedenfor\nTroen på at personen Jesus af Nazaret har bragt Guds frelse til alle mennesker er helt central i kristendommen. Jesu tilnavn Kristus betyder "den salvede". Den titel fik Jesus, fordi hans første tilhængere var jøder og opfattede ham som den ventede frelser, der var lovet dem i Det Gamle Testamente.\nLæs også: Hvad står der om Kristus i Det Gamle Testamente?\nDen bibelske beretning om Jesus er en fortælling om et jomfrufødt Guds barn, som helbredte syge og forkyndte Guds rige. Han blev henrettet på korset for at råde bod på alle menneskers syndige handlinger.Lær mere om Jesus ved at holde musen hen over de blå markeringer på billedet.Flere steder i Bibelen forudsiger Jesus sin egen død og lidelse, fordi den var en del af Guds plan med ham fra starten.\nLæs også: Korsfæstelsen deler muslimer og kristne\nPå skærtorsdag blev Jesus forrådt af disciplen Judas, som kyssede Jesus på kinden og dermed udpegede ham for soldaterne. Jesus døde på korset langfredag, men han stod op af graven igen to dage senere på påskesøndag.Lær mere om korsfæstelsen ved at holde musen hen over de blå markeringer på billedet.\nLæs også: Hvor var Jesus mellem påske og himmelfart?\nKristendom.dk Prøv Kristeligt Dagblad 4 uger gratis!


Udtryk din personlighed med smykker - Shop Alt\nHjem » Udtryk din personlighed med smykker\nSådan udtrykker du din personlighed med smykker\nVil du gerne skille dig ud fra mængden med dit valg af tøj og accessories? Du kan skille dig ud på mange andre måder end dit tøjvalg. En af måder er eksempelvis med dit valg af smykker. Smykker siger meget om en person ligesom tøj. Er du til en mere simpel stil eller kan du lide at blande stilarter? Alt dette kan komme til udtryk via dit valg af halskæder, armbånd, ringe og øreringe. En af de måder du kan personliggøre dine smykker er ved at vælge smykker, som betyder noget for dig. Er du en interimistisk person, kan du eksempelvis vælge at blande dine smykker, så du både er iført lange og korte halskæder. For at alle halskæderne skal kunne matche, kan du med fordel vælge nogle, som er mere neutrale i designet. Når du skal vælge dine halskæder, kan du vælge nogle med et design, der matcher til din personlighed.\nVedhæng med Engel\nVedhæng med Kobra\nVedhæng med Fugl\nDet er blevet meget populært i dag at købe smykker, hvor du kan mærke, der er lagt kræfter i at lave dem. Hos Frederik IX håndlaver de smykkerne i den højeste kvalitet, som lever op til deres image. Du kan finde alle former for kreative smykker, som du kan mikse med dine nuværende. Sammensæt dine neutrale halskæder med en halskæde besat med en natursten for at bryde det ensartede design. Natursten giver et flot spil til smykket, som vil ændre sig afhængigt af, hvordan solen skinner på den.\nKombiner dine smykker\nHar du allerede nok halskæder, kan du sammensætte dem med et par flotte armbånd og øreringe. Måden du sammensætter dine smykker, kan også være med til at udtrykke din personlighed. Derudover kan du skrue op og ned for dit feminine eller casual udtryk, alt efter hvilke smykker du tager på og sammensætter. En anden god ide er at kunne kombinere en rund halskæde med en oval og en firkantet. På den måde kan du skabe et interimistisk udseende med de forskellige former.\nHalskæde fra Frederik IX Studios\nNogle smykkedesignere lader dig designe dine egne smykker. Det gør den danske smykkeproducent Frederik IX eksempelvis. Her kan du blot indsende et foto af det motiv, som du gerne vil have på din halskæde. Med en halskæde fra Frederik IX kan du derfor gøre dine smykker meget personlige. Har du en bestemt signatur eller et bestemt motiv, som betyder meget for dig, kan du sende det ind til dem og så laver de det til dig. Derfor er det også en super fed gave at kunne give til dem, du holder af. Du kan derfor give meget personlige gaver, som personen aldrig vil af med igen. Derudover er der også lagt en masse tid i at finde frem til, hvilken type smykke modtageren vil blive glad for. De kræfter, som er lagt i gaven, vil også give en værdi.\nCopyright © 2021 Shop Alt


-Jeg kommer aldrig igang igen, hvis jeg stopper, siger den ene løber til den anden. udgave af Kvindetriatlon fandt sted i Brøndby. Forskere undersøgte 15.000 penisser Forskerne har gennemgået resultaterne fra 17 forskellige studier, som indeholdte målene af mere finish 15.000 penisser fra mænd i alle aldre og fra flere verdenshjørner.\n(Illustration: David Veale mfl.) Ifølge forskningsartiklen ser der heller ikke ud til at være nogen sammenhæng mellem race og størrelsen på de nedre regioner.\nFor at se dette indhold skal du acceptere advertising-cookies. Firma/organisation/hal el. For at kunne vurdere, om der er sket fremskridt og om du har opnået resultater, er du nødt til at vide hvad udgangspunktet er. 1350 kvinder står parat i Vestbadet på søndag hos Brøndby Triathlon Club. Forskerne advarer imidlertid om, at størstedelen af de mænd, som er med i de 17 undersøgelser, er hvide.\nEr man udadgående og tør tage til sexmesser rundt om i landet, vil man også med garanti kunne finde nogle flotte og funktionelle erektionspumper dér.\nHan trak liderligt mine trusser til side og begyndte at give mig finger, indtil jeg kom udover hans arm. Jeg hoppede op og sad med benene ud over kanten og hev ham ind mellem mine ben.\nÅrets BTC gennem tiderne “Kvinder er vilde med triatlon” Kvinderne har et samhørighedsforhold, som kommer til udtryk i kvindetristævner.\nDu tager en jalapeno, fylder den med tequila og dypper den i chokolade.\nlign.: (så konsulenten er bedst muligt forberedt) Jeg ønsker at få tilsendt kataloger Ønsker du at få tilsendt kataloger med posten, bedes du udfylde formularen og i kommentarfeltet angive hvilken type kataloger, du har brug for. Så hun lader være med at stoppe, og de to kvinder runder i fin stil et af de sidste hjørner på vej mod målet ved Vestbadet i Brøndby.\nFilosofiprofessoren Peter Kemp påpeger – ganske rigtigt – at det er problematisk, at danskerne i stigende grad er blevet for autoritetstro.\nDen hele linje viser erigerede penisser. Forskerne håber, at kurven kan hjælpe læger med at overbevise de fleste ængstelige mænd om, at deres vedhæng er helt inden for normalen. Jeg ønsker at blive ringet op\nOg der findes snart ikke det der ikke skulle MEN nu vil jeg gerne høre fra nogle pålidelige kilder om det kan lade sig Jeg læste et indlæg her i gruppen for lidt siden om JELQ og andre redskaber der skulle kunne gøre det umulige.\nHealingweekend Genfødsel og Ayahuasca – Tilbage til sjælen 8-eleven januar 2021, CEMaH Denne retræte indeholder to ceremonier.\nVi fandt de her sataner på linket nedenunder … Mange forhold oplever desværre perioder, hvor den ene half har manglende sexlyst. Dermed bliver grundlaget for at sige noget om raceforskelle temmelig svagt.\nForuden dette en hel dag med terapeutiske workshops som Mind to Body og Breathwork.\nOg så har forskerne simpelthen udviklet diagrammer over tykkelsen og længden i både slap, udstrakt og stiv tilstand. Det lyder simpelt, og det er det også, men resultatet er da helt genialt, og det er lige præcis, hvad du får med Gourmet Chocolate Covered Jalapenos.\n> Iza tester kæmpe dildo: Den fylder mig helt og aldeles ud Han kiggede undskyldende på mig og hviskede ‘det var jo det, jeg sagde.’ Jeg ville have hans pik nu og fik fumlet hans denims åbne, og ved første øjekast var han stadigvæk ikke så stor, men da han så prøvede at trænge ind, kunne jeg mærke, at han var stor. Ofte er det kvinden, da de fra naturens aspect har en lavere lyst end mænd, grundet det lavere testosteron niveau.\nSkrevet af Claus Kjærsgaard 26. Klik her for at ændre dit samtykke For at se dette indhold skal du acceptere funktionelle cookies.\nDe ekstra centimeter kan nemlig virke som langt væk, hvorfor det kan være mere motiverende at fokusere på noget der er lidt mere “her og nu”. august), nonacne males tiden er løguess fra ham.\nDer bliver taget tid, males alle er vindere, og så er der ingen mænd, der overbeglor dem. Her bliver de ikke udstillet, og de føler sig ikke til grin,fordi de ikke er så gode.\nLÆS OGSÅ:Penisstørrelse: Er stor virkelig bedst?\nMen når han forestiller sig, at oprøret skal komme fra universitetet, som i sixty eight, tager han fejl Alt ære og respekt for Peter Kemps dygtighed (9.\nFormålet med disse workshops er at integrere ceremonien fra dagen før og lukke op og klargøre til ceremonien dagen efter. Derfor er mulighederne mange, hvis man ønsker at købe én og eksperimentere.\nGennemsnitslængden i slap tilstand er 9,sixteen centimeter, silvets mens en typisk stiv penis er 13,12 centimeter lang. Læs også: Strækker penis lidt længere »Vi skal også bruge graferne til at finde forskellen på, hvor en mand tror, han er på kurven, og den egentlige placering, samt hvor mænd synes, de burde være,« siger David Veale i en pressemeddelelse.


Fragt af teglsten - Få 4 tilbud og spar op til 75% her\nFRAGT AF TEGLSTEN\nIndhent 4 fragt tilbud på fragt af teglsten og spar 75%\nHar du brug for at få fragtet teglsten, kan vi hjælpe dig hurtigt og effektivt. Vi udbyder opgaven til over 300 danske vognmænd, der allerede er ude på landevejene for deres faste kunder til daglig. Således har de mulighed for at udføre din fragt kombineret med anden kørsel og som returgods, hvilket giver dig en massiv besparelse af fragten – helt op til 75% af prisen på en direkte tur. Udfyld vores formular nedenfor og du modtager tilbud i løbet af kort tid. Det er 100% gratis og helt uforpligtende at lægge din opgave i udbud.\nDin fragtopgave sendes i udbud til 300 danske vognmænd\nDu modtager op til 4 tilbud på fragt af teglsten\nFå fire tilbud på fragt af teglsten her\nFragt af teglsten som returgods\nFænomenet returgods betyder i al sin enkelthed, at vognmænd tager gods med retur i stedet for at køre hjem uden varer på ladet. Deres rute er allerede betalt af deres faste kunde, så de kan derfor tilbyde dig en langt billigere fragt af teglsten i forhold til, hvis de skulle udføre opgaven som en direkte transport. Og selvom prisen er i bund vil kvaliteten fortsat være i top! Blandt andet har alle vores tilknyttede vognmænd en ikke lovpligtig godsforsikring, der sikrer dig mod beskadigelse af dine teglsten under transporten.\nHjælp til fragt af teglsten\nNår du udbyder opgaven kan du vælge, om du har brug for at chaufføren hjælper med at få læsset teglstenene i bilen. Det er altid den billigste løsning at få fragtet gods fra dør til dør, men hvis du har brug for en ekstra mand til at løse opgaven, er det stadigvæk muligt at spare op til 75% på fragten – selvom der skal en hjælpende hånd til. Vognmændene er alle tilmeldt fragtbørsen Cargomatch – Danmarks største fragtbørs. Du kan læse mere om Cargomatch her.


Creme "Dexpanthenol" bruges normalt til at behandle små sår og sår. Dette præparat er også tilgængeligt som salve og aerosol. Ejendommens egenskaber afhænger ikke af formen. Lægemidlet er effektivt både i form af en creme og i form af en aerosol. Anmeldelser om denne medicin er positive. Trods alt forårsager medicinen sjældne bivirkninger.\nVed hvilke læsioner er dette lægemiddel foreskrevet?\n"Dexpanthenol", creme, hvis anmeldelser angiver dens effektivitet, kan bruges til forskellige skader på huden. Oftest er stoffet ordineret:\nTil beskyttelse og behandling af tørre hudområder, som hovedkilde til dexpanthenol og neutrale fedtstoffer.\nTil terapi og forebyggelse af betændelse og revner i brystvorter i brystkirtler hos ammende mødre.\nTil behandling af blære dermatitis hos børn. Og også for en tidlig helbredelse i dem med mindre irritation efter solbadning, røntgen og ultraviolet bestråling, små ridser. Til forebyggelse og behandling af ble udslæt.\nFor at fjerne skadelige virkninger på miljøets hud.\nTil terapi af betændelse: trofasår placeret på underbenene, furunkler, dermatitis. Lægemidlet passer perfekt til huden omkring colostrum, gastrostom og tracheost.\nI tilfælde af krænkelse af hudens integritet, der er forårsaget af operation, temperatur, kemiske eller mekaniske faktorer, f.eks. Forbrændinger af enhver oprindelse, sår, slid, ridser, hudtransplantater, der ikke helbreder godt, postoperative aseptiske sår.\nSå hvordan virker dexpanthenol creme? Vurderingerne viser, at præparatet kan forbedre regenereringen af væv væsentligt. Brug den som ekstern agent. Hovedkomponenten af lægemidlet er et derivat af pantothensyre. Dette stof er et vandopløseligt vitamin tilhørende gruppe B, som igen er en af komponenterne i coenzym A. Som det fremgår af ekspertvurderinger, stimulerer denne komponent hudregenerering. Derudover tillader dexpanthenol at normalisere den cellulære metabolisme og øger styrken af kollagenfibre, som har en positiv virkning på huden og bidrager til den tidlige helbredelse af sår.\nMen det er ikke alle de kvaliteter, som "Dexpanthenol" salven har. Feedback fra eksperter antyder, at hovedkomponenten af lægemidlet har optimal molekylvægt, lav polaritet og hydrofilicitet. Takket være sådanne egenskaber trænger cremen let ind i de dybe lag af væv. Som følge heraf har stoffet ikke kun en svag antiinflammatorisk, men også en regenererende virkning.\nVed kontakt med huden absorberes præparatet "Dexpanthenol" hurtigt nok og omdannes til pantothensyre. I hudvæv binder hovedkomponenten af cremen sig til visse plasmaproteiner, for eksempel med albumin eller med beta-globulin.\nDen positive virkning af lægemidlet "Dexpanthenol", som det er nyttigt at studere før brug, er forklaret ved dets sammensætning. Hovedkomponenten er dexpanthenol. Ud over hovedkomponenten er renset vand, propylparhydroxybenzoat, methylparahydroxybenzoat, isopropylmyristat, petrolatum, cholesterol og petrolatum til stede i fløden.\nSom enhver medicin kan cremen "Dexpanthenol" forårsage bivirkninger. Dette fænomen er yderst sjældent. Hvad forklarer populariteten af dette stof. I nogle tilfælde kan der forekomme en allergisk reaktion. Som regel er det altid svagt udtrykt.\nBlandt kontraindikationerne blev kun individuel intolerance overfor en hvilken som helst bestanddel af formuleringen noteret.\nAnmeldelser om dette lægemiddel show, at ikke alle ved, hvordan man korrekt anvender stoffet. Behandlede hudlæsioner bør behandles op til fire gange om dagen. Om nødvendigt kan proceduren udføres oftere. Påfør lægemidlet "Dexpanthenol" efter et tyndt lag, og gnid det efterhånden i huden.\nHvis du smør salven du har brug for et inficeret område af huden, bør det forbehandles med et af antiseptika. Først efter dette kan du anvende Dexpanthenol creme.\nEksperter siger, at stoffet kan anvendes under graviditet og amning. Gør dette med ekstrem forsigtighed og kun efter at have konsulteret en læge. Hvis sygeplejersken har revner i brystvorterne, og de er betændt, kan dette lægemiddel bruges. Påfør "Dexpanthenol" efter hver amning.\nIfølge vurderinger kan dette lægemiddel bruges til at behandle blæreudslæt hos spædbørn. I dette tilfælde skal cremen anvendes efter hver vandbehandling og under skift af tøj.\nBeskrivelse og instruktioner af Melitor\n"Aloe ifølge Fedorov": instruktion, aflæsninger\nNæsten "Bonviva": instruktioner til patienter\nSUV Volvo CX90: overblik, specifikationer og anmeldelser\nDaniel Tammet: biografi, personlige liv, arbejde\nCottage afvikling "White Beach" i Moskva-regionen: anmeldelser, priser\nHvad er det primære middel til fysisk undervisning af børn?\nOpskrift stegte skrubber i en stegepande og ind i ovnen\nHvordan man lærer hurtigt at tage børnene?\nDet lugter i bilens interiør. Lugten af benzin i bilen: de vigtigste årsager til dens udseende\nForskelle i klinisk ernæring af den enkelte patient