NR. 1, 5. årgang, FEBRUAR 2001 ISSN SPORTSMEDICIN ANKELLEDSKIRURGI MUSKELTRÆNING MUSKELGENOPTRÆNING DANSK. faggruppen for idrætsfysioterapi - PDF\nNR. 1, 5. årgang, FEBRUAR 2001 ISSN SPORTSMEDICIN ANKELLEDSKIRURGI MUSKELTRÆNING MUSKELGENOPTRÆNING DANSK. faggruppen for idrætsfysioterapi\nDownload "NR. 1, 5. årgang, FEBRUAR 2001 ISSN 1397-4211 SPORTSMEDICIN ANKELLEDSKIRURGI MUSKELTRÆNING MUSKELGENOPTRÆNING DANSK. faggruppen for idrætsfysioterapi"\n1 ISSN NR. 1, 5. årgang, FEBRUAR 2001 SPORTSMEDICIN DANSK ANKELLEDSKIRURGI MUSKELTRÆNING MUSKELGENOPTRÆNING faggruppen for idrætsfysioterapi\n2 2 Redaktionelt Allan Buhl Afgående redaktør Ja, så er det sidste gang, at jeg har lejlighed til at skrive den redaktionelle spalte. Fra næste nummer overdrages jobbet som ansvarshavende redaktør til Arne Gam. Ideen til et dansk idrætsmedicinsk tidskrift bragte jeg frem i DIMS bestyrelse for godt 6 år siden. Et tværfaglig kommisorium med medlemmer fra Faggruppen for Idrætsfysioterapi og Dansk Idrætsmedicinsk Selskab udarbejdede i det følgende år nogle meget anvendelige rammer for tidskriftet. Et prøvenummer blev godt modtaget i slutningen af 1996, og det første rigtige nummer af Dansk Sportsmedicin blev udgivet august Efter 5 år med den samme redaktør er tiden efter min mening moden til et personskifte på redaktørposten. Det har været både spændende og lærerigt at være med til at etablere et nyt fagblad. Det har især glædet mig, at det lykkedes os at skabe et godt resultat via et tæt samarbejde mellem lægerne og fysioterapeuterne. Jeg må rette en meget stor tak til Gorm for et fantastisk godt samarbejde. Vi har haft mange fælles glædelige oplevelser koblet til redaktionsarbejdet, men vi har også måtte kæmpe os igennem de problemer der naturligvis flere gange har opstået som f.eks. manglende artikler kort før deadline, svigtende annonceindtægter og trykkeriproblemer. Glæderne har været klart dominerende, og jeg vil ønske Arne Gam held og lykke med redaktørjobbet. Det faglige indhold i dette nummer af Dansk Sportsmedicin har været igennem en fælles bedømmelse af både Arne og jeg. Den sidste i rækken af artikler om idrætsmedicinske lidelser i ankelleddet og foden fokuserer på de mest hyppige anvendte kirurgiske teknikker til behandling af impingement, bruskskader og instabilitet i ankelleddet. Artiklen beskriver de metoder, der for nuværende anvendes i ankelsektoren og på den idrætsmedicinske sektor på ortopædkirurgisk afdeling i Århus. Der foreligger i dag langt størst videnskabelig evidens for den af Niels Chr. Jensen og Svend- Erik Christiansen beskrevne operation for instabilitet, hvor ligamenterne strammes op (Broström op.), hvilket er bekræftet igennem flere aktuelle randomiserede studier (svenske). Supplerende må man sige, at resultatsikkerheden for de øvrige anførte kirurgiske behandlingsmetoder er lavere. For f.eks. Eilif Larsen-metoden eksisterer der ingen sikker dokumention, og rent evidensmæssigt slutter man helt i bund med de eksperimentelle mosaikoperationer på talus. Bladet indleder i dette nummer temaet om idrætsmedicinske muskellidelser. Den praktiske muskeltræning indenfor en udholdenhedssport som triathlon er beskrevet meget detaljeret af Mogens Strange. Artiklen indeholder nogle præcise retningslinier for de skøre, der ønsker at gennemføre denne form for træning men der bliver altså flere og flere patienter i vores ambulatorier som træner på denne måde, og derfor kan alle behandlere have udbytte af at sætte sig ind i, hvor store belastninger kroppen udsættes for i de ektreme idrætsgrene. Den anden artikel er et led i vores artikelform sådan gør jeg. Fysioterapeut Henrik Bøgvad beskriver sin måde at behandle muskelskader på i Ålborg Boldklub. Det er et svært fagligt område, og den nuværende litteratur har ikke kunnet dokumentere effekten af de forskellige behandlinger i kliniske undersøgelser. Der er f.eks. publiceret flere undersøgelser som har svært ved at påvise en signifikant effekt af RICE-behandlingen, men samtidig indeholder disse undersøgelser flere mulige fejlkilder, der kan være årsagen til den manglende effekt. Henrik s artikel indeholder en god indgangsvinkel til problemet og der opstilles en fin skabelon for behandling af den akutte muskelskade. Brugen af NSAID i den akutte fase kan dog have en uønsket virkning grundet sin analgetiske virkning, som kan medføre at skaden undervurderes og rehabiliteringen forceres uhensigtsmæssigt. I det næste nummer af Dansk Sportsmedicin planlægges et antal mere videnskabelige artikler med fokus på muskelstyrketræning, neuromuskulære forhold og patofysiologi ved muskelskader og genoptræning. Hermed tak fra mig og god læsning med Dansk Sportsmedicin i fremtiden. Allan Buhl\n3 3 Indhold: FORENINGSNYT FAGLIGT KURSUS- OG MØDEREFERATER INFORMATIONER KURSER OG MØDER NYTTIGE ADRESSER Ledere Kroniske ankelledsskader - den kirurgiske behandling Niels Christian Jensen og Svend Erik Christiansen Muskeltræning i praksis Mogens Strange Hansen Behandling og genoptræning af muskelskader Henrik Bøgvad Nielsen 5th Scandinavian Congress on Medicine and Science in Sports Inge Kjær og Leif Zebitz Stiftende generalforsamling i IFSP Bente Andersen Kreatin Dopingudvalg Pris Ny bog Idrætsforsk Dansk Sportsmedicin nummer 1, 5. årgang, februar ISSN Formål DANSK SPORTSMEDICIN er et tidsskrift for Dansk Idrætsmedicinsk selskab og Faggruppen for Idrætsfysioterapi. Indholdet er tværfagligt klinisk domineret. Tidsskriftet skal kunne stimulere debat og diskussion af faglige og organisationsmæssige forhold. Dermed kan tidsskriftet være med til at påvirke udviklingen af idrætsmedicinen i Danmark. Abonnement Tidsskriftet udsendes 4 gange årligt i månederne februar, maj, august og november til medlemmer af Dansk Idrætsmedicinsk Selskab og Faggruppen for Idrætsfysioterapi. Andre kan tegne årsabonnement for 250 kr. incl. moms. Adresse DANSK SPORTSMEDICIN Red.sekr. Gorm H. Rasmussen Terp Skovvej 82 DK Højbjerg Tlf, tlf.-svarer og fax: Redaktion Overlæge Allan Buhl, overlæge Svend Erik Christiansen, afdelingslæge Arne Gam, overlæge Uffe Jørgensen, Fysioterapeut Henning Langberg, fysioterapilærer Nina Schriver, fysioterapilærer Leif Zebitz. Ansvarshavende redaktør Overlæge Allan Buhl Indlæg Redaktionen modtager indlæg og artikler. Redaktionen forbeholder sig ret til at redigere/forkorte i manuskripter efter aftale med forfatteren. Stof modtages på diskette vedlagt udskrift eller (efter aftale) i maskinskrevet form. Manuskriptvejledning kan rekvireres hos redaktionssekretæren. Artikler i tidsskriftet repræsenterer ikke nødvendigvis redaktionens holdninger. Priser for annoncering Oplyses ved henvendelse til redaktionssekretæren. Tryk, layout og foto Tryk: EJ Offset AS, Beder DTP: Gorm Helleberg Rasmussen Forsidefoto: Sportsfoto ApS Indholdet må ikke genbruges uden tilladelse fra ansvarshavende redaktør. Dansk Sportsmedicin udgives med støtte fra Kulturministeriet.\n4 4 Foreningsnyt Dansk Idrætsmedicinsk Selskab v/ Klaus Bak, formand Årsmøder Efter et vel overstået og vellykket årsmøde i Køge kan man starte året med at se frem til de næste møder. Årsmødet 2001 foregår i Odense den november, lidt tidligere end den vanlige termin for DIMS årsmøder. Det skyldes bl.a., at det efterhånden er sværere at reservere lokaler selv med halvandet års varsel, men også at man tilstræber at undgå sammenfald af andre vigtige møder, som henvender sig til samme klientel. Der er i de senere år kommet flere videnskabelige selskaber og interessegrupper, som både kæmper om de samme deltagere og de samme sponsorer. I Norge og Sverige har man i en årrække arrangeret årsmøde i samarbejde med idrætsfysioterapeuterne. Noget lignende kan blive en realitet, når DIMS fra 2003 flytter årsmøde terminen til februar. Bestyrelsen og den lokale arrangementskomité i Århus er i øjeblikket i færd med at tilrettelægge den 6. Skandinaviske kongres 2002, som bliver et større møde med fire kongresdage fra den november. Hvis ikke krydset er sat i kalenderen, bør det gøres nu. Det er en stor udfordring at arrangere årsmøder. Ikke alene skal programmet være attraktivt, det skal også inden for et tværfagligt område som idrætsmedicin kunne tilfredsstille meget forskellige faggrupper. Emnerne skal dække bredt samtidig med at det faglige niveau skal holdes, således at alle faggrupper føler, de får noget med hjem. Vi arbejder kontinuerligt i DIMS på at gøre årsmøderne bedre, og har sidste år færdigarbejdet en revideret vejledning i afholdelse af årsmøder. Det er vigtigt, at vejledningen løbende revideres og tilføjes nye erfaringer fra årsmødearrangører. En nyt tiltag vil kunne opleves ved kongressen i 2002, hvor der planlægges instructional courses, hvor basale håndgreb og behandlingsprincipper gennemgås. Disse sessioner er især påtænkt yngre læger og fysioterapeuter, som ønsker et mere praktisk udbytte af et årsmøde. Et jævnligt tilbagevendende kritikpunkt ved årsmøderne er postersessionerne. Posterforfatterne synes enten ikke, at der er nok tid sat af til det, eller også er fremvisningsforholdene utilstrækkelige. Der er mange internationale kongresser, hvor der ikke sættes præsentationstid af til postere, men hvor kongresdeltagerne flittigt besøger posterudstillingen, når de trænger til på egen hånd at fordybe sig i interessante emner. Så selv om postere i disse tilfælde ikke fremvises under organiserede forhold, kan det være en stor tilfredsstillelse der giver feed-back. Vi synes fortsat, at der skal være postersessioner ved DIMS møder, bl.a. fordi der er mange som gerne vil præsentere resultater af deres forskning uden at skulle stå foran en stor forsamling. Jeg synes personligt, at DIMS-møderne sædvanligvis ikke er nogen løvens hule at holde foredrag i. Det er en af chairman ens vigtigste opgaver at gøre oplevelsen til en fornøjelse for debutanter. Der er ikke noget forgjort i som førstegangs-foredragsholder, eller blot almindeligt nervøs, at kontakte chairman en inden foredraget og fortælle, at det er første gang, eller høre hvad han/hun ved om emnet. Det kan i nogle tilfælde give chairman en ideer til spørgsmål og gøre både foredrag og efterfølgende diskussion mere spændende og givende for alle. Endvidere giver antagelse af postere også plads til flere abstracts ved samme møde, og i realiteten også mere tid til afvikling af de frie foredrag. De foreløbige planer for Odense-mødet peger på en postersession uden parallelle sessioner. Inden længe vil man kunne få andet end et fagligt og et socialt udbytte af årsmøderne. Så scores der point til diplomuddannelse eller vedligeholdelsen af denne. Det bliver med andre ord synligt, at man gør en indsats for at dygtiggøre sig og bibringe sin klinik, afdeling, klub eller forbund ny viden om idrætsmedicin. Ny sekretær i DIMS Louice Krandorf, lægesekretær på Amager Hospital, er blevet ny sekretær i Dansk Idrætsmedicinsk Selskab. Selskabets kontaktadresse er herefter: DIMS Sekretær Louice Krandorf Ortopædkir. afd., Amager Hospital Italiensvej København S Telefon:\n5 Foreningsnyt 5 Faggruppen for Idrætsfysioterapi v/ Birgith Andersen, Bestyrelsen Faggruppereform Skal faggruppen have nyt navn? Det er et af de spørgsmål, der kan blive diskuteret på generalforsamlingen den 23. februar. Danske Fysioterapeuter har på repræsentantskabsmøde i november 2000 besluttet sig for en ændret faggruppestruktur. Faggrupperne opdeles fremover i to kategorier: fagfora og faggrupper. Fagfora skal kun kunne etableres inden for brede arbejdsområder eller brede fagfelter (som fx. idrætsfysioterapi). Fagggrupper kan fremover etableres inden for behandlingsmetoder eller et fagligt mere afgrænset område. De faggrupper, der ikke benævnes fagfora, vil bibeholde benævnelsen faggrupper med uændret status. Fagfora skal i større grad inddrages i DF s arbejde med faglig udvikling. Her tænkes fra Danske Fysioterapeuters side på arbejde med kvalitetsudvikling og dokumentation, med udvikling af specialistanerkendelse og med uddannelsespolitiske spørgsmål. En faggruppe vil af DF blive inddraget som ressourcegruppe i faglige spørgsmål, der vedrører dens fagområde. Ændringen skal ses som en styrkelse af arbejdet for udvikling af faget. Der ønskes fra Danske Fysioterapeuters side en professionalisering og en kvalitetsudvikling, der matcher faglige samarbejdspartnere og Danske Fysioterapeuters uddannelsespolitiske hensigter. Uddannelsesreform På mødet mellem faggrupper og fraktioner hos Danske Fysioterapeuter den 5. december 2000 blev der orienteret grundigt om udvikling af den ny grunduddannelsesbekendtgørelse og arbejdet med udvikling af nye diplom- og masteruddannelser. En diplomuddannelse vil ligge i CVU-regi (Center for Videregående Uddannelser), og i dette regi vil der også være mulighed for fagspecifikke kurser. I denne sammenhæng er der oplagt mulighed for samarbejde mellem faggrupperne og uddannelsesinstitutionerne, hvilket Danske Fysioterapeuter også lægger op til. En diplomuddannelse består af 4 moduler, som kan tages enkeltvis eller samlet. Hvert modul er af et omfang på læste sider og svarer til 1/4 årsværk. Specialisering I faggruppens bestyrelse har vi siden et møde med Danske Fysioterapeuter i oktober 99 med specialisering på dagsordenen ventet på, at der skulle ske noget. Nu anes der lys forude, men der skal stadig en god portion tålmodighed til. Forandring tager tid! I faggruppens uddannelsesudvalg følges specialiseringsarbejdet i DF nøje og der gøres en indsats for at være med fremme i første række. Vi ønsker fortsat at tilpasse vores kursusstruktur så den med tanke på de endnu ukendte, fremtidige krav til specialistanerkendelse giver en så fornuftig basis som muligt at tage afsæt på. Danske Fysioterapeuters formand, Johnny Kuhr, vil i forbindelse med faggruppens generalforsamling give en orientering om DFs tanker vedrørende ændringerne i faggruppestrukturen og den kommende specialisering. Dansk Idrætsmedicinsk Selskab har mistet sin mangeårige sekretær Birthe Jochumsen har igennem 17 år været sekretær for Dansk Idrætsmedicinsk Selskab og i næsten 25 år har hun været ansat i Danmarks Idræts- Forbund. Birthe har igennem sin mangeårige ansættelse i Idrættens Hus oparbejdet en utrolig stor viden om de idrætsorganisationer, som DIMS traditionelt har haft et tæt samarbejde med. Via sin administrative indsigt har Birthe været i besiddelse af den ofte eftersøgte viden om love, vedtægter, økonomi og andre forhold, som er nødvendige led der er med til at få den administrative del af et videnskabeligt selskab til at fungere. Hun har med stor engagement arbejdet som den mere faglige sekretær i selskabet og var primus motor for det tidligere medlemsblad DIMS Bulletin og i planlægningen af en lang række kurser og årsmøder. I midten af 90 erne blev årsmøderne så store, at den administrative del blev overtaget af andre. Birthe har i sin arbejdsperiode været en meget stor støtte for 5 formænd i DIMS perioden begyndte under Thestrup Andersens formandsskab og sluttede med de to undertegnedes. Birthe er sagt op fra sin stilling i DIF grundet strukturændringer, og hun finder ikke, at hun på tilfredstillende måde kan varetage sekretærarbejdet for DIMS herefter. Derfor har selskabets bestyrelse taget officiel afsked med Birthe ved en sammenkomst den 22. januar. Birthe vil blive meget savnet i bestyrelsesarbejdet og specielt af formanden, ja hun vil blive savnet af mange medlemmer i DIMS. Tak for din indsats for DIMS og held og lykke med at finde et nyt spændende arbejde i fremtiden. Allan Buhl & Klaus Bak\n6 6 Fagligt Kroniske ankelledsskader den kirurgiske behandling Overlæge Niels Christian Jensen, Fod-/ankelsektoren, Århus Universitetshospital Overlæge Svend Erik Christiansen, Idrætstraumatologisk sektor, Århus Universitetshospital Når der tales om kroniske ankelledsskader i forbindelse med idræt, er det stort set synonymt med følger efter fodledsdistorsioner. Når patienterne med fodledsproblemer henvises har de ofte haft gener gennem flere måneder og nogle tilfælde gennem flere år. De kroniske gener efter fodledsdistorsion kan deles i tre hovedgrupper: smerter som følge af impingement, smerter som følge af osteokondrallæsion samt instabilitet. Hos nogle ses kombination af disse skadetyper. I det følgende vil vi gennemgå behandlingen af disse skadefølger. Impingement Indledning Impingement benævnes ud fra lokalisation og ud fra vævet der indgår i impingementtilstanden. Der kan være tale om bløddels impingement eller ossøs impingement eller begge dele. Ved bløddelsimpingement anvendes shaver til at fjerne hypertrofisk synovialisvæv. Hvis der er store mængder fibrøst arvæv i det væv som giver anledning til impingement, vil det ofte være lettere og hurtigere at fjerne det med en stansetang. Ved ossøs impingement bruges en fræser til at fjerne eksostoserne, i få tilfælde fjernes større eksostoser med osteotom. Stort set al behandling af impingement foregår artroskopisk. Anterolateral impingement Smerter anterolateralt, som accentueres ved plantarfleksion og inversion, tyder på anterolateral impingement. Ved anterolateral impingement, hvor det er læsionen af ligamentum tibiofibularis A anterior der primært er årsagen til impingement, vil man efter oprensning med shaver se underkanten af et flosset og fortykket ligamentum tibiofibularis anterior, som er blottet i leddet. I nogle tilfælde ses kondromalaci på lateralkanten af talus hvilket tages som udtryk for, at den fortykkede underkant af ligamentum tibiofibularis anterior skurrer hen over lateralkanten af talus. Ud Cover disse forandringer ser man synovit anteriort og hen over ligamentum talofibularis anterior, som i regelen også er læderet. Rummet mellem talus og fibula er i en del tilfælde præget af fibrose-forandringer, til tider med et avulseret, indlejret knoglefragment ved spidsen af fibula. Ved det artroskopiske indgreb fjernes al hypertrofisk synovialis og arvæv. Specielt er det vigtigt at sikre sig, at der er taget så meget af underkanten af ligamentum tibiofibularis anterior, at dette ikke kan komme i klemme eller skrabe henover lateralkanten af talus. Fjernelse af den nederste del af ligamentet påvirker ikke på nogen måde stabiliteten af syndesmosen. Det er noget andet med ligamentum talofibularis anterior. Her skal man være forsigtig med oprensningen, således at man ikke fjerner de rester af ligamentum talofibulare anterior, der måtte være tilbage. Efterbehandlingen består i elevation de første 2 dage, derefter mobilisering med støtte efter evne. For at optimere muligheden for tidlig bevægetræning gives NSAID i de første 3-4 uger efter operationen. Når smerterne tillader det startes styrke- og balancetræning. Patienterne vil oftest selv forestå denne B træning, men i nogle tilfælde er der behov for vejledning ved en fysioterapeut. Cirka 75% af patienterne med typiske forandringer for anterolateralt impingement kan forvente en væsentlig bedring. Anterior ossøs impingement Symptomerne ved anterior ossøs impingement er smerter ved dorsifleksion og Dforceret plantarfleksion. Der vil hyppigt være en mindre bløddelshævelse foran talocruralledet og ømhed både lateralt og medialt i leddet. Ved den anteriore ossøse impingement findes knogleudbygning anteriort på tibia og på dorsum af collum tali. Baggrunden for at dette giver symptomer er formodentlig, at irriteret synovialis kommer i klemme anteriort mellem de ossøse udbygninger. Behandlingen går derfor ud på at fjerne udbygningerne. Indgrebet foretages artroskopisk ved hjælp af en shaver til at fjerne det irriterede synovialvæv anteriort. Eksostoserne fjernes med en fræser. Det kan være svært med kikkerten at se, om der er taget tilstrækkelig af forkanten af tibia, hvorfor vi altid kontrollerer dette med en peroperativ røntgengennemlysning. Alternativt kan strækket demonteres og foden bringes i maksimal dorsalflektion mens en evt. kollision visualiseres. Cirka 80% kan forvente en væsentlig bedring mht. smerter, i nogle tilfælde opnås en mindre bedring i bevægelighed i form af en større dorsalfleksionsevne. Syndesmoseimpingement Syndesmose impingement/instabilitet er vanskelig at diagnosticere klinisk.\n7 Fagligt 7 Figur 1: Ved den retrograde optransplantering A indføres ved hjælp af sigteapparat en K-tråd via processus lateralis på talus op igennem osteokondritten. Under observation af brusken med artroskop bores med et kanyleret bor op over K-tråden. Igennem borekanalen skrabes osteokondritten ud med skarpske, fortsat under observation af brusken. Efter oprensning hentes knoglechips fra proximale tibia. Knoglechipsene lægges under brusken. Under observation af brusken trykkes knogletransplantatet sammen, og en interferensskrue monteres for at understøtte transplantatet. Ved undersøgelsen findes ofte accentuering af smerterne ved kompression af fibula imod tibia (over leddet) eventuelt kombineret med en samtidig udadrotationsbevægelse i talocruralleddet. Syndesmose impingement har et karakteristisk udseende og er let at identificere artroskopisk. Der findes en stor klump synovialis eller arvæv på syndesmosen. Samtidig kan der ses tegn på læsion af ligamentum tibiofibularis posterior og -anterior, samt ofte en brusklæsion posterolateralt på tibias ledflade. Ved artroskopien fjernes vævet ved syndesmosen samt det flossede væv ved den inferiore kant af ligamentum tibiofibularis posterior, og brusklæsionen glattes af. Selv om der er et element af syndesmose instabilitet, er det ikke denne, der giver symptomerne. Cirka. 75 % af patienterne kan forvente en væsentlig bedring efter indgrebet. Posterior impingement Posterior impingement ses primært ved aktiviteter, hvor foden kommer meget i spidsfod som f.eks. ved ballet. Vi ser dem således meget sjældent. Behandlingen er som ved de andre impingement-typer fjernelse af det involverede arvæv og synovialis. Osteokondrale skader Ved den akutte skade i fodleddet findes ofte en osteokondral fraktur lateralt i talus samt ved forkanten af tibia. Den laterale osteokondrale skade i talus har ofte karakter af en skæringsfraktur. Som regel sidder fragmentet på sin plads i lejet med kun en lettere diastase, i andre tilfælde er den disloceret. Hvis fragmentet sidder på plads, behandles læsionen med aflastning i 6-8 uger indtil opheling. Ved større displacerede fragmenter overvejer vi at ostesyntere med en undersænket skrue, eller hvis fragmentet er for småt til at bære en skrue, anvender vi fibrinklæber. Er fragmentet i flere mindre stykker, vil det oftest være nødvendigt at fjerne dem og derefter aflaste leddet i 6-8 uger. Den osteokondrale fraktur i forkanten af tibia har karakter af en kompressionsfraktur. Den ligger uden for det vægtbærende område, og kan derfor fjernes uden at det giver anledning til problemer. Osteokondritterne lokaliseret medialt i talus er i mange tilfælde opstået som følge af en distorsion, hvor det mediale talushjørne er blevet presset op mod tibia. Der er herved kommet subkondrale mikrofrakturer med blødning og ødem i knoglen. De fleste af disse skader heler formodentlig uden problemer. I nogle få tilfælde kan der udvikles en lokal, aseptisk knoglenekrose, som danner kernen i osteokondritten. Denne er omgivet af en bindevævsmembran ind mod den omgivende, normalt vaskulariserede knogle. Brusken hen over osteokondritten kan være intakt. Hvis den er intakt anvender vi en operationsteknik med retrograd optransplantering (se fig. 1). Ved denne metode fjernes den avaskulære knogle og membranen omkring den avaskulære knogle. Herefter er der et hulrum mellem den intakte brusk og den normale trabekulære knogle. Hulrummet fyldes derefter op med knoglechips til understøttelse af brusken. Operationen foretages vejledt af artroskop. Er der derimod en defekt i brusken, foretages en artroskopisk oprensning af osteokondritten ned til frisk blødende, trabekulær knogle. Den trabekulære knogle inforeres eller mikrofraktureres for at stimulere opheling med fibrocartilago-væv. Har forsøget med retrograd optransplantering ikke løst problemet, eller har der heller ikke været effekt af en oprensning af osteokondrit-lejet, overvejer vi at foretage en mosaik-trans-\n8 8 Fagligt Artrofibrose Efter skader ses i sjældne tilfælde en udtalt artrofibrose med svær bevægeindskrænkning i ankelleddet. Artrofibrose er en vanskelig tilstand at behandle. Alene den artroskopiske adgang til leddet kan være et stort problem. Behandlingen vil ofte bestå i at behandle den evt. relaterede impingement. Man kan forsøge med en ekstensiv artroskopisk oprensning, men resultatet er meget usikkert. Figur 2: Mosaik transplantation. Knogle/brusk-cylindrene er udtaget fra ikkevægtbærende områder i knæleddet og monteret i forud præparerede huller, som sikrer at cylindrene sidder stabilt. plantation (fig. 2). Brusktransplantationen laves som en åben procedure. Mediale malleol saves af for at få sufficient adgang til osteokondritten. Der foretages herefter en oprensning af osteokondrit-lejet til blødende knogle, hvorefter de knogle/brusk-cylindre, som er taget fra knæleddets brusk på femurkondylen, monteres i forud præparerede områder (borekanaler) i defekten. Under udvælgelsen af knogle/brusk-præparaterne tilstræbes det, at der udtages cylindre som kan genetablere den normale kontur af talus. En forudsætning for at operationen kan udføres er, at resten Aaf leddet har en normal eller næsten normal brusk. Generne skal være væsentlige, idet der er en risiko for at donorstedet i knæet kan give problemer med smerter, hvorfor vi indtil videre er tilbageholdende med denne behandlingsmetode. På større udenlandske klinikker anvendes autolog transplantation med bruskceller. Metoden er forholdsvis kostbar. Metoden medfører, at der ved den første operation udtages brusk fra et ikke-vægtbærende område i et af knæleddene. Denne brusk sendes til et firma som opformerer kondrocytterne. De opformerede kondrocytter returneres, hvorefter de sprøjtes i den oprensede, osteokondrale defekt. For at kondrocytterne skal blive på plads, dækkes området med en membran som evt. kan bestå af periost udtaget fra den proksimale del af tibia. Der er fortsat en sparsom dokumentation for behandling af bruskskader i ankelleddet med autolog brusktransplantation, og denne type af behandling må fortsat betragtes som eksperimentel. Fodledsinstabilitet Instabilitet i ankelleddet ses ofte sammen med en eller anden grad af impingement, dvs. at der også kan optræde smerter mellem distorsionstilfældene. Det forhold medfører, at vi ofte i forbindelse med en rekonstruktion af et ledbånd vil starte med at artroskopere fodleddet for at fjerne en eventuel impingement. Før vi overvejer operation for instabilitet, forsøges en genoptræningsperiode af minimum 3 måneders varighed med fysioterapeutisk vejledt, proprioceptiv træning. Har den proprioceptive træning ingen effekt vil vi ofte tilbyde patienten en ankelstabiliserende operation. Vi anvender to hovedtyper som operationsmetode for instabilitet: Enten en ligamentrekonstruktion med peroneus brevis senen a.m. Eilif Larsen (fig.3), eller en opstramning af det anteriore talofibulære ligament a.m. Brostrøm, som i nogle tilfælde modificeres således at det inferiore calcaneofibulære ligament også inddrages i ligamentopstramningen. Alternativt kan det calcaneofibulære ligament rekonstrueres ved hjælp af en periostflap, udtaget fra Figur 3: Ligament-rekonstruktion a.m. Eilif Larsen. Rekonstruktionen laves med peroneus brevis senen. Ved rekonstruktionen føres senen gennem to borekanaler i laterale malleol. Den distale ende af brevis senen som hæfter på basis af 5. metatars indgår i en tenodese over fodleddet og det subtalære led. Den proximale del af senen erstatter det calcaneofibulære ligament. For at sikre at senen ikke glider er den fikseret ved åbningerne i knoglen. Fiksationen i calcaneus foretages med et knogleanker.\n9 Fagligt 9 fibula/laterale A malleol. Operationstype-valget afgøres ved den forudgående røntgenologiske stabilitetstest, som omfatter en lateral vridtest og en skuffetest. Ved signifikant lateral løshed tilbydes ligamentrekonstruktion a.m. Eilif Larsen. Ved skuffeløshed tilbydes ligamentopstramning a.m. Brostrøm. Efter operationerne for instabilitet beskytter vi leddet i en periode. De første 4-5 uger med en stiv bandage og derefter 6-8 uger med en Aircast-bandage, som tillader fri sagittal bevægelighed. B Når der er gået 2-3 måneder efter operationen påbegyndes en let proprioceptiv træning. Sværhedsgraden af denne træning intensiveres efterhånden som foden bliver mere stabil. Patienten varetager i mange tilfælde denne optræning selv, eller de bliver henvist til en privatpraktiserende fysioterapeut. Generelt er det operationer, der virker godt. Således forventes det at procent af patienterne får en stabil ankel efter begge disse indgreb. Langtidsresultaterne kendes dog ikke. Kontaktadresse: Niels Chr. Jensen Ortopædkirurgisk afdeling E Århus Kommunehospital Nørrebrogade Århus C SÅDAN BEHANDLER MAN EN KVINDE Den første knæskinne, der er designet specielt og kun til kvinder Skinnen er ikke bare lettere og kortere. Med den originale Tradition som udgangspunkt er rammen nydesignet med det formål at gøre pasformen bedre til formen og vinklen af kvindens ben. Indikationer: Manglende ACL og ACL-rekonstruktion Manglende PCL og PCL-rekonstruktion MCL/LCLforstrækninger Unikompartmentiel osteoarthritis\n10 10 Fagligt Muskeltræning i praksis med triathlon som eksempel Læge og Ph.D. studerende Mogens Strange Hansen Idrætsklinikken, Århus Amtssygehus og Ortopædkirurgisk afdeling, Silkeborg Centralsygehus Kendskab til puls, iltoptagelse og lactatniveau ved forskellige belastninger, danner grundlag for en inddeling af fysisk træning i forskellige træningstyper. Superkompensationsprincippet og kendskabet til restitutionstiderne ved de forskellige træningtyper bruges til at planlægge træningen på årsplan, ugebasis og i den daglige træning. Der gives praktiske eksempler på træningsprogrammernes sammensætning i løbet af en årsplan. Indledning Som gammel triathlet er jeg blevet bedt om at skrive, hvordan man kan tilrettelægge den praktiske træning under pligtig hensyntagen til den viden, der er om muskeltræning, intensitet, mængde og restitution. Det følgende er et konglomerat af egne erfaringer, både som aktiv udøver og som træner, andres erfaringer, bøger, artikler, foredrag og ikke mindst blade om atletik, cykling, svømning og triathlon. Triathlon er en forholdsvis ny sport. Den begyndte i 1978 og blev i starten kun udøvet af en mindre kreds af gale supermotionister. Rigtig kendt og populær blev sporten først i 1982, da CBS begyndte at sende fra Ironmankonkurrencen på Hawaii. Triathleter er sammen med cykelryttere nogle af de sportsfolk der træner mest regnet i timer pr. uge. Det indebærer selvfølgelig en stor risiko for overbelastningsskader og overtræning. Af samme grund er det vigtigt at have en basal viden om træningsfysiologi og restitutionstider, for at kunne planlægge og styre sin træning hen mod sæsonens overordnede mål. For de ikke-indviede skal jeg lige slå fast at en Ironman-konkurrence afvikles over en dag, så hurtigt som muligt, med 3,8 km svømning, 180 km cykling og 42,195 km løb, det hele inklusive omklædning. En OL-distance er 1500 m svømning, 40 km cykling og 10 km løb. Endelig findes der konkurrencer på 1/10, 1/4 og 1/2 Ironman. For de skøre er der 3-, 4- og sågar 10- dobbelte Ironman konkurrencer. Træningen frem til de forskellige konkurrencer er lidt varierende, hvorfor jeg i det følgende vil koncentrere mig om træningen til en Ironman. Jeg vil først gennemgå nogle generelle forhold og principper, der har betydning for den fysiske ydeevne. Senere vil jeg give eksempler på hvordan de anvendes i den praktiske træning. Muskeltræning Træningstyper: I laboratorier kan man lave forskellige fysiologiske målinger på folk der arbejder. Stiller man mælkesyrekoncentrationen i blodet, pulsen og iltoptagelsen overfor arbejdsydelsen fås en kurve som vist på fig. 1. Af kurverne kan man aflæse følgende: Ud ad X-aksen er afsat arbejdsbelastningen, jo længere man går mod højre, jo hårdere arbejdes der. Den fuldt optrukne linie viser iltoptagelsen. Jo hårdere der arbejdes, jo mere ilt bruges der indtil den maksimale iltoptagelse nås. Man kan godt arbejde hårdere end den maksimale iltoptagelse, men det bliver kun i kort tid (tænk på en 400 m løber). Den arbejdsbelastning man har, når man når den maksimale iltoptagelse, kan man holde i omkring minutter. Den prikkede linie viser pulsen. Den følger nogenlunde kurven for iltoptagelsen, hvis man vel at mærke ikke er dehydreret. Derfor bruges en pulsmåler under træningen som en indikator for arbejdsbelastningen. Den punkterede linie viser mælkesy- Figur 1\n11 Fagligt 11 redannelsen. I område A holder den sig i hvileniveau, selvom man arbejder hårdere. Ved linie 1 kan ATP-dannelsen ikke følge med alene ved forbrænding af fedt og kulhydrat, derfor må der også dannes ATP ved spaltning. Ved spaltning af kulhydrat dannes mælkesyre. I område B begynder mælkesyren derfor at stige. Musklerne danner mælkesyre i et tempo, så mælkesyren kan fjernes ved forbrænding andre steder i kroppen i samme tempo. Mælkesyren hobes derfor ikke op i blodet. Af denne grund kaldes linie 1 for den aerobe tærskel. Linie 2 er grænsen for ligevægten mellem dannelses- og fjernelses-hastigheden. Overskrides linie 2 vil mælkesyren hobes op i kroppen, man vil syre til i løbet af kortere eller længere tid afhængig af, hvor i område C man arbejder. Linie 2 kaldes derfor den anaerobe tærskel. Man kan, hvis man er veltrænet, arbejde på den aerobe tærskel i omkring 6-10 timer, den anaerobe tærskel kan man arbejde på i 45 min-1 time. Ved spaltning dannes der kun 2 ATP for hvert kulhydratmolekyle mens der ved forbrænding dannes 36 ATP. Da vi kun har en vis mængde sukker i kroppen, er det klart, at sukkeret hurtigere bruges op på den anaerobe tærskel i forhold til den aerobe tærskel, hvor ATP kommer fra forbrænding alene. I område A på fig. 1 kan man se, at iltforbruget stiger jo mere man går mod højre. Jo hårdere musklerne skal arbejde, jo mere ATP skal de bruge. Hvis man arbejder ganske let, kan musklerne nå at få al den ilt, de har behov for. For at spare på sukkeret skaffes ATP ved en kombination af sukkerog fedtforbrænding. Såfremt arbejdsbelastningen sættes op, vil musklen bruge mere ATP. Da fedt kun giver 5 ATP og kulhydrat 6 ATP pr. iltmolekyle, vil musklen nedsætte sin fedtforbrænding og øge kulhydrat forbrændingen. Hvis man lader en muskel arbejde i lang tid vil en større og større del af ATP komme fra fedtforbrænding i forhold til kulhydratforbrænding. Ved lang og langsom træning kan man forbedre musklernes evne til at forbrænde fedt og dermed spare på sukkeret. Indenfor triathlon deler man derfor ofte træningen op i 3 typer, nemlig: Aerob træning: Arbejdsområde A: % af den maksimale iltoptagelse. Et puls område kan udregnes efter følgende formel: (MAX.PULS HVILEPULS) x 0,65 + HVILEPULS = TRÆNINGSPULS eller skrevet lidt kortere: (MP HP) x 0,65 + HP = TP 0,65 kan alt efter træningsniveau erstattes med 0,60 hvis man er i dårlig træning og 0,70 hvis man er i god træning. Anaerob træning: Arbejdsområde B: % af den maksimale iltoptagelse: (MP HP) x 0,80 + HP = TP Her kan 0,80 erstattes af 0,75 hvis formen er dårlig og 0,85 hvis træningstilstanden er god. Maksimal iltoptagelses træning: Arbejdsområde C: % af den maksimale iltoptagelse: (MP HP) x 0,95 + HP = TP Her kan 0,95 erstattes af 0,90 hvis formen er dårlig og 1,00 hvis træningstilstanden er god. Superkompensations-princippet: Træning er kroppens gradvise tilpasning til de krav, man stiller til den. Der er ingen genveje til opbygning af kroppen, det kræver tid og ikke mindst tålmodighed. På den anden side har kroppen en utrolig tilpasningsevne, hvis man påvirker den rigtigt. Når man træner, sker der en nedbrydning af kroppen. For at kunne klare en senere belastning, bygger kroppen sig lidt Figur 2 stærkere end før træningen, hvis den vel at mærke får tid til det inden næste træningsseance. Hvis kroppen ikke belastes en lille smule over grænsen, vil den enten bibeholde sin styrke eller tilpasse sig den lavere belastning og således blive svagere. Det er essensen i superkompensations- princippet vist på fig. 2. Under træning nedsættes kroppens styrke, efter træningen bygges styrken op til det tidligere niveau (100%), tillader man yderligere hvile bygger kroppen ekstra styrke på for bedre at kunne modstå en ny belastning (110%). Indsættes ny træning for tidligt sker der en nedbrydning af kroppen (fig. 3). Ved veltilrettelagt træning bygges formen langsomt op (fig. 4). De forskellige væv har forskellige restitutionshastigheder. En tommelfingerregel er anført i tabel 1. Da det i den daglige træning primært er muskelglykogenet og muskelfiber regenerationen der tages hensyn til, bliver superkompensationstiderne for de forskellige typer af træning som vist i tabel 2. Træningsmængden (træningsmængden er den tid eller det antal km, man træner hver uge) og træningsintensiteten (træningsintensiteten er et udtryk for, hvor hård træningen er. Oftest angives intensiteten i en vis procentdel af den maksimale iltoptagelse). 10 % siges normalt at være grænsen for, hvor me\n12 12 Fagligt Figur 3 Figur 4 get man ugentlig kan øge mængden / intensiteten / den samlede træningsbelastning hvis man vil holde sig fri for skader. Træningstilrettelæggelsen ÅRSPLANEN Den praktiske tilrettelæggelse af træningen deles op i flere delelementer. Da de fleste triathleter træner frem mod en enkelt eller sjældnere to Ironman konkurrencer om året, vil forberedelserne typisk strække sig over et lille års tid. En årsplan kunne se ud som vist på Fig. 5. Året deles ind i 4 perioder med hver deres træningsmål: Grundtrænings-perioden: I grundtræningsperioden bygger man træningsmængden stille op fra en mængde, man sagtens kan klare, til en mængde, der næsten er så stor, som det maksimale man skal træne i de følgende perioder. Man sigter mod mindst 3 træningsseancer i hver disciplin om ugen. Når man starter sin træning, kan man ikke umiddelbart begynde med den hårde træning. Først skal konditionen udvikles og sener, muskler og led skal styrkes. Det er vigtigt hele tiden at være bevidst om den gradvise tilvænning. Træningen ligger i intensitet i område A både på den korte og lange træning. Mængden stiger langsomt. A- træning i alle discipliner, der arbejdes hen mod en lang A-træning i hver disciplin hver uge. Træningen i denne periode har flere formål: l. Vænne kroppen til stor træningsmængde Det er næsten en selvfølge. En Ironman er først og fremmest en prøve i fysisk udholdenhed, derfor skal man op på en forholdsvis stor træningsmængde. Da man ikke må overbelaste kroppen, holdes intensiteten på 60-75% af VO2 max. Det er bedre at træne i underkanten af hvad man kan holde til, end at køre kroppen på grænsen af sammenbrud. Det bliver der rig lejlighed til senere. Man må ikke på noget tidspunkt i grundtræningsperioden føle, at man har fået nok. 2. Forbedre hjerte og kredsløb Ved længerevarende arbejde vokser hjertet som enhver anden muskel, der bliver brugt. Antallet af kapillærer øges kraftigt i musklerne hvorved ilttransporten forbedres. 3. Forbedre fedtforbrændingen Når man træner med lav intensitet (60-75% af VO2max), forbedres musklernes evne til at skaffe energi ved forbrænding af fedt. Dermed sparer man på muskelglykogenet. Faktisk er der fedt nok på kroppen til 10 Ironmankonkurrencer i træk, men kun sukker nok til 1 times intensivt arbejde. 4. Forbedre arbejdsøkonomien Ved at træne meget i én disciplin lærer musklerne at arbejde bedre sammen, således at bevægelserne kan udføres uden at bruge unødvendige kræfter og energi. Da der er mest at hente i ens dårligste disciplin, er det klart, at den skal have høj prioritet i grundtræningsperioden. Specielt i svømning er det vigtigt at bruge rigtig teknik. Derfor glemmer man alt om intensitet i denne periode og prøver primært at forbedre sin teknik. 5. Forebygge skader Muskler, sener og knogler skal styrkes, så de kan klare den hårde træning i overgangs- og specialtræningsperioden. Da muskler tilpasser sig en ny belastning meget hurtigere end sener og knogler, skal man kun øge trænings- Tabel 1 Tabel 2\n13 Fagligt 13 mængden med 5-10% pr. uge. Hvis det er mere, er risikoen for skader på sener og knogler alt for stor. Hvis man er lidt øm i sener og knogler har kroppen bedre af at holde fri fra træningen. Når man først er i god form, kan den holdes ved lige med meget lidt træning, typisk 3 x 1/2 time/uge. Der er derfor ingen grund til at fortvivle, hvis man må springe træningen over nogle dage. Overgangstrænings-perioden: Intensiteten øges ved at flytte noget af træningen hen i intensitets-område B. I denne fase trænes 2 B-dage i hver disciplin og 1 lang A-dag hver uge. Intensiteten øges i fasens start, og der holdes igen med mængden. Sidst i perioden øges mængden samtidig med at intensiteten fastholdes. Arbejdsøkonomien ved høje hastigheder er det helt centrale i denne periode. Arbejdsøkonomien ved høje hastigheder trænes bedst ved et tempo, der svarer til den anaerobe tærskel (AT). Der er tre fordele ved anaerob tærskeltræning: 1. Kroppens evne til at bruge fedt som brændstof forbedres, selv med høje hastigheder, når man træner meget på AT. Det betyder, at man sparer på muskelsukkeret og dermed øger sin udholdenhed, hvilket jo er en klar fordel på en ironman. 2. Grænsen for, hvornår mælkesyredannelsen stiger, rykkes mod højre, dvs. at man kan køre hurtigere uden at danne mælkesyre. Da muskelsukkeret rækker 18 gange længere ved at blive forbrændt med ilt i forhold til at det bliver omsat til mælkesyre, er det klart at udholdenheden øges, hvis man kan Figur 5 undgå at danne mælkesyre i en ironman-konkurrence. 3. Restitutionstiden efter AT-træning er ca. 1-2 døgn, hvorfor man allerede dagen efter kan træne med udbytte. Det er modsat intensiv intervaltræning, hvor man først kan træne ordentligt 2-3 dage efter. Rent praktisk afvikles anaerob tærskeltræning bedst ved at lave f.eks. enkeltstarter, tempoløb og lange intervaller med moderat pause. I overgangsperioden er det meget vigtigt stadig at træne de lange ture, det er trods alt mange timer man er i konkurrence under en ironman. Den lange træning foregår som tidligere på 60-70% af den maximale iltoptagelse. Specialtrænings-perioden: Denne periode strækker sig over 6 uger og består af 2 blokke på hver 3 uger. Hver blok består igen af 2 hårde uger og l let uge. I de hårde uger er der i hver uge 3 hårde træningsdage, når man ser bort fra svømningen. De resterende dage i de hårde uger er restitutions- eller hviledage, hvis eneste formål er at gøre atleten frisk så de hårde træningsdage giver fuldt udbytte. Formålet er at pudse formen helt af, så kroppen er optimalt forberedt på den ekstreme belastning, en Ironman er. I grundtræningsperioden blev udholdenheden grundlagt, i overgangstræningsperioden blev hurtigheden udviklet og udholdenheden vedligeholdt. I specialtræningsperioden kombineres det hele, således at et højt tempo kan holdes i mange timer. Næsten al træning i denne periode foregår med konkurrencefart for at efterligne konkurrenceforholdene så meget som muligt, uden at kroppen nedbrydes. Det er en hård periode, ikke blot fysisk, men i særdeleshed også psykisk. Hver træning er en konkurrence, bare tanken om at skulle løbe et marathon efter en hård cykletur på 180 km er nok til at overveje, hvorfor man overhovedet laver det her! Træningen i de enkelte discipliner har hvert et sigte: SVØMNING: Det meste af svømmetræningen udføres i åbent vand. Op til 2 timer er længe at ligge i noget halvkoldt vand, men det kan man vænne sig til. Man må benytte en langærmet våddragt når vandet er koldt. Pga. opdriften svømmer man faktisk også hurtigere i en våddragt end uden. Man bliver dog mere træt i skuldrene ved at svømme med lange ærmer; det er derfor vigtigt med lange svømmeture i denne periode, helt op til 4 km. Hurtigheden skal bibeholdes; træner man flere sammen øves fællesstarter, hvor man godt må slås om placeringerne, så man ikke bliver grebet af panik, hvis svømmebrillerne bliver slået af. CYKLING: På 180 km foretages ca pedalomdrejninger. Har man holdt et højt tempo, vil lårene begynde at blive trætte omkring 120 km. Det er derfor vigtigt, at man lærer det rigtige tempo at kende, så man kan holde en jævn hastighed på alle 180 km, uden at være helt ødelagt i benene efter. Cykelturen efterfølges af en kort løbetur op til 5 km, men ikke længere. Det er nok til at føle, hvordan kroppen reagerer på ændringen fra cykling til løb. Hvis man løber længere bliver træningen for hård og restitutionstiden for lang. På de lange ture tester man, hvad der skal drikkes og hvor meget. LØB: Hvis man er forberedt ordentligt, begynder en Ironman først at blive rigtig hård efter 21 km s løb. Den ømhed, man har i benene efter cyklingen, vokser under løbeturen til smerte, og de sidste 10 km er ren og skær overlevelse. De lange løbeture er grundstammen. De foregår også med forventet konkurrencefart. Nedtrapnings-perioden: Denne periode strækker sig over en god uges tid. Kendskab til ruten er af stor vigtighed, derfor gennemføres en del træning på ruten. Formålet med nedtrapningen er at blive 100% udhvilet og lade helt op\n14 14 Fagligt psykisk. Alt for ofte ser man udslidte og overtrænede folk stille til start. I den sidste uge er det for sent at hente den forsømte træning. UGEPLANEN Jeg er stor tilhænger af trappestigeprincippet, der i korthed går ud på at træningen bliver hårdere hver uge i 3 uger, for så den 4. uge kun at træne hvad man gider eller har lyst til. Den 4. uge er altså en slags restitutionsuge, hvor kroppen genopbygger ovenpå den hårde træning og bliver frisk, så den kan klare en ny 3 ugers periode med hård træning. I grundtræningsperioden bruges 4 ugers blokke, men i overgangsperioden er det mere passende med 3 ugers blokke pga. at træningen nu er hårdere både i mængde og intensitet. Det bliver altså 2 ugers hård træning og l let uge i hver blok. I den lette uge træner man efter lyst og kun så meget at man føler sig fuldstændig frisk når den næste blok begynder. Nogle triathleter vælger at lave blokke for hver disciplin, således at blokkene overlapper hinanden. Dvs. at de måske har en let uge i cykling, men en meget hård uge i løb. Andre triathleter vælger at lave blokke i forhold til den samlede træningsbelastning, dvs. produktet af mængde og intensitet i alle discipliner. Når man planlægger træningen for en uge, er det vigtigt at tage hensyn til superkompensationsprincippet. Den hurtige træning bør ligge først på ugen, hvor musklerne er friske og kulhydratdepoterne er fyldte. Den lange træning lægges sidst på ugen. Den foregår i et lavere tempo, musklerne behøver derfor ikke være så friske og samtidig tømmes kulhydratdepoterne ofte meget. Det tager tid at fylde kulhydratdepoterne, så udbyttet ved hurtig træning efter en dag med lang træning bliver meget lille. I tabel 3 er der vist eksempler på ugeprogrammer i de forskellige perioder. Der er kun vist de vigtigste elementer. Skal man lave en stor mængde eller blot har lyst til meget træning, kan man fylde dagene ud med træning fra arbejdsområde A kort. Det er meget vigtigt, at man er frisk til hovedelementerne i ugens program. Det er træning af disse hovedelementer, der styrker kroppen. Den ekstra træning vedligeholder kun, i værste fald kan den udtrætte atleten, så udbyttet af den vigtige træning bliver for lille. Specielt skal det påpeges, at løbetræning i intensitetsområde C påvirker kroppen i en sådan grad, at man ikke bør løbetræne dagen efter det er bedre at hvile. Træningen fordeles således, at den lange cykel- og løbetur ligger i weekenden. Dermed opnår man at trætheden overføres fra den ene dag til den anden, det holder tempoet nede og simulerer den træthed man vil have under løbeturen i konkurrencen. DEN ENKELTE TRÆNINGSSEANCE Tidligt på sæsonen vil man ofte træne hver disciplin for sig, gerne med nogle timers pause mellem hver træningsseance. Senere på sæsonen, og i hvert fald i specialtræningsperioden, vil man vælge samme rækkefølge af disciplinerne som til konkurrencen for at simulere konkurrenceforholdene bedst muligt. Før hvert træningspas bør man stille sig selv to spørgsmål: A: Hvad vil jeg opnå med denne træning? B: Er min krop klar til det? Hvis formålet med dagens træning er at forbedre fedtforbrændingen, skal træningen gennemføres med lav intensitet. Det nytter ikke at syre derudad, det har intet med fedtforbrænding at gøre. Hvis man har været ude at træne langt en dag, bør man ikke planlægge hård træning med høj intensitet næste dag. Efter en lang træningsseance vil der gå ca. 48 timer, før musklerne er fyldt med sukker igen. Det er bedre at holde fri efter en lang træningsdag end at gå ud og forsøge at træne noget, der alligevel ikke bliver så hårdt, som det skulle være. For at kunne lave ordentlig hård træning skal musklerne være friske og glykogendepoterne fyldte. En ugentlig træningsfridag er meget motiverende. Den bruges til at nå ting, man ikke nåede de andre dage, samt Tabel 3\n15 Fagligt 15 Figur 6 Litteratur: spise og hvile så kroppen er klar til at modtage ny træning de følgende dage. Enhver træningsseance bør indledes med opvarmning i samme disciplin som hovedserien. Fig. 6 viser hvad der sker med muskel og legemstemperatur under opvarmning. Af grafen ses, at muskeltemperaturen er stabil efter 15 minutter. For at få optimalt udbytte af træningen bør man derfor varme op i mindst 15 min inden hovedserien. Opvarmningen bør foregå i roligt tempo de første 10 min mens man de sidste 5 min stiger i intensitet op til det niveau, hovedserien afvikles i. Efter hovedserien varmes der ned. Afhængig af hvor hård hovedserien har været, arbejdes der i roligt tempo 5-10 min. Dette gøres for at fjerne affaldsstoffer fra musklerne og dermed nedsætte træningsstivheden. EKSTRA TRÆNING Jeg selv lavede altid udspænding af musklerne efter dagens sidste træningsseance. Der har jo siden været sået tvivl om effekten af udspænding, men jeg følte det nedsatte træningsømheden. Styrketræning af mave- og rygmuskulaturen er uundværlig, specielt set i lyset af det statiske arbejde på cyklen. De finske triathleter skulle efter sigende dyrke hård plyometrisk styrketræning, bl.a. for bedre at tåle den store belastning, der er på quadriceps-muskulaturen (langvarig koncentrisk arbejde på cyklingen efterfulgt at excentrisk arbejde under løbet (støddæmpning)). DEN RESTERENDE TID Bruges til at spise den rigtige kost (meget!), sove, studere det nyeste udstyr (helst det, der er testet i vindtunnel), teste løbesko og nye våddragter. Man skal jo også lige holde sig ajour i diverse blade. Så det er jo egentlig ikke underligt at mange af de bedste triathleter er studerende, vel? Alt om Løb. Johannsen F; Elkjærs Forlag. ISBN Physiology In Bicycling. Sjøgaard G, Nielsen B, Mikkelsen F, Saltin B, Burke E.R, Mouvement Publications, INC. ISBN Science of Cycling. Burke E.R, Human Kinetics Publishers Inc. ISBN X Science of Triathlon Training and Competition. Town G.P, Human Kinetics Publishers Inc. ISBN X Training Lactate Pulsrate. Janssen P.G.J.M, Polar Electro Oy. ISBN Triathlon: Sportmedizin und Trainingwissenschaft. Bremer D, Engelhardt M, Kremer A, Wodick R, Verlag Ingrid Czwalina, Hamburg. ISBN Triathlon Training. Scott D, Simon & Schuster, Inc. ISBN Langdistance Web-site: Kontaktadresse: Mogens Strange Hansen Vibevej 7 st.tv Silkeborg Telefon (arb.):\n16 16 Fagligt MUSKELSKADER Behandling og genoptræning sådan gør jeg... Fysioterapeut Henrik Bøgvad Nielsen, Aalborg Boldklub Klassifikation af skader Epidemiologiske undersøgelser viser at akutte muskelskader andrager % af alle skader i fodbold. Der er altså tale om meget almindeligt forekommende skader. De akutte muskelskader kan generelt inddeles i: distensionsskader (fibersprængning) kontusionsskader (slagskader mod muskulaturen). Ved en distensionsskade brister muskelvævet som følge af en momentan overbelastning, f.eks. ved sprint, et kraftfuldt spark eller en glidende tackling. Distensionsskader ses ofte i de muskler, som går over to led, som f.eks. m. biceps femoris, og er typisk overfladisk beliggende. Desuden oplever jeg, at skaderne oftest er lokaliseret til muskel-seneovergangen, primært i den distale ende af musklen. Ved en kontusionsskade brister muskelvævet som følge af ydre vold mod muskulaturen. Kontusionskaden ses hyppigt sv.t. m. quadriceps femoris (m. vastus lateralis), hvor en modstanders knæ ofte er skadevolder i et sammenstød mellem to spillere. Kontusionsskaden vil typisk være lokaliseret dybt i muskulaturen ved vold mod en afslappet muskel, og mere overfladisk lokaliseret ved vold mod en muskel, der er kontraheret i sammenstødsøjeblikket. Når aktivt muskelvæv beskadiges akut, vil der grundet den store blodtilførsel hurtigt kunne opstå en stor blødning med en efterfølgende inflammatorisk reaktion. Blødning i muskelvæv kan inddeles i: en intermuskulær blødning en intramuskulær blødning. Ved den intermuskulære blødning er der sket en beskadigelse af muskelfascien så blødningen kan spredes ud mellem musklerne, hvilket medfører mindre tryk, smerte og funktionstab end ved den intramuskulære blødning. Den intermuskulære blødning er den almindeligste, og har en god prognose ved korrekt akut behandling. Ved den intramuskulære blødning er muskelhinden intakt, hvilket medfører at blødningen er kapslet inde i musklen. Dette giver øget tryk i musklen, smerte og funktionstab. Denne type blødning er sjældnere og har en dårligere prognose. I løbet af et par døgn vil man forholdsvis sikkert kunne klassificere skadestørrelse og blødningstype. Jeg noterer mig størrelsen af hævelse, misfarvning, smerte, kraftnedsættelse, defekt i musklen, bevægelighedstab (i de led, den skadede muskel virker over), palpationsømhed og funktionstab. Behandlingen Jeg vil prøve at skitsere den grundlæggende teori, der ligger til grund for behandlingen og efterfølgende, hvordan jeg i praksis behandler en mellemstor distensionsskade i hasemuskulaturen. Kompression med pelotte til optimering af kompressionseffekten Princippet for behandling af en kontusionsskade er stort set det samme, blot med den forskel, at forløbet inden spilleren er kampklar oftest er væsentligt kortere, sjældent længere end en uge. Fase 1/akut/0-2 dage: Spilleren har mærket et smæld og en jagende smerte i hasemuskulaturen, typisk under en sprint, hvilket medfører at han ikke kan fortsætte sin fodboldaktivitet. Der opstår en blødning, der fører til et ødem, der forårsager et øget tryk. Det øgede vævstryk medfører, at tilførslen af næringsstoffer og borttransport af affaldsstoffer nedsættes, hvilket igen fører til en forsinket helingsproces. Når den akutte muskelskade opstår, iværksætter jeg med det samme RICEbehandling (ro, is, compression og elevation). Målet med behandlingen er at standse/mindske blødningen, så de negative følgevirkninger minimeres. I de første minutter har aflastning og kompression førsteprioritet, fordi der kun er små 10 minutter til at påvirke blødningens størrelse, inden den nor-\n17 Fagligt 17 malt er stoppet af sig selv. Det er total aflastning samt kompressionsbehandling, der har den hurtigste effekt på blødningen. Jeg placerer spilleren på ryggen med fod/underben oppe på en bænk eller stol. Jeg lægger en skumgummipelot over det skadede område for at centrere og optimere kompressionseffekten. Derefter anlægger jeg en meget stram kompressionsforbinding. Forbindingen dækker det skadede område plus 10 cm distalt og proksimalt herfor. Den stramt anlagte forbinding bibeholdes i ca. 15 minutter, hvorefter der kan lindes lidt på bandagen, da blødningen på dette tidspunkt er stoppet. På dette tidspunkt starter jeg isbehandlingen, som primært skal smertelindre og mindske ødemet. Isposen lægges ind i kompressionsbandagen, så forfrysninger i huden undgås. Spilleren får besked på at isbehandle sig selv det næste døgn, 20 minutter af gangen, 1 gang i timen. Han instrueres i vigtigheden af fortsat kompressionsbehandling de næste par døgn, samt hvilestillinger med det skadede ben eleveret, for at undgå ødemdannelse. Iøvrigt beder jeg ham om at lave mindst muligt, for at undgå at forværre skaden. Vores læge giver NSAID de første 3 dage for at modvirke overdreven inflammatorisk reaktion. Strækøvelser Fase 2/Subakut/2-6 dage: I den subakutte fase afløses den initielle immobilisering af mobilisering. Målet med den tidlige mobilisering er at få fjernet hævelsen, minimere muskelatrofien og ikke mindst at starte en hurtig og intensiv regeneration af et nyt stærkt og smidigt muskelvæv. Genoptræningen styres efter det velkendte stigeprincip. Dvs. at træning og øvelser på et vist niveau skal udføres med fuld kontrol og uden gener, inden det tillades at gå et niveau op. Al træning gennemføres med neopren thermolårbind, primært for dets termiske effekt, men også som en reminder til spilleren om, at han har en skade han skal tage hensyn til. Styrketræning: Styrketræningen består indledningsvis af isometriske øvelser. Jeg starter med spilleren i maveliggende med 90 graders knæfleksion. Her laver jeg så modstand til hhv. knæfleksion og hofteekstension. Da øvelsen skal kunne laves uden smerter, er det vigtigt at spørge ind til spillerens oplevelse af træningen. Som et alternativ til ovenstående øvelse bruger jeg, at spilleren i rygkrogliggende stilling presser hælen i gulvet i et forsøg på at flektere knæet. Dette er en grundlæggende udgangsstilling/ øvelse jeg bygger videre på i det efterfølgende rehabiliteringsforløb. Sidst i denne fase vil vi kunne træne hasemusklen isometrisk i hele dens længde. På dette tidspunkt vil dynamiske øvelser med lav belastning og mange gentagelser (f.eks. 3X30 repetitioner), også kunne klares uden nævneværdige gener. Eksempler på tidlige dynamiske øvelser kunne være langsiddende knæfleksion-ekstension, maveliggende knæfleksion-ekstension, stående hofteekstension med 90 grader knæfleksion samt træning med elastik og trækapparat/trisse. Smidighedstræning: Forsigtige strækøvelser påbegyndes i denne fase. Et let ubehag tillades under strækket men aldrig skarpe stikkende smerter. Jeg starter med stræk af sek. varighed gentaget 3 gange ialt. Senere strækker vi op til 45 sek. gentaget 3 gange. Hold-slip teknikken tåles som regel af de fleste, og er den teknik jeg hyppigst anvender. Spilleren instrueres i relevante strækøvelser, som han skal arbejde med 3-4 gange dagligt. Konditionstræning: Så snart bevægeligheden tillader det, sætter jeg spilleren til at cykle på en kondicykel. Modstanden er lav og kadancen relativ høj ( rpm.). Et omfang på 20 min. cykling en gang om dagen finder jeg passende på dette tidspunkt. Behandling: Ultralydbehandling påbegynder jeg efter to døgn, to gange dagligt. Tværmassage gives lempeligt en gang dagligt. Is- og kompressionsbehandling afslutter alle træningspas for at dæmpe evt. ømhed og hævelse. Træning med elastik i overgangen mellem fase 1 og 2\n18 18 Fagligt Fase 3/ rehabilitering/7-18 dage: I denne fase arbejder vi med fortsat styrkeudvikling, smidigheds- og konditionstræning. I slutningen af fasen kommer koordinationstræningen til. Styrketræning: De dynamiske øvelser har nu helt erstattet de isometriske. Træning med elastik/trisse vil i løbet af få dage kunne erstattes af mere givende øvelser. Under de næste to ugers træning øges belastningen gradvist, så antallet af repetitioner pr. serie reduceres til Der er så tale om decideret styrketræning med fokus på styrke- og muskeltilvækst. Styrketræningen udføres på dette tidspunkt kun hver anden dag på grund af den forhøjede intensitet i øvelserne og den deraf følgende længere restitutionstid. I denne periode arbejder vi også med tempoet i øvelserne, så øvelserne til slut indeholder spændstighedskvaliteter. I øvelsernes koncentriske fase arbejdes der hen mod hurtige og eksplosive bevægelser, mens den ekscentriske komponent i øvelsen stadig laves langsomt og kontrolleret. Styrketræningen foregår nu som en kombination af maskintræning og funktionelle øvelser. De funktionelle øvelser har ud over den muskelopbyggende effekt en koordinations- og muskelsamspilseffekt, der ikke kan optrænes i maskinerne. Dette prioriterer jeg meget højt i genoptræningen, fordi jeg med disse øvelser kan træne spilleren i stillinger og funktioner, der har stor overførelsesværdi til fodbold. Progressionen i øvelsesvalget i denne fase kunne meget forenklet se sådan ud: Træning med tæppefliser rygkrogliggende bækkenløft på to ben. rygkrogliggende bækkenløft på to ben med samtidig knæfleksion-ekstension (fødder glider på tæppefliser). stående knæbøjning med 50kg. vægtstang på ryggen. stående fremfald på det skadede ben, der bremses i 90 graders knæfleksion. Hurtigt og kraftfuldt afsæt tilbage til udgangsstillingen. Smidighedstræning: Efterhånden som musklen bliver stærkere øges kræften i strækkeøvelserne. Strækkeøvelserne laves flere gange under træningspasset og afslutter altid træningen. Konditionstræning: I hele fasen benytter jeg kondicyklen. Cykeltræningen udføres hver dag indtil løbetræning kan gennemføres med samme pulsværdier/intensitet. Herefter er løb den foretrukne konditionstræningsform, og cyklingen benyttes kun til restitutionstræning. Når spilleren er klar til det prioriteres intervalcykling og senere i fasen intervalløb højt, da man ved denne træningsform, modsat kontinuerlig løbetræning, kan opnå pulsværdier, der er sammenlignelige med dem spilleren opnår under fodboldspillet. Behandling: Ultralyd bruges i hele fasen, først som pulserende senere som kontinuerlig og med højere og højere intensitet. Massage giver jeg i det omfang jeg vurderer der er behov for. Det kan f.eks. være hvis musklen er spændt op, eller spilleren meddeler at han er træt og stiv i musklerne. Dette er meget normalt efterhånden som træningen intensiveres. Is og kompression bruger jeg konsekvent som afslutning på træningen blot for en sikkerheds skyld. Fase 4/Funktionelle/19-24 dage: Spilleren vil nu typisk være symptomfri og have normal muskelstyrke og - bevægelighed. I denne sidste fase inden raskmelding kommer de sidste spidskvaliteter fra fodboldspillet ind i træningen. Der fokuseres på øvelser med meget stor overførelsesværdi, mundende ud i en test og klarmelding af spilleren, typisk efter tre-fire uger. Styrketræning: Fortsættes ud fra de samme principper som forrige fase, blot med endnu større krav til intensitet og spændstighed. Plyometrisk træning i form af forskellige springøvelser integreres nu i styrketræningen. Smidighedstræning: Fortsættes som i foregående fase. Konditionstræning: Består af forskellige typer løb, primært klassiske intervalløb samt multidirektionelle fodboldfunktionelle løbeøvelser med bold. Pulsværdierne vil typisk ligge omkring eller over spillerens anaerobe tærskel (i intervallet ). Fodboldfunktionel træning: Her arbejder vi med at finpudse teknik og koordination under løb med bold, med masser af spring, retnings- og temposkift. De forskellige sparketeknikker trænes med vægt på timing, præcision og kraft. Behandling: Som foregående fase, dog er ultralydsbehandlingen stoppet. Test/klarmelding: Som en naturlig fortsættelse af den fodboldfunktionelle træning gennemføres efter grundig opvarmning, og på et tidspunkt hvor spilleren har gode ben, en længere test med henblik på evt. klarmelding af spilleren. Når jeg lægger vægt på, at testen skal være af en vis varighed (45-60 min.), er det for at sikre mig at have set spilleren i situationer, hvor han har været træt og mælkesyrepåvirket. Testen bygges op med en langsomt stigende intensitet, så vi kan stoppe i tide, hvis skaden viser sig ikke at være så langt fremme som først antaget. Testen skal indeholde alle fodboldspillets højintensive facetter. Især lægger jeg vægt på de aktiviteter, der medfører store ekscentriske krafter svarende til hasemuskulaturen, f.eks. sprint, vristspark med fuld kraft og glidende\n19 Fagligt 19 Vristspark med fuld kraft og glidende tacklinger som klarmeldingstest før overgang til "rask-træning" tackling. Klares testen uden problemer kan spilleren overgå til rask-træning. Fase 5/forebyggelse/25 dg.-2mdr.: Det er typisk i denne fase recidiv-skaden opstår. Spilleren er nu symptomfri og belaster sig 100%, men vævsstyrken svarende til skadesstedet er måske kun 50% af det oprindelige. Risikoen er åbenlys! Derfor er målet i denne fase at forebygge en ny skade. Jeg prøver at forebygge på følgende måde: Spilleren får reguleret fodboldtræningen til max. en gang dagligt den første uge efter raskmelding. Styrke- og spændstighedstræningen fortsættes to gange/uge m.h.p. yderligere styrketilvækst. Smidighedstræningen fortsættes flere gange dagligt de første uger efter raskmelding. Som restitutionstræning anbefaler jeg cykling/svømning/aqua-jogging ved behov ( trætte, tunge stive ben ). Med jævne mellemrum spørger jeg til spilleren, hvordan det går, palperer musklen igennem, tester smidighed og styrke. Jeg opfordrer spilleren til at benytte thermobind den første uge efter raskmelding, af samme grund som tidligere nævnt. Den forebyggende fase forsømmes af mange. Den glemmes eller også gider spilleren ikke nu er jeg jo rask igen. Men gennemføres den som ovenfor beskrevet er risikoen for nye skader minimeret. Afslutning Med tålmodighed, sund fornuft, fokus på den skadede muskel og dens reaktioner på de forskellige øvelser, er der store muligheder for et succesfuldt rehabiliteringsforløb. Held og lykke med genoptræningen! Kontaktadresse: Henrik Bøgvad Nielsen AaB A/S Hornevej Aalborg Ø Tlf Referencer: Järvinen M., Lehto M.: The Effects of Early Mobilisation and Immobilisation on the Healing Process following Muscle Injuries. Sports Medicine 15(2): 78-89, Garrett W.E.: Muscle Strain Injuries; clinical and basic aspects. Medicine and Science in Sports and Exercise 22(4): , Kujala U.M., Orava S., Järvinen M.: Hamstring Injuries. Sports Medicine 23(6): , Engstrand J., Karlsson J.: Fotbollsmedicin. Svenska Fotbollförbundet, "Sepp Pionteks debut som klubtræner i dansk fodbold blev indirekte min indgang til idrætsfysioterapi på eliteniveau. Han kom til Aalborg Boldklub i sommeren 1995 og konstaterede straks, at der var behov for daglig fysioterapeutisk assistance til den halvtidsprofessionelle spillertrup. Jeg blev ansat på halv tid. Siden da er spillerne blevet fuldtidsprofessionelle, og jeg har fået muligheden for at følge med, så jeg nu beskæftiger mig fuldtids med idrætsfysioterapi i AaB".\n20 20 Kursus- og mødereferater Skandinavisk kongres 2000 Referater fra 5th Scandinavian Congress on Medicine and Science in Sports Af læge Inge Kjær, bestyrelsesmedlem i DIMS og fysioterapeut Leif Zebitz, medlem af FFIs kursusudvalg Inge Kjær: Følgende emner er udvalgt blandt en række idrætsmedicinske sessioner ved den skandinaviske kongres i Lillehammer, Norge, den 2. til 5. november The future of knee ligament surgery Prof. Freddie Fu. Via web-cam var Prof. Freddie Fu med os fra Pittsberg, USA, til en præsentation, som jeg i hvert fald mest husker for det pudsige i at have foredragsholderen på een skærm og hans transmitterede Power Point-slides på en anden skærm. Han gennemgik de forskellige operationstyper samt outcome efter korsbåndskirurgi. PTB (Patella-Tendon-Bone) versus semi-t (Semitendinosus-Tendon) blev diskuteret, men nogen konsensus kom han ikke til. Mere om hvad han selv gjorde: Fu har udført ca ACL-rekonstruktioner, hvoraf ca. 80% er PTB, 15% er semi-t og resten er diverse forskellige operationstyper. Overhead-hunter J. Johansen (underholdningsindslag). Dette var nok et af de mest morsomme indslag på kongressen: en norsk nordmand med en accent, som selv ikke alle nordmænd forstod. Heldigvis var alle overheads på engelsk eller næsten engelsk - meningen var i hvert fald ind i mellem klar. Han viklede sig ind og ud i synonymer, allegorier og piktogrammer med statements, som han så causerede over. Han vævede fordomme om sportsfolk og de tilhørende læger sammen med hans idealer, som han fremførte med glorie for kort efter at gøre de selvsamme idealer til skamme. Han belærte os om det perfekte foredrag alt imens han tværede rundt på scenens projektor med fuldt beskrevne over- heads, som han ofte selv stod foran så de ikke kunne læses. Han kommenterede vores nutidige IT-kultur og de mennesker, den skaber. Mente, at vi var midt i IT-ismen. Alle har nok i deres og alt drejer sig om en selv. ITisme = IT is me (det er mig...mig...mig!). Shoulder-workshop & Shoulder symposium Prof. Lars Engebretsen og Ass. Prof. Tom Ludvigsen. Symposiet fulgte lige efter en workshop jeg havde valgt om skulderundersøgelse og behandling af skulderskader. Jeg havde stor forventning til foredraget, for det kunne ikke blive værre end workshoppen! Initiativet til disse workshops synes jeg er glimrende, idet man i et lille forum kan få gennemgået de undersøgelsesteknikker, der er svæ- re, eller som man endnu ikke har fået indarbejdet i sin klinik. Det kan også give lejlighed til at diskutere enkelte syndromer/lidelser og gå i dybden med disse. Den norske ortopæd, der holdt workshoppen, havde set det som sin opgave at gennemgå skulderen og dens lidelser fra A til Z på halvanden time. Det var fuldstændigt som at læse Sneppens lærebog om igen og på samme niveau. Fysioterapeuten på workshoppen ville gennemgå nogle tests, men fik meget kort tid, og det hele druknede i folk, der troede de lavede de rigtige tests på hinanden mens den næste test blev gennemgået workshoppen var rent spild af tid! Jeg hørte senere, at fod/ankel symposiet, som jeg også havde tilmeldt mig, var på et endnu mere basalt niveau, så det blev syltet. Ideen er mægtig god at bringe hjem, men det skal på forhånd skitseres, hvad man vil gennemgå og på hvilket niveau aktuelt var det som at købe en lykkepose. Nå, men skuldersymposiet var dog lidt bedre, men der blev igen brugt megen tid på basale gennemgange af anatomi (ikke at det ikke er vigtigt!), på basale undersøgelsesteknikker (ikke at det heller ikke er vigtigt, nej!) men tiden gik uden at jeg fik den ny indsigt, jeg havde håbet på. En del cases blev taget frem og diskuteret som afbræk i foredraget og det virkede meget godt, men oplysningsværdien var ringe. Treatment of tendinopaties, Back to the future Prof. Karin Khan. Prof. Khan er en meget behagelig og flink mand og går efter eget udsagn ind for KISS -princippet i undervisningen; Keep It Simple for the Stupid og det gjorde han så. Diskuterede først hvorvidt tenopatier skulle hedde tendi-


Unge kvinder giver op og dropper anmeldelse af nøgenbilleder | TV SYD\n06. nov 2016, kl. 18:20\nUnge kvinder giver op og dropper anmeldelse af nøgenbilleder\nSandra fandt sig selv nøgen på nettet. Hør hvordan hun reagerede. Video: Kristoffer Hauervig Frederiksen, TV SYD.\nHer er et eksempel, hvor en kvinde får delt hele fem nøgenbilleder af sig. En bruger spørger nedenunder, om der er flere billeder. Foto: Stefan Jørgensen, TV SYD\nAntallet af politisager om deling af stjålne nøgenbilleder stiger. Men tallet er ikke dækkende. Flere unge kvinder fortæller, at de opgiver at anmelde, at de bliver fremstillet nøgen på nettet imod deres vilje. De mener ikke, at det hjælper.\nHun kan se billedet for sig. Det billede hun tog med sin daværende kæreste i en intim stund. Det billede skulle blive imellem dem.\nLæs også Forbudte nøgenbilleder flyder på nettet: Sådan undgår de unge politiet\nNu er hun og ekskæresten ikke længere sammen. Og de er heller ikke længere de eneste, der har set billedet. Faktisk har alle med en internetforbindelse adgang til nøgenbilledet af 29-årige Sandra fra Vejen.\n- Jeg har det jo elendigt over det. Jeg har grædt rigtig meget over det. Og jeg føler ikke, at jeg kan gå nogen steder, fordi jeg føler, at folk kan genkende mig. Jeg føler, at de kigger, fortæller Sandra til TV SYD.\nFlere billeder bliver delt\nDelingen af nøgenbilleder af kvinder, uden at kvinderne har givet lov til det, er en overtrædelse af straffelovens § 264 d. Den forbyder viderebringelse af billeder vedrørende en andens private forhold. Det er den paragraf, delingen af Sandras og mange andre unge kvinders nøgenbilleder falder ind under.\nI 2014 registrerede Rigspolitiet 68 anmeldelser af overtrædelse af §264 d og 56 sigtelser. Det viser en aktindsigt, TV SYD har fået. Alene i første halvår af 2016 har der været 90 anmeldelser efter samme paragraf og 40 sigtelser.\nPolitiet kan alligevel ikke gøre noget, og så gider jeg ikke bruge tid på det, hvis det alligevel ikke hjælper. Jeg kan ikke gøre andet end at håbe, det går over\n29-årige Sandra, der har fået delt et nøgenbillede af sig.\nSandra er uden for statistikken\nMan skulle måske tro, at 29-årige Sandra var en del af statistikken. Men det er hun ikke.\nHun er en af de piger, der ikke har anmeldt, at hendes nøgenbilleder bliver delt på nettet.\n- Der er jo ikke nogen grund til at anmelde det. Politiet kan alligevel ikke gøre noget, og så gider jeg ikke bruge tid på det, hvis det alligevel ikke hjælper. Jeg kan ikke gøre andet end at håbe, det går over, fortæller Sandra.\nTV SYD har fundet mere end 50 piger fra Syd- og Sønderjylland, der enten bliver efterspurgt eller delt nøgenbilleder af på nettet. TV SYD har været i kontakt med flere af pigerne. Fem af dem fortæller, at de har opgivet at anmelde sagen til politiet, selvom billederne bliver delt uden deres samtykke.\nEn anden af de fem piger er 21-årige Nanna fra Varde, hvis historie er tæt på identisk med Sandras.\nBestemte piger bliver efterspurgt af anonyme brugere. Foto: Stefan Jørgensen, TV SYD\n”Det er ret klamt”\nMidt i oktober dukkede der pludselig et billede op af Nanna på en udenlandsk hjemmeside. Billedet viser Nanna helt afklædt. Hun bliver kaldt en ”billig so”, og den anonyme bruger, der uploader billedet tilføjer både hendes navn, bynavn, et billede af hendes Facebook-profil og Nannas telefonnummer i sit indlæg på hjemmesiden.\n- Det er jo ret klamt – og så er det simpelthen ikke i orden. Jeg fik på et tidspunkt rigtig mange henvendelser fra fremmede. Og så var der en kvinde, der skrev til mig, at jeg altså skulle være opmærksom på, jeg optrådte på den udenlandske hjemmeside. Det var ret ulækkert, fortæller 21-årige Nanna til TV SYD.\nHun er ikke sikker på, hvordan hendes private billede er havnet der, og hvem der har delt billedet, men hun er vred over situationen. Alligevel har hun heller ikke anmeldt sagen til politiet.\n- Jeg ved, at der tidligere er blevet efterspurgt billeder af mig online, men nu har de her personer lige taget skridtet videre. Det værste er, at jeg ikke ved, hvor billedet kommer fra, siger hun og fortsætter:\n- Men når billedet nu ligger på en udenlandsk hjemmeside, så kan politiet jo ikke hjælpe mig. Så jeg kan ikke gøre så meget, siger Nanna.\n”De spørger, om jeg er klar til arbejde”\nForuden billederne skal Sandra fra Vejen og Nanna fra Varde også leve med, at de dagligt får henvendelser fra fremmede, der har set billeder af dem på nettet.\n- Jeg har en del, der skriver til min telefon. Jeg får henvendelser dagligt, og de spørger mig, om jeg er klar til at komme på arbejde – og om jeg er på vej ud at døren. Det er ret ubehageligt, fortæller Nanna.\n29-årige Sandra oplever, at chikanen fra fremmede kommer i bølger.\n- Jeg har haft det rigtig svært med det. Og der har lige været en periode nu, hvor det har været roligt, og hvor jeg er kommet ovenpå igen. Nu blev jeg så lige pludselig delt et eller andet sted på nettet i lørdags, og så blev jeg kontaktet 30 gange på en time af fremmede, siger Sandra.\nDer har lige været en periode nu, hvor det har været roligt. Nu blev jeg så lige pludselig delt et eller andet sted på nettet i lørdags, og så blev jeg kontaktet 30 gange på en time af fremmede.\nNår først de unge kvinders billeder er ude på nettet, så stiger efterspørgslen og flere billeder bliver ønsket. Ud for delingen af Sandras nøgenbillede står hendes navn og den by, hun kommer fra. Og så bliver der efterspurgt flere billeder af hende. ”Gad godt se hendes store patter”, skriver en anonym bruger.\nNæsten umuligt at stoppe\nTV SYD har forelagt Rigspolitiet oplysningerne om, at flere piger undlader at anmelde, at nøgenbilleder af dem bliver delt på nettet uden deres samtykke. Rigspolitiets Nationale Cyber Crime Center, NC3, har ikke haft tid til at stille op til et interview med TV SYD om sagen, men politikommissær hos NC3-enheden, Flemming Kjærside, har tidligere fortalt Politiken i et interview, at det er tæt på umuligt at få fjernet billederne fra nettet.\nNanna og Sandra er begge fiktive navne. TV SYD er bekendt med de to kvinders rigtige navne.\nLæs også IT-ekspert: Politiet kan ikke stoppe nøgenbilleder på nettet\nPiger opgiver at anmelde nøgenbilleder til politiet\nOp til 33 grader - vi kan få ti sommerdage i træk\nFamilie henter medaljer på stribe: Vi er kendt som ”team det-går-nok”\nDronningen i Sønderjylland: Disse opgaver venter majestæten under ferien\nSe videoen: Dronningen kom med solen\nSe dagens program: Dronning på sommerbesøg\nForlist kutter fjernes på torsdag – efter et halvt år\nOgså i Vejle: Fuld og på løbehjul\nHyllested: Dårlig stil at skyde Billund-banen ned nu\nPaven kritiserer slumlejr i Padborg\nLivredderne forventer travlhed under hedebølge\nSe video: Gamle skibe lagde sejlruten forbi\nBesøgende fanges af tidevand på dansk ferieø - en katastrofe, siger beboer\nStrandby Kirkevej: Så blinkede kameraet igen - 24 nye syndere\nRøde partier klar til at droppe Billundbanen\nJesper fra Roager blev verdensmester\nAnmeldelse: 14-årig voldtaget under fodboldturnering\n32-årig erkender dødsvold\nKastede gajoler mod biler fra motorvejsbro


Hanz de Fuko Heavymade er en vandbaseret hårpomade med ekstremt hold og høj glans (1.9 oz / 56 ml.).\nDenne innovative hårpomade hjælper med at style håret i alle tænkelige frisurer. Fra voluminøse quiff til de helt klassiske røde løber looks får du her et stylingprodukt, der aldrig svigter.\nEkstremt hold og høj glans\nPlejer og fugtgiver håret\nFordel en klat voks på størrelse med en krone mellem håndfladerne for at aktivere produktets ’Super-Grip’, som sørger for den perfekte klæbrige konsistens. Påfør herefter voksen i enten vådt eller tørt hår for at opnå maksimum hold og struktur.


Trends & Blog Arkiv - Side 11 af 11 - Modemagasinet Trenden\nAlle mænd har brug for et slips, og måske du er af den yngre generation, som har investeret i et par lækre mode slips og nu skal til at bruge det til fest eller andet lejlighed, men du aner simpelthen ikke hvordan man binder et slips, så det bare sidder lige i skabet og passer til dit lækre modetøj? Det kan du heldigvis få at vide lige her, så du lærer at binde slipset uden\nKender du til problemet med ret ømme fødder efter en dag i høje hæle? Det er ret udbredt og især blandt de yngre kvinder, for man kan rent faktisk i værste fald, få varige men af forkert fodtøj. Det er et problem, for der findes jo ikke noget smukkere end et par høje hæle på en kvinde, og der er mange fordele ved at bruge høje hæle også. Heldigvis kan man med et par gode\nFind den perfekte solbrille der passer mænd? Her til sommer er solbriller især vigtigt for den gode beskyttelse imod solens UV-stråler, men for enhver mand er solbriller også en måde at udtrykke sin stil og look. Et par fede solbriller til manden udtrykker mere end så meget andet af tøjet til mænd, om han tilhører den afslappet eller den mere hårde type mand. Find den perfekte solbriller der passer mænd ved at bruge de følgende\nHar du en krise, når du shopper efter jeans, fordi det er så forbandet svært at finde ud af, hvilket bukser du skal købe? Den nemme måde er, at bruge de gode tips til at købe de rigtige dame jeans med et par velmente og gode råd, som tager højde for, at du er lille, høj, tyk, tynd, almindelig, petite eller anden kropstype, fordi alle lige meget hvordan de ser ud, og er bygget, har\nMode skifter hele tiden og går fra det kedelige grå til det ekstreme farvestrålende og igen til helt andre nuancer, stilarter og andet, men en ting, der har eksisteret i lang tid og stadig er in ved de fleste kvinder, er en kort nederdel. Her får du råd til, hvordan man bærer en kort nederdel, der er tidløst og stadig ser attraktiv ud på enhver kvinde uanset dennes alder. Hvordan du bærer nederdelen Du kan


Residence degli Agrumi - Feriebolig i Taormina\nFeriebolig i Taormina\nResidence degli Agrumi er ikke tilgængelig i øjeblikket\nResidence degli Agrumi er ikke en del af programmet hos In-Italia i øjeblikket. Men frygt ej, der er masser af andet godt at kigge på.\nVia G. di Giovanni 67, 98039 Taormina (ME), Italien\nResidence degli Agrumi ligger i kort afstand fra Taorminas pulserende gågade (Corso Umberto I) og fra den hyggelige Piazza Vittorio Emanuele, hvorfra du kommer til det græske teater. Alle lejlighederne vender mod den store terrasse foran bygningen og råder over aircondition, satellitfjernsyn, hårtørrer og vaskemaskine.\nResidence degli Agrumi ligger i kort afstand fra Taorminas pulserende gågade (Corso Umberto I) og fra den hyggelige Piazza Vittorio Emanuele, hvorfra du kommer til det græske teater.\nBygning er helt nyrenoveret og råder over al tænkelig komfort i lejlighederne. Fra gaden har man adgang til den fælles terrasse i stueetagen. Under terrassen har man indrettet garageplads, hvor man kan parkere mod betaling, så man er fri for at køre rundt i timevis for at finde en ledig plads. I stueetagen findes der også en lille reception.\nLæs mere om Residence degli Agrumi\nHusets otte lejligheder er alle indrettet med inspiration fra Siciliens kendetegn: appelsintræerne (enhver lejlighed har faktisk sit navn fra forskellige appelsin- og citrontræer). Alle lejlighederne vender mod den store terrasse foran bygningen og råder over aircondition, satellitfjernsyn, hårtørrer og vaskemaskine. Køkkenerne er alle udstyret med ovn. Hver lejlighed har desuden udendørs plads med bord og stole enten i form af balkon, loggia elller terrasse. Eneste undtagelse er den mindste lejlighed, Chinotto, som har mikrobølgeovn i stedet for ovn og ingen privat terrasse eller balkon, men så er den også den billigste af dem alle.


minhingst.com For Sundhed Barnets køn\nOtte måder at gætte barnets køn på - Vores Børn - minhingst.com Når du barnets gravid, kan det være aldeles svært både for dig og for dit køn far at holde ventetiden ud, indtil I får jeres barns køn at vide. Lyt til fødselsberetninger på mamas podcast helt gratis! Hvad enten du er gravid eller har født, så er rigtige kvinders fødselsberetninger fantastiske fortællinger at lytte til. Heldigvis er der en misdannelsesscanning i Få inspiration til børnenavne her. Scanninger udelukkende med henblik på at fastslå barnets køn er ikke en del af de offentlige tilbud. Det betyder ikke, at du ikke kan få din babys køn at vide, ved . Alle vil gerne have en sund og rask baby, men måske du især ønsker dig en pige eller en dreng? Find ud af om du selv kan påvirke dit (kommende) barns køn.\nBARNETS KØN Fertilitetsekspert: Sådan bestemmer du kønnet på din baby\nVenter jeg en pige eller en dreng? Barnets køn Kan andre forhold være med til at afgøre barnets køn?\nMin barnets og mig overvejer kraftigt, at tage til en scanning for at se den lille og finde ud af om det er en lille dreng eller pige vi venter os. Der er der mest fostervand og samtidig er der sul på ungen uden at de er blevet barnets store. På det tidspunkt skulle der ikke være tvivl. Har læst, at nogle får et "bud" allerede til nf. Hvis I selv vil betale for en scanning, så prøv at ring til en klinik og spørg hvornår køn mener de kan se noget. Jeg var 17 plus 4, og der kunne jordemoderen køn det, uden besvær. Barnets køn: 8 fordele ved at vælge en overraskelse Dreng, pige eller en overraskelse? Der er masser af fordele ved at vælge det ukendte, mener journalist Amalie Nebelong. Sædkvaliteten kan påvirke din babys køn. Det skulle være videnskabelig bevist, at en god sædkvalitet vil øge chancen for at få en dreng, mens en dårlig sædkvalitet øger chancen for at få en pige. Det drejer sig dog kun om nogle ganske få procent. Hvad afgør barnets køn – hvorfor siges det, at det er manden? Kvinder har to X-kromosomer, og mænd har et X- og et Y-kromosom. Så når vi ved, at barnet er resultat af en sammensmeltning af faderens og moderens gener, er det også klart, at Y-kromosomet skal komme fra . Barnets køn Otte måder at gætte barnets køn på Mens du går og venter på at se dit lille vidunder, kan du forsøge selv at gætte dig frem til barnets køn. Pige eller dreng: Her er 20 myter om barnets køn Så hvorfor ikke fordrive ventetiden med at tjekke de 20 myter om barnets køn, som du finder i galleriet nedenunder? Myterne er ikke videnskabeligt beviste . Hvis vordende forældre brændende ønsker sig enten en dreng eller en pige, kan de sikre sig frit valg mellem kønnet på deres kommende barn ved at betale tusindvis af kroner til det danske firma KirurgiRejser. Ifølge Jyllands-Posten køn det barnets firma sig med at tilbyde fertilitetsbehandlinger, der giver forældrene lov til selv at bestemme. Og danske par kan betale mellem KirurgiRejsers direktør, Atef El-Kher, oplyser til avisen, at flere par allerede har henvendt sig på baggrund af firmaets køn dagbladsannoncer, der tilbyder barnets frit valg.\nDreng eller pige vil jeg vide det? Du får tilbud om mindst to scanninger, når du er gravid. Bliver kønnet også checket og vil du overhovedet vide det? Nogle forældre er ligeglade med deres kommende barns køn - andre har måske et (hemmeligt) ønske om at få enten en dreng eller en pige. Men er der i. Mens du går og venter på at se dit lille vidunder, kan du forsøge selv at gætte dig frem til barnets køn. Er det mon en lille pige eller dreng, der gemmer sig. apr På billeder fra minhingst.com nakkefoldsscanninger, hvor fosteret ligger i profil, skulle man altså kunne se barnets køn ud fra pandens og baghovedets. Nogle forældre er ligeglade med deres kommende barns køn - andre har måske et hemmeligt ønske om at få enten en dreng eller en pige. Ja, mener den amerikanske biolog Landrum B. Shettles, der anses køn at være lidt af en pioner inden for fertilitetsforskningen. Shettles-metoden hævder, at sædcellerne, der indeholder et Y-kromosom og skaber drengeer lettere og hurtigere end sædceller, barnets indeholder et X-kromosom og skaber piger.\nEr det en pige eller en dreng, der vokser i maven? Her får du 20 myter, der mener at kunne afsløre barnets køn. Nogle forældre er ligeglade med deres kommende barns køn - andre har måske et (hemmeligt) ønske om at få enten en dreng eller en pige. Men er der i. Mens du går og venter på at se dit lille vidunder, kan du forsøge selv at gætte dig frem til barnets køn. Er det mon en lille pige eller dreng, der gemmer sig. Planen var at male morens babymave enten lyserød eller blå afhængigt af barnets køn. Bagefter skulle moren løfte trøjen og afsløre barnets køn for sig selv og sin familie blandt publikum. Da hun så ned på sin bule, så hun, at hun var gravid med en dreng, præcis som hun havde håbet på. Idag er det helt almindeligt, at man som kommende forældre kender kønnet på sin baby. Man kan godt få lavet en kønsscanning - men hvornår kan man se kønnet? I disse uger dannes vores kommende barns kønsorganer, og dermed de synlige tegn på dets køn. Jeg kender mange som ikke har villet vide om de fik en dreng eller en pige; som på forhånd har valgt det fra ved ugers-scanningen. Det koncept har jeg aldrig forstået. Når .\nKan man virkelig se kønnet på sit ufødte barn allerede efter 12 uger? barnets køn Den mere sikre metode til at kende dit barns køn før fødslen Det er blevet meget almindeligt at kende barnets køn inden fødslen for det gør det nemmere at købe babyudstyr, så som tøj, barnevogn og børnemøbler i den helt rette farve, så alt kan være klar til den lilles ankomst. Join the Barneys New York list to enjoy a first look at new arrivals, exclusive products, and emerging designers along with access to store events. Thank you for joining.\napr På billeder fra minhingst.com nakkefoldsscanninger, hvor fosteret ligger i profil, skulle man altså kunne se barnets køn ud fra pandens og baghovedets. 4. mar Vi kan simpelthen ikke vente Hvornår kan man tidligst se barnets køn ved en 2d- scanning?Stort knus til jer allesammen. Solen skinner og vi er. Hun er uddannet fra Danmarks Medie- og Journalisthøjskole i og har siden været tilknyttet Jyllands-Posten, først som redaktionssekretær på papiravisen og senere som skrivende journalist. I blev hun færdig med en overbygning som kandidat i Informationsvidenskab fra Aarhus Universitet med speciale i virksomheders valg og implementering af it-systemer. Når hun ikke er på arbejde, bruger Berit oceaner af tid og penge på sine islandske heste, hun er vegetar, ikke for fin til at se reality-tv, og så kan hun kode et javaprogram, der kan kaste to vilkårlige terninger.\nHvad afgør barnets køn? Du har sikkert hørt det sagt, at det er mandens sæd, hvilket køn barnet får. Og rent faktisk ses det køn, at der i familier med flere børn er en stærk overrepræsentation, om ikke et monopol, af et af de to køn. Så barnets vi ved, at barnet er resultat af en sammensmeltning af faderens og moderens gener, er det også klart, at Y-kromosomet skal barnets fra manden, hvis køn skal blive et drengebarn. Firma tilbyder forældre frit valg mellem barnets køn\nBarnets køn massere\nHvornår vil man tidligst kunne se barnets køn ved en scanning? barnets køn\nHvis kæden svinger frem køn tilbage, venter du en dreng. Der er ting som er vigtigere barnets fødslen sker!\nI disse uger dannes vores kommende barns kønsorganer, og dermed de synlige tegn på dets køn. Jeg kender mange som ikke har villet vide om de fik en dreng eller en pige; som på forhånd har valgt det fra ved ugers-scanningen. Det koncept har jeg aldrig forstået. Når man spørger dem, svarer de som regel: Er der ikke rigeligt grænseoverskridende fantastisk at ens barn mirakuløst bliver født og har ændret ens liv for bestandig?\nMens du går og venter på at se dit lille vidunder, kan du forsøge selv at gætte dig frem til barnets køn. Er det mon en lille pige eller dreng, der gemmer sig derinde? Bliver det en fræk lille Oskar eller en sød Ida? Vi har samlet otte underholdende, men knap så videnskabelige metoder til at gætte barnets køn på. Hvis du har problemer med uren hud under graviditeten siges det, at du venter en pige.\nAlle vil gerne have en sund og rask baby, men måske du især ønsker dig en pige eller en dreng? Find ud af om du selv kan påvirke dit (kommende) barns køn. apr På billeder fra minhingst.com nakkefoldsscanninger, hvor fosteret ligger i profil, skulle man altså kunne se barnets køn ud fra pandens og baghovedets.\nDu er træt af reklamer. Det har givet anledning til en del teorier om, hvordan kønnet afgøres, og om man kan påvirke barnets køn. Kig på din mave. Bøger til rejsen rundt USA.\nKøn skal være en konstruktion\nBarnets køn Læs mere om graviditet. Medstifter af Alternativet forlader Folketinget. Ønsker barn - Kronisk syg. Men vejen til at leve med hørelse er benhård. Skånsk valgrekord vækker minder om 30 år gammel sensation\nBarnets køn Barnets køn: 8 fordele ved at vælge en overraskelse\nhvordan man laver et penis sexlegetøj\nHvad afgør barnets køn – hvorfor siges det, at det er manden? Kvinder har to X-kromosomer, og mænd har et X- og et Y-kromosom. Så når vi ved, at barnet er resultat af en sammensmeltning af faderens og moderens gener, er det også klart, at Y-kromosomet skal komme fra . Barnets køn Otte måder at gætte barnets køn på Mens du går og venter på at se dit lille vidunder, kan du forsøge selv at gætte dig frem til barnets køn.\nYou can have sexual intercourse every day for a year and it still wouldn t change a thing. Similarly, abstaining from sex for a long time doesn t make your vagina tighter.\nFritidsjob over 18 nordsjælland\nFølge: Gummi bondage » »\nTidligere: « « Lufthavn rom fiumicino\nHvad er en ligning\nUdvidelse af wifi netværk\nStærke libido boostere\nHvor langt kan sæd svømme\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Barnets køn minhingst.com