Plzeňské Benátky lákají k odpočinku - PDF\nDownload "Plzeňské Benátky lákají k odpočinku"\n1 ZPRAVODAJ MĚSTA PLZNĚ ROČNÍK XV ČERVENEC 2010 Kašny se vracejí na náměstí strana 2 V zoo začíná nová etapa strana 3 Knihovna slouží už půl století strana 7 Plzeňské Benátky lákají k odpočinku Cenu 1. června převzal Jiří Gruntorád Nové místo k odpočinku vzniklo v centru Plzně. Město dokončilo obnovu Mlýnské strouhy, která navazuje na zelený prstenec kolem historického jádra. Po téměř sto letech se tak do míst, kudy kdysi protékalo rameno Radbuzy, vrátila voda. Vzniklo zde jezírko o objemu zhruba dva tisíce m 3 s lávkou, vodními rostlinami a několika druhy okrasných ryb. Obnova Mlýnské strouhy si celkem vyžádala 65 milionů korun. Příprava projektu začala před dvěma lety. Po zhruba roční projektové přípravě, která musela mimo jiné technicky vyřešit navracení vody, následovaly zemní a stavební práce, uvádí tisková mluvčí plzeňského magistrátu Edita Vighová. Voda, kterou sem z řeky Mže přivádí nově vybudovaná čerpací stanice ve Štruncových sadech, se v jezírku vymění přibližně po dvou týdnech. Touto vodou se zavlažuje nejen veškerá zeleň v parku, ale i fotbalové hřiště Viktorie Plzeň. Zpátky do řeky odtéká historickou stokou a městskou kanalizací. Využití na cestě podél jezírka našly staré tzv. plzeňské desky, které v ulicích postupně nahrazuje nová dlažba. Na děti zde čekají barevné ozvučené plastiky ve tvaru lidských hlav a mořských živočichů z dílny Terezy Damcové a Pavla Pražáka. Plzeňského rodáka, hudebního skladatele Václava Trojana, připomíná busta vytvořená kolektivem učitelů Soukromé střední uměleckoprůmyslové školy Zámeček vedeným výtvarníkem Jaroslavem Šindelářem. Václav Trojan byl blízkým spolupracovníkem jiného slavného plzeňského rodáka Jiřího Trnky. V jeho loutkovém studiu pracoval jako hudební dramaturg a skladatel. Mezi nejznámější Trojanova díla patří hudba k filmům Císařův slavík, Bajaja, Staré pověsti české, Sen noci svatojánské nebo Osudy dobrého vojáka Švejka. Trojanův rodný dům stál na Královském nábřeží, v místech dnešních Šafaříkových sadů. Rameno řeky Radbuzy, které protékalo kolem, bylo zasypáno, dům zbořen. Symbolicky proto busta stojí před zbytkem městských hradeb, které připomínají doby dávno minulé, vysvětluje Vighová. Mlýnská strouha kdysi protékala za opevněním města a přiváděla vodu z Radbuzy do Panského mlýna. Podél vedla promenáda se stromořadím, která spolu s Pražským mostem tvořila romantické zákoutí nazývané plzeňské Benátky. Počátkem minulého století byla strouha kvůli nové regulaci a přemístění jezu na Radbuze zasypána. Přestože byly sady vyhlášeny kulturní památkou, dočkaly se dalších zásahů, které jim příliš neprospěly. V letech zde byl položen teplovod a stavba silničního průtahu z roku 1980 mohutným náspem narušila přirozenou návaznost parku na Štruncovy sady., foto: Martin Pecuch Jiří Gruntorád obdržel Cenu 1. června za odvahu při rozšiřování zakázané literatury v době totality a za založení knihovny Libri prohibiti, která obsahuje největší sbírku zakázaných a exilových publikací v České republice. Jiří Gruntorád vyráběl samizdatové publikace, stal se signatářem Charty 77. Později založil vlastní tajné vydavatelství. Za to strávil řadu let ve vězení. Cenu 1. června, připomínající veřejné vystoupení Plzeňanů proti totalitnímu režimu v roce 1953, uděluje městská rada za významný přínos k objasnění a prosazení principů demokracie, svobody a spravedlnosti a za důslednou obhajobu lidských práv a svobod. Foto: Michal Böhm Práce na Slovanské potrvají do prosince Náročnou rekonstrukcí rozdělenou do několika etap prochází Slovanská třída v úseku od Sladkovského ulice po náměstí Milady Horákové. Kromě opravy vozovky se uskuteční rekonstrukce tramvajové trati a výměna vodovodního řadu. Práce začaly 8. června a potrvají do prosince letošního roku. Po jejich dokončení bude průjezd Slovanskou pohodlnější a dojde i k omezení hluku. Komplikovaná je koordinace stavebních prací. Slovanská třída je státní komunikací I/20, její rekonstrukce je tedy investicí státu. Město se k ní přidalo s již nezbytně nutnou opravou tramvajové trati. Současně zde Vodárna Plzeň vymění vodovodní řad. Město do opravy tramvajové trati investuje cca 40 milionů korun. Po dobu stavebních prací mohou po Slovanské třídě jezdit všechna vozidla kromě nákladních, a to v provizorních zúžených jízdních pruzích v obou směrech. Pro chodce jsou na všech křižovatkách zajištěna místa pro přecházení. Rekonstrukce je naplánovaná do čtyř etap. Pracuje se vždy na jedné polovině komunikace, aby byl v opravovaném úseku možný alespoň omezený provoz. Řada změn čeká po dobu oprav hromadnou dopravu. Aktuální informace jsou k dispozici na webu ÚMO Plzeň 2 Slovany: ROZHOVOR Divadelní léto nabízí tragikomedii Král jelenem Pavel Kikinčuk: Herec potřebuje čas od času změnit prostředí Stejně jako v předchozích letech se v centru Plzně hraje pod otevřeným nebem komedie z pera světového klasika. Tým festivalu Divadelní léto pod plzeňským nebem tentokrát sáhl po hře Král jelenem italského autora Carla Gozziho. Scéna pod otevřeným nebem vznikla před Západočeským muzeem v Kopeckého sadech. Hereckou hvězdou třetího ročníku festivalu je Pavel Kikinčuk, herec Činoherního Pavel Kikinčuk klubu, divákům dobře známý nejen z filmu a televize, ale také z plzeňského Divadla J. K. Tyla a šantánového divadélka Pluto. Jak vlastně vznikla vaše spolupráce s režisérem Krále jelenem Vilémem Dubničkou? V souvislostí s Divadelním létem pod plzeňským nebem mě Vilém oslovil už jednou, před třemi lety, tehdy jsem bohužel foto: Martin Pecuch nemohl, zkoušel jsem v divadle. Jsem rád, že teď to vyšlo. I když ani tentokrát to nebylo jednoduché, začal jsem zkoušet Krále jelenem a současně jsme měli v Divadle Pluto před premiérou nové věci Kalba manželů šílených. S Vilémem se známe ještě z doby mého působení v plzeňském divadle, je to prímový kluk a perspektivní režisér. Komedii Král jelenem napsal Carlo Gozzi před více než dvěma sty lety, dokonce je to jedna z posledních klasických komedií dell arte. Má vůbec ještě co říci současným divákům? Je to taková tragikomická pohádka o třech dějstvích a myslím, že je docela aktuální. Gozzi ji napsal velmi moderně. Já mám tragikomedie rád, diváci se zasmějí i si popláčí. Navíc právě Král jelenem se velmi hodí pod otevřené nebe. Hrát pod otevřeným nebem má i svá úskalí. Vaší domovskou scénou je pražský Činoherní klub, kde je oproti prostoru před muzeem prostředí podstatně komornější. Jak se s tím vyrovnáváte? Oproti Činohernímu klubu je to velký rozdíl. Diváci tam zaznamenají každé mrknutí, každý detail. Tady to v žádném případě není možné. Pokud to mohu srovnat se zkušenostmi z představení Bouře na pražských Shakespearovských slavnostech, herci musí mluvit nahlas a pregnantně, aby je diváci vůbec slyšeli. Navíc hrozí rušivé vlivy jako různé hluky z okolí nebo nepřízeň počasí, s tím ale musí člověk počítat. Zmínil jste kabaretní a šantánové c.k. Divadlo Pluto v Doubravce, které založila vaše manželka Jindřiška a kde se pravidelně objevujete ať už jako herec nebo režisér. K tomu bylo potřeba velké odvahy pustit se do podnikání v tak nejistém oboru, jakým kultura bezesporu je. To určitě, přesto existujeme už 11 let. Manželka tehdy musela spolu s dalšími lidmi odejít z operetního souboru Divadla J. K. Tyla. Protože vystudovala dramaturgii, rozhodla se založit vlastní divadlo. Není to jednoduché, musí mít stále vyprodáno. Ale naštěstí představení mají velký úspěch, hodně oblíbené jsou Švejkyjády, Horníčkovi Dva muži v šachu nebo třeba Mejdan manželek šílených, na který teď navazuje novinka Kalba manželů šílených. Pokračování na str. 9\n2 STRANA 2 / ČERVENEC 2010 ZPRAVODAJSTVÍ Instalace tří kašen na náměstí Republiky je v plném proudu. Moderní kašny vyrobené podle návrhů pražského architekta Ondřeje Císlera se zde objeví na konci července. Město začátek instalace mírně posunulo kvůli letošním oslavám osvobození. Nemělo to však vliv na dokončovací práce na samotných kašnách, které jsou již v současné době hotové. Jejich technologicky náročné zpracování, které se částečně odehrálo v Číně, skončilo v dubnu. Kašny budou stát ve třech rozích náměstí stejně jako kdysi, ve čtvrtém rohu je morový sloup. Potřebné technologické zázemí město připravilo už při rekonstrukci náměstí v roce 2007, kdy asfaltový povrch nahradila dlažba z kamene porfyru. O konečné podobě kašen rozhodla v roce 2003 odborná porota. Vítězný KRÁTCE Začíná oprava Americké Americká třída se dočká oprav všech závad, které se objevily několik měsíců po rekonstrukci této důležité komunikace. Vyžádaly si je především problémy s poklopy k šachtám, které nejenže způsobují hluk, ale navíc narušují povrch v okolí. Radnice požaduje také odstranění dalších závad, jako jsou vypadlá dlažba nebo trhliny v asfaltu. O posouzení stavu komunikace požádalo město nezávislou firmu. Ta potvrdila, že se jedná o závady způsobené používáním komunikace, na které se vztahuje pětiletá záruka. Proto zhotovitelé, sdružení Metrostav, Berger Bohemia a Eurovia CS, opraví veškeré nedostatky zdarma. Práce musí koordinovat s Plzeňskou teplárenskou, která vlastní zmíněné poklopy, vysvětluje tisková mluvčí plzeňského magistrátu Edita Vighová. Americkou třídu nebude nutné během oprav zcela uzavřít pro dopravu. Práce se uskuteční postupně za provozu. Začíná se 1. července letošního roku, vzhledem k začátku letních prázdnin zde počítáme s menším provozem, dodává mluvčí. Opravy potrvají přibližně do konce letošního července. Kašny se vracejí na náměstí návrh architekta Císlera vybrala z celkem návrhů. Porota ocenila, že se autor úspěšně vypořádal s náročným historickým kontextem náměstí a vytvořil zde prostorové, hmotné objekty kašen a symbolických soch plnících zároveň funkci chrličů vody. Jejich ztvárnění nápaditě propojuje současnost s tradicí. To je zřejmé zejména z odkazu na symboly městského znaku heraldické figury velblouda, chrtice a anděla, připomínku tradice monumentálních odlitků ze Škodových závodů či použití černé a zlaté barvy, která se objevuje také na mariánském morovém sloupu. Celkové náklady na zhotovení kašen včetně instalace činí cca milionů korun., foto: Michal Böhm Z RADNICE O Cenu Hanuše Zápala Veřejnou soutěž o Cenu Hanuše Zápala vyhlásil počátkem června primátor Pavel Rödl. Ucházet se o ni mohou plzeňské stavby postavené od ledna 2006 do prosince K nominaci je potřeba doručit písemný návrh na Útvar koncepce a rozvoje města Plzně, a to nejpozději do 3. září letošního roku. Soutěžní podmínky najdou zájemci na webových stránkách Útvaru koncepce a rozvoje města Plzně (http://ukr.plzen.eu aktuality) nebo se mohou informovat u sekretáře soutěže Ireny Langové na telefonu Cílem soutěže je podpořit zájem veřejnosti a investorů na vytváření staveb, které svou architektonickou kvalitou splňují nejpřísnější estetická a technická kritéria a mohou tak povznést stavební kulturu města. Dalším měřením se peníze neušetří, říká Ivan Hašek K měření spotřeby teplé vody slouží dvě měřidla jedno na výstupu z výměníkové stanice, druhé přímo v bytě. Náklady na jednotlivé byty se rozpočítávají tzv. poměrově. Novela energetického zákona přináší novou povinnost instalovat další, prakticky stejné měřidlo skoro u každého domu. Dává to smysl? To byla první otázka pro ředitele Plzeňských služeb Ivana Haška. Toto nové nařízení způsobí jen zdražení teplé vody, protože instalace nového měřidla, kterou jsme ze zákona povinni provést, přijde na 50 až 150 tisíc korun a my je samozřejmě budeme muset promítnout do cen. Z toho nebude mít žádný prospěch odběratel teplé vody ani my, vydělají na tom jen výrobci měřidel, kteří si změnu zákona prosadili v parlamentu. Je to podobné, jako když budete mít doma dvě váhy a budete na obou vážit devadesát kilogramů. Nákupem třetí váhy určitě nezhubnete, pomůže vám spíše dieta. Jak si takovou dietu v případě teplé vody představit? Je to především zaizolování všech rozvodů teplé vody ve společných prostorách i v bytech, případně nainstalování zpětných klapek u stávajících vodoměrů. Zvedne to také hodnotu takto ošetřeného domu, na rozdíl od měřidla, které nebude majetkem obyvatel, ale bude přinášet i dodatečné náklady při údržbě a kontrole. Tato novela energetického zákona mi Poradna pomáhá v nepříznivých situacích Ředitel Plzeňských služeb Ivan Hašek vysvětluje nesmyslnost dalšího měření teplé vody přímo v jednom z domů reportérce TV R1 ZAK Kristýně Bublové Foto: archiv Plzeňských služeb přijde skutečně postavená na hlavu. Je nějaká možnost nápravy? Zákonodárci nám naštěstí nechali možnost dohody s nájemníky nebo vlastníky domů, zda třetí měřidlo chtějí nebo ne. Pokud se s nimi dohodneme, že třetí měřidlo nechtějí, nainstalovat ho nemusíme. Přání našich zákazníků je tedy pro nás v tomto případě skutečně zákonem. Uvedl jste, že instalace měřidel by přinesla odběratelům zvýšení cen tepla. O kolik? Teplá voda by v takovém případě zdražila o 10 až 12 procent. V Plzni máme teplo i teplou vodu z centrálního zdroje Plzeňské teplárenské sice velmi levné v porovnání s jinými městy, ale i tak zaplatí průměrná rodina za teplou vodu až korun ročně. Pro někoho je nárůst nákladů o šest set korun ročně skutečně hodně, především když si uvědomíme, že jsou to vlastně vyhozené peníze. Možná vás zákazníci budou podezírat, že se bráníte dalšímu měření, protože to dosavadní je neúplné. Takzvané fakturační měřidlo ve výměníkové stanici je pravidelně kontrolováno a cejchováno nezávislou firmou, tam k žádné chybě dojít z principu nemůže. A další měřidla jsou v bytech, k těm máme přístup jen se souhlasem a případně i pod dohledem uživatele bytu. Případné třetí měřidlo nezměří nic jiného, než zase jen tu samou teplou vodu, kterou už měří dosavadní dvě. I rozúčtování na jednotlivé byty proběhne poměrovým způsobem jako dosud, na tom se nic nemění. Nevkrádá se vám na rty slavné jméno města Kocourkova? My se snažíme, aby Plzeň Kocourkovem nebyla. Proto všem nabízíme bezplatnou konzultaci, chceme celou problematiku podrobněji vysvětlit. Naším cílem je spokojený a nikoliv naštvaný zákazník. Cestou k tomu spokojenému je poskytování dobrých služeb za rozumnou cenu, nikoliv předražené zboží. Informace k měření teplé vody bezplatná linka (PI) Zdravotně postiženým, seniorům a dalším osobám, které se ocitly v těžké životní situaci, bezplatně pomáhá Poradna pro uživatele sociálních služeb v Plzni. Poradna nabízí pomoc například při řešení nepříznivé sociální situace, vyřizování dávek státní podpory, příspěvku na péči a vše, co s ním souvisí. Pracovníci poradny dále poradí s textem smlouvy o poskytování sociální služby, zabývají se i poradenstvím týkajícím se rehabilitačních a kompenzačních pomůcek. Regionální pracoviště pro Plzeňský kraj se sídlem na náměstí Republiky 28 (Pasáž Slavie, vchod A, č. 8a) v Plzni zřizuje Národní rada osob se zdravotním postižením České republiky. Návštěvní hodiny: Po , Út , Čt (přestávka ), Pá , tel Další informace jsou na adrese Mateřskou školu otevřou Malesice v září Rekonstrukci mateřské školy (MŠ) v Malesicích zařadili plzeňští zastupitelé mezi investiční akce města pro tento rok. Reagují tak na rostoucí zájem rodičů z devátého městského obvodu o umístění dětí do mateřinek. Od roku 2003, kdy se Malesice staly součástí města Plzně, se zde počet obyvatel zvýšil téměř o 100 procent. MŠ v Malesicích se stane odloučeným pracovištěm školky v Radčicích. Celková kapacita obou zařízení bude 75 dětí z toho v Malesicích vznikne po rekonstrukci objektu jedna třída pro 25 dětí. Stravování zajistí MŠ v Radčicích, odkud se bude jídlo dovážet do Malesic. Náklady na rekonstrukci dosáhnou 8,4 milionu korun. Částku šest milionů korun zaplatí devátý městský obvod, z toho půl milionu korun je určeno na vnitřní zařízení a nábytek. Zbývající prostředky poskytne ze svého rozpočtu město Plzeň. V Plzni ŘP vymění Odbor registru vozidel a řidičů, Koterovská 162. Objednat se lze on-line na nebo na telefonním čísle\n3 ZPRAVODAJSTVÍ RADNIČNÍ LISTY / STRANA 3 Začíná další etapa v životě zoologické zahrady Návštěvníkům se v nových pavilonech představují v Plzni dosud nevídaná zvířata Nosorožec indický Přelom letošního roku znamená pro Zoologickou a botanickou zahradu města Plzně historický mezník. Zcela poprvé se nastěhovala do nových pavilonů největší suchozemská zvířata, která nebyla ve zdejší zoo dosud nikdy chována. Jsou to nosorožec indický, hrošík liberijský a žirafa Rothschildova. Díky dotaci EU ve výši 1 milionů korun mohlo v areálu vyrůst 14 objektů určených pro africké a asijské expozice. Čtyři z nich jsou velmi výrazné jde o stáj velbloudů a kopytníků asijské stepi, společný pavilon hrošíků, gepardů, pelikánů a vlh a spojené budovy žiraf a nosorožců. Dále vznikly pavilonky pand červených, prasat bradavičnatých, stylový dům makaků lvích a několik dalších expozic. Takovýto objem současné výstavby nemá v historii českých zoo obdoby, uvádí vedoucí propagace zoologické zahrady Martin Vobruba. Nové expozice se návštěvníkům otevřely 1. července. Jedním z nových obyvatel zoo je hrošík liberijský, o jeho pořízení uvažovali v plzeňské zahradě celé tři desítky let. Oproti hrochovi obojživelnému má mnoho výhod. Je lehčí, skladnější, stačí mu menší stavba, je velmi ohrožený a podstatně častěji se pohybuje na souši, dodává s nadsázkou Vobruba. Prvním hrošíkem v Plzni je samec Quido, zkušený otec, zapůjčený olomouckou zoo. Pavilon hrošíků se nachází vlevo od hlavní pokladny na trase vedoucí k expozicím zubrů a medvědů. Výběh hrošíků s možností koupání v jezeře sousedí s ostrovy afrických pralesních opic gueréz angolských a kočkodanů Brazzových. Již cestou k pavilonu budou návštěvníci míjet první dvě voliéry afrických ptáků. Jejich obyvateli jsou například zoborožci, vousáci nebo turako z přízně kukaček. Cesta z pavilonu, který poprvé v historii plzeňské zoo disponuje samočinně se otvírajícími dveřmi, poskytne další nové poutavé výhledy. Po levici spatří návštěvníci nové výběhy gepardů a prasat savanových, po pravici se ocitnou na břehu afrického napajedla s plovoucími pelikány a výhledem na výběh savany s antilopami a zebrami. foto: Jaroslav Vogeltanz Vyhlídková cesta oproti minulosti leží právě na břehu jezera a návštěvníky dovede k tolik očekávaným žirafám. V Plzni po žirafách toužily nejen děti řadu let, již v roce 1963 napsal vedoucí zoo Josef Hájek článek Až budeme mít žirafu. V 80. letech byl jejich zamýšlený výběh dokonce zakreslen do mapy zoo, přibližně o 100 metrů západněji, než byl nakonec postaven. Pavilon ve žluté barvě africké savany vyrostl vedle stáje afrických kopytníků. První žirafou, která vkročila na území plzeňské zoo, se stal 12. května sameček Lex narozený 4. července 2008 v Ostravě. O den později dorazil stejně starý Bořek z Prahy. Žirafa bude bezesporu návštěvníky nejvyhledávanějším druhem. V sousední budově následuje návštěva zvířat, která odsunou z pozice nejmohutnějšího obyvatele plzeňské zahrady zubry evropské. Jde o indické nosorožce, kteří přežívají na planetě Zemi v pěti druzích v počtu nepřesahujícím jedinců. Plzeňská zoo si vybrala ohroženého nosorožce indického, zvaného pro plátování své kůže také nosorožcem pancéřovým. Přihlásila se do Evropského záchranného programu, jehož koordinátor vybral do Plzně mladý pár, vysvětluje Vobruba. Šestiletý Beni přicestoval z maďarské Zoo Sostó, dvouletá Manjula z Berlína. Do zoo se vrací rovněž druh, chovaný zde krátce v 80. letech minulého století. Jde o turkmenského divokého osla kulana. V rámci evropského záchranného programu jej chovají přibližně tři desítky evropských zoo. Po mnohaleté přestávce návštěvníci opět uvidí gazely perské, neboli džejrani. Tyto drobné antilopky pocházejí z holandského Safariparku Beekse Bergen. A ještě úplný bonbónek na závěr, poslední z nových expozic obývají pandy červené. Plzeňská zoo se stala jejich pátým chovatelem u nás. Jako první do Plzně přicestoval devítiletý sameček z vídeňské zoologické zahrady v Schönbrunnu, uzavírá Vobruba. Vzniká nové zařízení sociálních služeb Již v září letošního roku začne v bývalém sídle hygienické stanice v Hradišťské ulici sloužit nové zařízení sociálních služeb. Vznikne zde Týdenní stacionář a Domov se zvláštním režimem s kapacitou 36 lůžek. S rekonstrukcí začalo město Plzeň loni v říjnu. Předpokládané náklady dosáhnou přibližně 42,8 milionu korun. Nové zařízení je určeno občanům se sníženou soběstačností. Jedná se zejména o osoby postižené Alzheimerovou chorobou. Provozovatelem bude Městská charita Plzeň, foto: Michal Böhm Z RADNICE Úřad správních agend řídí Petr Triner Od 1. května letošního roku je novým ředitelem Úřadu správních agend Magistrátu města Plzně JUDr. Petr Triner. Do funkce byl jmenován Radou města Plzně na základě výběrového řízení. Petr Triner dosud vykonával funkci vedoucího Odboru vnitřní správy Magistrátu města Plzně. Do nejmladšího magistrátního úřadu, který vznikl loni, jsou zařazeny Odbor správních činností, Odbor registru vozidel a řidičů, Odbor životního prostředí, Živnostenský úřad, Odbor státní sociální péče, Odbor vnitřní správy a Archiv města Plzně. Mnozí z nás rádi cestují, poznávají nová města, nové země, nové lidi, a přitom jsou rádi také doma, kde se pak obklopí pohodlím, krásou a čistotou. V našich bytech vykonáváme spoustu činností, přesto jsme schopni po sobě uklidit a uvést je do stavu, kdy se jimi můžeme dokonce chlubit a připravit hezké a příjemné chvilky sobě i svým návštěvám. Naše město je jako náš byt. Pracujeme zde, studujeme, léčíme se, hrajeme si, kulturně se vyžíváme, odpočíváme, spíme i rekreujeme se. Jistě, máme i firmy, které vykonávají úklid buď pravidelně, nebo po skončení různých akcí. Ale nemohu se ubránit pocitu, že někde neustále dochází k chybě. Stačí se projít v neděli nebo v pondělí ráno po tom našem obýváku historickém centru města a člověk se cítí jako na skládce. Záměrně se vyhýbám přirovnání chlévu, protože dobrý hospodář měl ve chlévě vždycky vzorný pořádek. Rozkopané koše, vysypané odpadky, počmárané zdi, kde co utrženo, ulomeno, ale hlavně u každé lavičky zvratky a lidské exkrementy. A tak se nemohu ubránit větě Heleny Růžičkové z jednoho českého filmu: S tímto materiálem se do Evropy jít nedá. Do města též zveme návštěvy. Turistický ruch je pro každé město nezanedbatelným zdrojem příjmů. Co jim nabízíme? Jedna hospoda vedle druhé, herny, záložny, a nepořádek. Můžeme se vybavit nejdražším a nejluxusnějším nábytkem, postavit nejhezčí divadla, nejdražší stadiony, pokud se zde nebudeme umět chovat, městem kultury nebudeme a nebudeme. Co vy na to, sousedé a spoluobčané? Jaroslava Havlíková První letadlo vzlétlo v Plzni před sto lety V České republice slavíme letos 100 let letectví a také město Plzeň může hrdě prohlásit, že bylo při tom. Dne. května roku 1910 provedl francouzský pilot H. M. Jullerot první vzlety letadlem Farman na letišti Plzeň-Malesice. Byla to první dokonalá veřejná letecká produkce v českých zemích. V říjnu 1910 vzniká za pomoci města Plzně letiště na Borech. První letoun typu B-P-Č byl na tomto letišti zalétán 27. listopadu 1910 Janem Čermákem. V letech 1911 a 1912 zde létal František Šimůnek a v září 1913 Evžen Čihák před 4000 diváky. V 1. světové válce bojoval za svobodu vlasti Jan Štork ve francouzském a belgickém letectvu. V rakousko-uherském letectvu létali Polanecký a Samek. Koncem roku 1918 obnovilo na borském letišti svoji činnost Aviatické sdružení BOHEMIA Polanecký-Brune-Klíbr, které tam pak ve spolupráci s konstruktérem Ing. Hallerem postavilo první československé letadlo B 5. V září 1919 vznikl na borském letišti Západočeský aviatický klub, který v roce 19 změnil název na Západočeský aeroklub Plzeň. Ten se postupně po všech stránkách mohutně rozvíjel, vychoval mnoho pilotů, pořádal letecké dny s účastí desítek tisíc diváků, měl vlastní dílny na opravy letadel i leteckých motorů, účastnil se národních i mezinárodních závodů. V červnu 1927 uvítal na Borech amerického pilota Chamberlina po jeho přeletu Atlantiku a v květnu 1931 uspořádal velkolepý mezinárodní letecký mítink o cenu prezidenta T. G. Masaryka. Vyvrcholením byly v letech 1936 a 1937 celostátní letecké soutěže Hallerovy západočeské okruhy. Ve dvacátých letech vyráběly Škodovy závody licenční francouzská letadla Dewoitine s motory Hispano-Suiza, poté vyvinuly vlastní typovou řadu leteckých motorů. Rozmach aeroklubu zastavila okupace českých zemí nacistickým Německem v roce Nacisté ukradli majetek aeroklubu a Čechům zakázali létat. Letci aeroklubu se zapojili do protinacistického odboje. Za svobodu ČSR odešlo bojovat do zahraničí 43 členů aeroklubu. Dvacet z nich v bojích padlo. Nacistickými okupanty bylo za domácí odbojovou činnost popraveno 12 členů. Po osvobození Plzně americkou armádou v květnu 1945 dva autobusy se členy aeroklubu odjely na pomoc bojující Praze, kde v těžkých bojích proti jednotkám SS bránili blok domů v Pařížské třídě. V bojích padl Rudolf Sokol. Pokračování na str. 4 Z VAŠICH DOPISŮ Vše, co opravdu potřebuji znát, jsem se naučila v mateřské školce v tom musím souhlasit se spisovatelem Robertem Fulghumem. Ano, jsem přesvědčená, že ty pro život podstatné věci se učíme velmi brzy. I když je pravda, že se vlastně učíme pak i celý život, mnohých těch v raných dobách získaných dovedností se už nezbavíme. Ať jsou pozitivní či negativní. Mám dvě dcery předškolního věku a vnímám, jak se mění. Snažím se jim vštípit řadu věcí, ale každý den znovu a znovu zjišťuji, že jsou především otiskem všeho a všech, kteří je obklopují. A proto mi to nedá a musím alespoň těmito pár řádky poděkovat lidsky i profesně nadprůměrně kvalitnímu týmu pracovnic 33. mateřské školky z Plzně-Újezda, který pracuje pod vedením paní ředitelky Aleny Preislerové a který tvoří dvě paní učitelky, Anna Novotná a Pavla Brejchová, paní školnice Eva Ziková, paní kuchařka Bartůšková a paní hospodářka. Nejen, že opravdu profesionálně přistupují k předškolní výchově dětí, ale pracují s nimi s obrovskou láskou, která je cítit z každé z nich. A jejich přístup nese ovoce jejich děti, tedy i to mé, jsou většinou klidné a spokojené. Mají úspěch v řadě soutěží, např. výtvarných, jsou aktivní v mnoha směrech a myslím, že jsou na školu, ale nejen na ni, připraveny opravdu dobře. Ve středu. 5. se školka loučila s těmi, kteří budou již od září školáky, tedy i s mou dcerou. Všem novým dětem, které přijdou na jejich místo, i těm, které již mají to štěstí a chodí do 33. MŠ, přeji, aby ta pohoda a láska, kterou pociťuji každé ráno, když se loučím se svou dcerou, aby tam ještě dlouho zůstala. Milena Králíčková Školáci si vyzkoušeli život cizinců Jak se žije cizincům v Plzni? Co je trápí a s čím se potýkají? I na tyto otázky se snažil najít odpovědi interaktivní workshop Cesta cizince. Odbor sociálních služeb magistrátu, Oblastní ředitelství služby cizinecké policie Plzeň a organizace, které se zabývají cizineckou problematikou, připravily akci pro žáky osmých a devátých tříd 17. základní školy v Kulturním domě Peklo. Práce načerno, vyřízení pobytového oprávnění a zdravotního pojištění, hledání legálního zaměstnání to jsou některé z mnoha úkolů, které museli účastníci workshopu řešit. Vyzkoušeli si je v rolích cizinců, kteří k nám přišli z různých koutů světa. Jejich výchozí situace je v zásadě stejná ztratili zaměstnání a chtějí udělat všechno pro to, aby mohli i nadále žít a pracovat v Plzni. Workshop finančně podpořilo Ministerstvo vnitra ČR. Jednalo se o další aktivitu města v rámci projektu Integrace cizinců na úrovni samosprávy řešení problematiky osob migrujících za prací na území města Plzně. Vzhledem k pozitivním ohlasům připravují organizátoři workshopy i pro další plzeňské základní školy. Duha nabízí kurzy pro děti i rodiče Řadu kurzů pro děti školního a předškolního věku i rodiče otevře od září SKP (Středisko křesťanské pomoci) Duha, křesťanské mateřské centrum. Děti od dvou až tří let se mohou těšit na kurz výtvarný, taneční nebo hudební, keramiku, cvičení s rodiči, hravou angličtinu a na kurz Předškolák. Starším dětem je určen kurz angličtiny a kurz fotografický. Maminky s nejmenšími dětmi mohou absolvovat kurz masáží kojenců. Nabídku doplňuje kurz angličtiny pro dospělé. Již třetím rokem se sejdou v září děti od dvou let ve Školičce, která je alternativou školky či jeslí. V klubu pro matky s dětmi se plánují tvořivé dílny nebo besedy. Během přednášek je vždy zajištěno hlídání dětí. Cílem mateřského centra je umožnit matkám či otcům na rodičovské dovolené dále se vzdělávat, pracovat na částečný úvazek (projekt Školička zajišťuje sedmihodinový program pro děti od dvou let) nebo si jen odpočinout a popovídat si. SKP Duha sídlí v Husově 14 v Plzni v budově kostela Evangelické církve metodistické. Veškeré informace jsou na nebo na tel. čísle\n4 STRANA 4 / ČERVENEC 2010 ZPRAVODAJSTVÍ Kontaktní centrum nabízí lepší služby Handicap? No a co! Po spuštění provozu Kontaktního centra města Plzně na počátku letošního roku je jednání se zaměstnanci magistrátu mnohem jednodušší. Zatímco dříve pracovnice telefonní ústředny pouze přepojovaly hovory konkrétním úředníkům, odpovídá nyní kontaktní centrum na dotazy týkající se úředních hodin, dokladů a formulářů, které občan potřebuje, poplatků, lhůt apod. Zájemci mohou získat také informace o Plzeňské kartě nebo Plzeňských městských dopravních podnicích. Operátorky podle organizační struktury magistrátu správně nasměrují občany na kompetentní organizaci. Není už třeba znát telefonní číslo nebo jméno toho, s kým potřebujeme vyřizovat úřední záležitosti. Domluvit se lze také anglicky nebo německy. Kontaktní centrum města Plzně je k dispozici každý všední den od 7 do 17 hodin. Jak kontaktní centrum komunikuje? * Tel: * SMS: * Akce Handicap? No a co! pořádaná Odborem sociálních služeb Magistrátu města Plzně se v úterý 1. června konala v prostoru U Branky. Prezentovali se zde zejména zdravotně postižení, kteří svůj nelehký úděl zvládají s nevšední vitalitou. Nezdolná vůle a optimismus byl patrný u všech stanovišť, kde své aktivity předváděli poskytovatelé služeb pro zdravotně postižené. Na vlastní kůži si tak mohli zájemci vyzkoušet, jaké je to chodit se slepeckou holí nebo manévrovat s invalidním vozíkem. Jízdu na nejnovějším vozíku, tzv. čtyřkolce, s futuristickým designem už zvládl málokdo. Procházející využili příležitosti seznámit se s úspěšným paralympionikem v disciplíně handbike Radovanem Civišem, říká vedoucí magistrátního odboru sociálních služeb Alena Hynková. Plzeňanům se představila také individuální asistovaná přeprava pro zdravotně postižené, služba dotovaná městem, která klientům poskytuje tzv. službu ode dveří ke dveřím. Své místo zde měly i stánky s výrobky z chráněných dílen i klientů ústavních zařízení. Za zmínku dále stojí hudební vystoupení skupin zdravotně postižených umělců - Hudební laboratoř z občanského sdružení Ty a Já a VEGA z Domova sociální péče Skalice u Litoměřic. Zaslouženého aplausu se dočkala i vystoupení dívek z Tanečního oddělení ZUŠ Plzeň Lochotín., foto: archiv Nová příručka poradí seniorům Nový informační materiál pro seniory připravil a zpracoval Odbor sociálních služeb Magistrátu města Plzně ve spolupráci s městskými obvody. Útlá brožurka Průvodce světem sociálních služeb pro seniory (a nejen pro ně) ve městě Plzni je první pomocí v bludišti informací sociálního charakteru. Snažili jsme se vytvořit přehledný návod, který obsahuje nejen informace o pobytových, pečovatelských nebo úklidových službách, ale i kontakty na konkrétní pracovníky městských obvodů zabývajících se vyřizováním žádostí o příspěvek na péči. Nechybí přehled možností stravování ve školních jídelnách nebo rozvozu obědů z restauračních zařízení za přijatelné ceny, upřesňuje vedoucí odboru Alena Hynková. Průvodce si mohou zájemci vyzvednout na úřadech městských obvodů Plzeň 1 až 4. Právě tyto obvody svou finanční podporou umožnily vznik tohoto užitečného materiálu. Brožura je zároveň zdarma k dispozici na magistrátním odboru sociálních služeb v Martinské ul. 2. Středisko pomáhá zrakově postiženým dětem První letadlo vzlétlo v Plzni před sto lety Podporu rodinám, ve kterých se narodilo dítě se zrakovým nebo kombinovaným postižením, bezplatně poskytuje Středisko rané péče Společnosti pro ranou péči Plzeň (SRP). Raná péče je terénní služba, popřípadě doplněná ambulantní formou služby, poskytovaná dítěti do sedmi let, které je zdravotně postižené nebo jehož vývoj je ohrožen v důsledku nepříznivého zdravotního stavu. Služba je zaměřena na podporu rodiny a vývoje dítěte s ohledem na jeho specifické potřeby, vysvětluje koordinátor sociálních služeb plzeňského střediska Jan Kovařík s tím, že středisko svou činností pokrývá Plzeňský a Karlovarský kraj. SRP nabízí konzultace v rodinách, ambulantní programy jako stimulace zraku, alternativní komunikace nebo konzultace pohybového vývoje, kurzy pro rodiny, semináře a setkání rodičů. K jeho službám patří i půjčování hraček a pomůcek, pomoc při výběru předškolního zařízení, sociálně právní poradenství a odborné instruktáže pracovníků vzdělávacích a rehabilitačních zařízení, kam dochází dítě v péči SRP. Kontakt: Středisko rané péče (SRP) Tomanova 5, 1 00, Plzeň tel., fax.: Pokračování ze str. 3 Po válce používalo letiště Plzeň Bory také letectvo československé armády, kterému provoz aeroklubu překážel. Přesto byl aeroklub obnoven z trosek a v atmosféře znovu nabyté svobody navázal na předválečnou tradici. Svoboda však netrvala dlouho. Po puči v únoru 1948 komunisté vyloučili z aeroklubu více než 60 členů. Na nátlak armády se plachtaři přestěhovali v roce 1952 na právě založené letiště Plzeň Letkov, kde vznikl nový aeroklub. Parašutisté a motoroví letci zůstali s armádou na Borech. Vojenské letectvo se přestěhovalo v roce 1956 na nové letiště Líně, kde létalo s řadou letadel včetně slavných Migů. Na Borech působilo i vrtulníkové letectvo, později přestěhované do Líní, odkud dodnes létá Letecká záchranná služba. Na Borech létal též ŠKODA-AIR, později též přestěhovaný do Líní. Za socialismu bylo sportovní letectví dotováno státem a ti, kterým bylo dovoleno létat, byli zpočátku dobře vybaveni leteckou technikou. Mezi největší sportovní úspěchy aeroklubu v té době patří první splnění podmínek Zlatého odznaku FAI se třemi diamanty Josefem Honzíkem v roce 1956 a tituly mistra republiky v bezmotorovém létání Milana Svobody v letech 1964 a Sportovní letectví zaznamenalo velký rozvoj. S ekonomickým zaostáváním socialismu se však situace zhoršovala a aerokluby musely získávat peníze na činnost prací členů. Po návratu svobody v roce 1989 měly oba plzeňské aerokluby existenční potíže. Získaly zpět právní subjektivitu, ale musely řešit problémy s vlastnictvím pozemků. Letiště Bory po okupaci zapsali nacisté podvodem jako německý majetek. Po válce se tento majetek omylem zkonfiskoval, protiprávně jej dostala armáda, místo aby se pozemky letiště vrátily městu a aeroklubu. V roce 1996 směnila armáda letiště s městem za bytové domy, město zde vyhlásilo průmyslovou zónu a letiště zrušilo. Aerokluby se bránily a tím vyšly najevo protiprávní akty, odvíjející se od německé okupace. Zastupitelstvo města proto navrhlo klubům sloučit motorové a plachtařské létání v Aeroklubu Plzeň Letkov s tím, že finančně pomůže s výkupem pozemků a stěhováním. Při řešení složité situace s radnicí velmi pomohl čestný předseda aeroklubu generál Antonín Liška, bývalý stíhač RAF. Aeroklub Plzeň Letkov se potom díky velkému pracovnímu nasazení členů podařilo stabilizovat. Učíme se spojovat svobodu se zodpovědností, což není po dlouhých letech nesvobody jednoduché. Aeroklub Plzeň Bory existuje dále pro parašutisty, kteří využívají pro svoji činnost různých letišť. Velkými sportovními úspěchy Aeroklubu Plzeň Letkov jsou titul plachtařského mistra ČR Miroslava Motla v roce 1994, plachtařských mistrů ČR dvousedadlových kluzáků Miroslavy Čejkové a Jaroslava Čejky v roce 1998, tituly plachtařského mistra ČR Romana Mračka v letech 2005 a 2007, jeho 3. místo na mistrovství světa juniorů 2005 a 2. místo na mistrovství Evropy 2007 a Miloslav Cink byl 2. na mistrovství světa plachtařů juniorů Věříme, že naši letci neřekli své poslední slovo a že na tyto úspěchy naváží další. Celá historie je popsána v knize Letectví a město Plzeň , vydané za podpory města Plzně, Plzeňského kraje, mnoha firem a institucí. Ke stému výročí uspořádalo město s aerokluby, Leteckým historickým klubem, Svazem letců ČR a historikem H. Salzem výstavu v mázhauzu radnice, která potrvá do 23. července Miroslav Neumann\n5 ZMĚNY V MHD RADNIČNÍ LISTY / STRANA 5 Městskou dopravu v Plzni čekají v září další změny Již od 28. srpna 2010 začnou dopravní prostředky městské veřejné dopravy v Plzni jezdit podle nového systému, takzvané II. fáze optimalizace MHD. Tím vyvrcholí zhruba tříletý proces, jehož cílem bylo přizpůsobit veřejnou dopravu skutečné poptávce a také změnám, které se v rozvoji města udály za posledních zhruba 20 let. Hlavní zásady nového návrhu vysvětluje vedoucí Úseku koncepce a dopravního inženýrství Správy veřejného statku města Plzně Ondřej Vohradský. První fáze optimalizace byla zahájena v listopadu loňského roku. Jaké největší změny byly provedeny? Především byl zaveden tzv. taktový provoz, to znamená pravidelné intervaly o víkendech a v pracovní dny večer na všech tramvajových a trolejbusových linkách, což umožnilo zkrátit přestupní časy a pro velkou část cestujících i zajistit častější intervaly. Změnilo se vedení trolejbusových linek zejména na Doubravce i noční provoz autobusů včetně zavedení noční dopravy do připojených obcí. Jaké přinesla první fáze optimalizace ohlasy? Co ukázaly dopravní průzkumy? Skutečně mimořádné zvýšení kvality představuje 7,5minutový interval o víkendech na čtyřech páteřních linkách č. 1, 2, 4 a 16. Takovou dopravou o víkendu se může pochlubit málokteré město u nás. Hlasy o přeplňování sólových tramvají na linkách č. 1 a 2 ověřovací průzkumy nepotvrdily. Jediné přetížení nastává vždy v neděli po příjezdu večerních rychlíků, tento problém lze ale řešit. Největší negativní ohlas přinesla změna trasy linky č. 13 v centru mimo Hlavní nádraží, nicméně od konce května začala linka č. 13 opět projíždět Goethovou ulicí a tím teprve provedená změna získala větší smysl. Jaké jsou hlavní myšlenky druhé fáze optimalizace? Především je to rozšíření taktového provozu na skoro všechny linky všech trakcí po celý týden. Dále je to změna linkového vedení trolejbusů, související zejména se zahájením jejich provozu na Borská pole. Třetí největší změnou jsou úpravy na autobusových linkách, především pak reorganizace obsluhy malých městských obvodů. V čem spočívají výhody taktového provozu? Taktový provoz znamená pravidelné intervaly v násobcích jednoho určitého čísla. Pokud například jedou po jedné trati dvě linky, můžeme za těchto podmínek sladit odjezdy spojů tak, aby se vzájemný interval půlil. To bude třeba případ úseku Mrakodrap Doudlevce Slovany Čechurov, kde budou trolejbusy linek č. 10 a 13 zajišťovat ve špičce provoz po pěti minutách a i v době mimo špičku zde bude velmi příjemný interval 7,5 minuty. Další výhodou je možnost garantovat přestupy mezi linkami. Ve kterých přestupních uzlech můžeme očekávat takovéto garantované přestupy? Například na terminálu Bory bude především o víkendu zajištěna návaznost z linek č. a na linky č. 4, a. Dalším příkladem je konečná v Zábělské ulici v Doubravce s přestupem z Červeného Hrádku na linku č. 16 nebo náměstí Milady Horákové s přestupem mezi linkami č. 1 a 13. Největší změny jsou asi u autobusů, některé linky se ruší a jiné zavádějí. Proč? Především bylo nutné zrušit dlouhé linky, které přes centrum propojovaly dvě okrajové části města (především linky č. 20, 28, 33, 39). Tento v minulosti vzniklý systém byl příčinou toho, že například z Křimic dopoledne sice odjíždějí do města dva autobusy za hodinu, ale v desetiminutovém rozpětí a potom 50 minut nic. Nově zajistí dopravu na jednotlivých radiálních trasách vesměs jediná linka, ale v častějších a pravidelnějších intervalech. Větší pravidelnost je zásada, která se promítá do tvorby jízdních řádů na téměř všech linkách. Jsou navržena i některá nová spojení? Nově vyjedou autobusy především z Bor do Zadních Skvrňan. Právě Skvrňany jsou posledním z velkých sídlišť, které nemělo okružní spojení do sousedních čtvrtí. Další novinkou je dlouho očekávaná obsluha Kotíkovské ulice, která ale začne až koncem tohoto roku. Zde bohužel cestující asi moc nepotěší připravený interval 60 minut, který však vychází z podmínky dodržení hlukového limitu v přilehlé zástavbě. Do jisté míry experiment představuje linka z Vinic k Fakultní nemocnici Lochotín, která má usnadnit cestování v rámci rozsáhlého obvodu Plzeň 1. Chystají se změny také na okružní lince? Menší část kapacity linky č. bude převedena na novou linku Doubravka Borská pole, takže pamětníci legendární devětadvacítky se s ní opět setkají. Tato linka především zajistí rychlejší spojení z Doubravky a Slovan přes Bory na Borská pole, přičemž zajistí kvalitní obsluhu okolí Sukovy ulice. O kolik se nový systém prodraží? Celkový nárůst výkonu dopravních prostředků bude nula. Nemožnost dále zvyšovat příspěvek města na provoz hromadné dopravy byla jednou ze zásad zpracování návrhu. Pokud se zavedou nová spojení a někde zkrátí intervaly, logicky z toho vyplývá, že jinde se musí ubrat. Návrh optimalizace se uskutečnil na základě rozsáhlých dopravních průzkumů obsazenosti vozů. Byla vytipována místa, kde dosavadní intervaly nebyly vůbec přiměřené poptávce cestujících - například úsek mezi Zátiším a Novou Hospodou na lince č. 12, úsek centrum Doubravka, Na Dlouhých (linka č. 13) nebo slabě zatížená linka č. 39 přes Jateční ulici. Další úspory vznikají reorganizací provozu na Borských polích. Na jedné straně se velmi zkvalitní provoz ve směru Borská pole centrum zavedením trolejbusové linky č. 15, to je ale provázeno zrušením autobusů linky č. 41 a výrazným omezením na lince č. v úseku Bory Borská pole. Při cestování na Borská pole se tak budou muset cestující více přesměrovat na trolejbusy. O část spojů přijdou také Černice. I zde je návrh zpracován na základě opakovaných sčítání. Černice jsou citlivá oblast, velikostí sice srovnatelná např. s Křimicemi nebo Liticemi, ale je zde velké obchodní centrum a rychle se tu rozvíjí bytová výstavba. Spojení s městem bude zajištěno dvěma linkami 13 a 32 v rozumných intervalech, o kterých např. Litice mohou jenom snít. Kvalita cestování do Černic bude bedlivě sledována a případně může dojít i k úpravám. Vzniknou v rámci druhé fáze optimalizace i nějaké nové zastávky? Změny vyvolají potřebu vzniku několika nových zastávek, které zkrátí docházkové vzdálenosti nebo vylepší přestupní vazby. Nově by měly vzniknout zastávky Waltrova na Vejprnické ulici pro linky č. a 55. Pro linku č. 29 vznikne zastávka na Borech u III. polikliniky, pro obsluhu nové hokejové haly na Košutce přibudou zastávky na Studentské ulici. Hledá se také způsob, jak zlepšit přestupy mezi linkami 41 a 15, přičemž se uvažuje o vzniku zastávek poblíž křižovatky Husova Koperníkova. Noční provoz zůstane stejný? V nočním provozu dojde ke dvěma změnám. Jednak budou z důvodu rovnoměrnějšího využití vozů upraveny trasy linek na Severním předměstí - na Vinice budou zajíždět linky N1 a N4. Linka N4 bude navíc nově o víkendu obsluhovat Bílou Horu. Přehled nového systému městské dopravy po jednotlivých linkách pozn.: symbolem např. 10/15/15 min. se rozumí intervaly (v minutách) ve špičce pracovního dne/mimo špičku v pracovních dnech/o víkendu TRAMVAJE Linkové vedení se nemění, zůstávají linky č. 1, 2 a 4. Rozsah provozu a intervaly o víkendech se nemění. Intervaly v pracovní dny se upravují především v době mimo dopravní špičku na linkách č. 1 a 2 (jednotný interval 7,5 min.). Hlavní změny jízdních řádů na linkách č. 1 a 2 budou provedeny až po ukončení rekonstrukce Slovanské třídy. TROLEJBUSY Zahajuje se provoz na nové trati Jižní předměstí Borská pole, obsluhu zajistí linka č. 15 v upravené trase Lobzy Hlavní nádraží Borská pole v intervalech 10/15/15 min. Z Folmavské ulice bude zhruba polovina spojů zajíždět do obratiště Borská pole, Teslova a polovina spojů na Novou Hospodu. Tím vznikne nové, četnější spojení z Nové Hospody na Borská pole a Jižní Předměstí, ale na úkor četnosti spojů přes Zátiší. Spojení na Borská pole bude ve špičkách pracovních dnů posíleno novou linkou č. 17 na trase Doubravka, Zábělská Hlavní nádraží Jižní Předměstí Nová Hospoda (jedná se v podstatě o druhou větev linky č. 16) a linkou č. 18 v trase CAN Jižní Předměstí Borská pole, Teslova (pro zajištění spojení Borských polí s autobusovým nádražím). Trasa linky č. 13 zůstává, ale prodlužují se intervaly na 10-12/15/15 min. V úseku Čechurov Mrakodrap je v pracovních dnech zavedena nová linka č. 10 na trase (Černice) Čechurov Mrakodrap CAN (Skvrňany) s intervalem 10-12/15/0 min., která pojede v prokladu s linkou č. 13. V úseku Černice Čechurov a CAN Skvrňany pojedou pouze vybrané spoje linky č. 10 v dopravních špičkách. Ve společném úseku Čechurov Mrakodrap bude dosaženo intervalu 5-6/7,5/15 min. Trasa a rozsah provozu linky č. 11 (CAN Hlavní nádraží Ústřední hřbitov) se nemění. Trasa linky č. 12 se nemění (Letkov Božkov Hlavní nádraží Zátiší Nová Hospoda). Mírně se upravuje interval mimo špičku v pracovních dnech na 7,5 min. Je však zaveden tzv. pásmový provoz (vybrané spoje končí v Zátiší) a v úseku Zátiší Nová Hospoda bude v provozu pouze cca polovina spojů. Část zrušených spojů na Novou Hospodu bude nahrazena linkou č. 15. Trasa linky č. 14 se upravuje na Bory Tyršův most Goethova ul. Hlavní nádraží Bory (velká smyčka v centru). Tato linka nově zajistí spojení části Doudlevce s Hlavním nádražím, intervaly jsou upraveny zhruba na min. ve špičce a 60 min. v době mimo špičku v pracovních dnech (o víkendu nejezdí). Trasa linky č. 16 (Doubravka, Zábělská Hlavní nádraží Bory) se nemění, úprava rozsahu provozu vychází z většího nasazení kloubových vozů (je možno sjednotit intervaly mimo špičku v pracovních dnech na 7,5 min.) a odklonění části spojů z Doubravky na Borská pole (linka č. 17). Intervaly na lince 16 jsou tedy 3-7/7,5/7,5 min. AUTOBUSY V souvislosti se zavedením taktového provozu a prokladem linek v okrajových částech města je nutné rozdělit dlouhé autobusové linky spojující okrajové čtvrti přes centrum (dosavadní linky č. 20, 28, 33, 39). Obsluhu okrajových čtvrtí zajistí především radiální linky (centrum okraj) v pravidelnějších intervalech. Dochází k reorganizaci provozu autobusů na Borská pole v souvislosti se zavedením trolejbusů. Autobusové spojení CAN Borská pole linkou č. 41 je zrušeno, spojení linkou č. v úseku ZČU Borská pole je výrazně omezeno (mimo špičku v pracovních dnech interval min. a o víkendu 60 min.). Díky výstavbě nové komunikace je možno zavést novou tangenciální linku č. v trase Bory ZČU Sídliště Skvrňany. Interval v úseku Bory ZČU je 5-15/15/60 min., v úseku ZČU Sídliště Skvrňany 15//60 min. Linka bude obousměrně vedena přes zastávku Podnikatelská, Vltava. Linka č. bude rozdělena do dvou částečně souběžných linek. Zůstává tradiční linka č. beze změny trasy (Košutka, Krašovská IV. poliklinika Nám. M. Horákové Bory Borská pole, Teslova), ale interval je změněn na 7,5/15/15 min. vzhledem k nasazení velkokapacitních vozů. V úseku Bory Teslova je o víkendu zachován pouze jeden spoj za hodinu. Nově je zavedena expresní linka č. 29 na trase Doubravka, Zábělská Slovany (Nám. M. Horákové) Bory (Sukova) Borská pole, Teslova, která doplní kapacitu linky č. v nejvíce zatíženém úseku a umožní rychlejší spojení mimo sídliště Bory. V lokalitě Borských polí linka obslouží nově úsek podél Obchodní ul. Navržený interval linky č. 29 je 10-15/60/60 min. Mění se obsluha Bílé Hory. Linka č. 39 je pro nízké využití zrušena, nahradí ji nově koncipovaná linka č. 20 na trase (Zruč- -Senec) Bílá Hora Roudná Nám. Republiky Mrakodrap (a zpět přes Sady Pětatřicátníků s možností okružní cesty). Intervaly na lince č. 20 jsou navrženy 15//45 min. Rozsah obsluhy Litic se v zásadě nemění. Na lince č. je navržen interval 15//60 min. v úseku Litice Bory, v úseku Bory Borská pole pojede linka jen v pracovních dnech (především pro spojení ke školám a poliklinice na Borech). Ukončena bude v Obchodní ulici (u Makra) místo na Nové Hospodě. O víkendech bude na Borech zajištěn přestup na spoje linky č. na Borská pole a z Borských polí. V létě a o víkendech bude navrženo posílení počtu spojů v úseku Bory Přehrada České údolí pro zlepšení obsluhy Relaxparku linkou č. 73 (proklad linky č. k dosažení intervalu min.). Linka č. 22 je zkrácena v trase Koterov Škoda VIII. brána a rozsah provozu upraven ve špičkách pracovních dnů v intervalu 20 min. (z Koterova) a 10 min. (z Jasmínové) ke Škodě VIII. brána. Mimo špičku a o víkendu nejezdí. Je zavedena nová autobusová linka č. 25 v trase Vinice Fakultní nemocnice Alej Svobody Vinice s přestupem na tramvajové linky v uzlech Lékařská fakulta, Karlovarská / Lochotín. Linka pojede v pracovní dny cca od 7. do 15 hod. v intervalu min. Umožní lepší spojení Vinic s 31. ZŠ a s Úřadem městského obvodu Plzeň 1 a kapacitnější přepravu cestujících k nemocnici s přestupem na linky č. 1 a 4. Rozsah provozu na lince (Bory Valcha Lhota) je v přepravních špičkách mírně navýšen, je navržen interval 20/60/45 min. Ruší se ranní spoj z Bor ke Škodě VIII. brána, pro cestující z Valchy bude nutný přestup na Borech. O víkendech bude na Borech zajištěn přestup na spoje linek č. a ve směru na Borská pole. Nově navržena je linka č. 27 v trase Mrakodrap Sady Pětatřicátníků Nemocnice Privamed Košutka, Krašovská v intervalu 60/60/60 min. Linka zajistí dlouho očekávané spojení do oblasti Kotíkovské ulice, častější interval však zatím není možný z důvodu rizika překročení stanovené hladiny hluku (požadavek Krajské hygienické stanice). Provoz začne bezprostředně po dokončení stavebních úprav Kotíkovské ulice v roce 2010, event Linka č. 28 je zkrácena do trasy Bukovec, papírna CAN (v tomto úseku zůstává trasa zachovaná). Rozsah provozu se v zásadě nemění, navržené intervaly jsou 15//45 min. Obsluhu Malesic zajistí nová linka č.. Linka č. 32 pojede celodenně v trase (Starý Plzenec, Sedlec) Černice, nákupní zóna Radobyčice Bory, tzn. i ráno bude projíždět zastávkou Pampelišková (místo ukončení v Černicích). Interval se upravuje na 20/60/45-60 min. Tato změna reaguje na bytovou výstavbu v Černicích a nabízí lepší spojení na Bory, částečně jako kompenzaci za omezení provozu na lince č. 13. Linka č. 33 bude zkrácena do trasy Košutka, Krašovská Fakultní nemocnice Lochotín Otýlie Beníškové Muzeum; obsluhu Křimic nově zajistí linka č. 41. V uzlech Mrakodrap, nám. Republiky, Rondel, U Gery bude zajištěn přestup z ostatních linek směrem k FN Lochotín. Interval na lince č. 33 je navržen 15 min. v pracovní dny a min. o víkendu. Ve špičkách pracovních dnů je linka č. 33 proložena linkou č. 40 v trase Košutka, Krašovská Muzeum a v intervalu 15 min. (společný následný interval 7,5 min.). Posilové spoje přijíždějící k FN kolem šesté hodiny ranní (interval 6 min.) a spoje, které odjíždějí mezi 14. a 15. hod. (interval 7,5 min.) od nemocnice zůstávají zachovány, navíc bude provoz doplněn o spoje linky č. 25. Spoje linky č. 34, které začínají a končí v centru města, budou zařazeny do provozu již v zastávce Mrakodrap, případně Hlavní nádraží. Nově je navržena obsluha Radčic, Malesic a Křimic. Linky č. 20, 28 a 33 v této oblasti budou zrušeny. Linka č. bude zavedena v nové trase Hlavní nádraží ČD Mrakodrap CAN Radčice Malesice / Křimice. Interval v úseku Hl. nádraží Radčice je navržen 15//45 min., z Radčic bude každý druhý spoj pokračovat do Malesic a každý druhý do Křimic. V těchto koncových úsecích tedy bude interval /60/90 min. Spoje do Křimic budou intervalově prokládat/dělit spoje linky č. 41. Do Křimic je z CAN nově prodloužena linka č. 41 (trasa Vinice CAN Křimice) v intervalu 10-15/60/90 min. V úseku Vinice CAN je navržen interval 4-5/15/15 min. s předpokladem nasazení velkokapacitních vozů na všechny spoje v pracovních dnech. V souběhu (prokladu) s linkou č. 41 je navržena nová linka č. 56 Vinice CAN Křimice Město Touškov, která zajistí v nezměněném rozsahu dosavadní spoje linky č. 33 do Touškova nové označení je zvoleno především z důvodu přehlednosti. Spojení z Křimic k Fakultní nemocnici Lochotín bude zajištěno s přestupem mezi linkami č. 41 a 33 resp. 34 v zastávkách Rondel, příp. Sady Pětatřicátníků. Linka č. 49 v Doubravce bude pro slabé využití zrušena. S Plzeňským krajem pokračují jednání o změně trasy linky IDP Rokycany Plzeň tak, aby tato linka zajistila spojení z Červeného Hrádku k Tescu. Linky č. 23, 31, 71 a 72 jsou beze změn. Linka č. 51 nahradí v pracovní dny večer spoje, které doposud zajišťovala linka č. 22. Rozsah provozu na linkách č. 52 (Doubravka, Zábělská - Bušovice, 53 (Doubravka, Zábělská Červený Hrádek Nová Huť) a 54 (Doubravka, Zábělská Červený Hrádek Chrást) se nemění, reálná je úprava časů jednotlivých spojů tak, aby byla zajištěna max. možná návaznost na linku č. 16 v Doubravce. Linka č. 55 na trase CAN Vejprnice Tlučná zůstává zatím beze změny. Změny nočního provozu Na základě zkušeností se změnami v I. fázi optimalizace a provedených přepravních průzkumů dojde k následujícím změnám v nočním provozu: Obsluhu Vinic zajistí místo linek N3 a N6 linky N1 a N4. Linka N4 bude z Bolevce zajíždět na Bílou Horu (jezdí v noci z pátku na sobotu a ze soboty na neděli).\n6 Vochov, Kozolupy, Město Touškov S T R A N A 6 / Č E RV E N E C 2010 ZMĚNY V MHD Mrakodrap Vejprnice Tlučná BORY 29 Plzeň - Hlavní nádraží Hl. nádr. ČD, Sladko Prokopova Americká 12 H Mikulášská Plzeň-Jižní předměstí Hl. nádr. ČD, U Ježíška Masarykovo 1 10 náměstí 2 Sladkovs Jižní předměstí 13 U trati 14 Mikulášské Chodské Sladkovského Plzeň-Zastávka nám. náměstí U Duhy 16 Zimní stadion H 22 Dobrovského SLOVANY Fakultní nemoc. B Jedlová U plynárny Dobrovského, Klatovská Koperníkova oda V. brána) 12 PLZEŇ Otýlie Beníškové Kalikova Na Rychtářce 2 Solní, CAN, Gambrinus pošta Skvrňanská Sady Výstaviště r. Pětatřicátníků Náměstí U Prazdroje Republiky cká CAN Anglické Divadlo 41 nábřeží 18 CAN, Husova J.K.Tyla 20 Hl. nádr. ČD, III. br. Sirková Tylova Muzeum 14 mažlická CAN, 20 Goethova 34 U Práce Šumavská Tylova Liliová 29 1 Nám generá Píky Nová Ves Tramvaje 1 Bolevec V sadech Pětatřicátníků Hl. nádraží ČD, Sirková Slovany, Nám. M. Horákové 2 Skvrňany, sídliště CAN, Skvrňanská V sadech Pětatřicátníků Hl. nádraží ČD, Sirková Světovar 4 Košutka V sadech Pětatřicátníků Chodské náměstí Bory Trolejbusy 10 (Černice ) Čechurov, rozcestí Mrakodrap CAN, Husova ( Skvrňany, Škoda VII. brána). 11 CAN, Husova Mrakodrap Hl. nádraží ČD, Americká - Ústřední hřbitov II. 12 (Letkov ) Božkov Hl. nádraží ČD, Americká Mrakodrap Zátiší, Línská Nová Hospoda 13 Doubravka, Na dlouhých Anglické nábřeží Náměstí M. Horákové Černice Černice, nákupní zóna 14 Bory, Heyrovského Tyršův most Zimní stadion Hl. nádraží ČD, Americká 15 Lobzy, Pod Vrchem Hl. nádraží ČD, Americká Mrakodrap Borská Pole, Teslova/Nová Hospoda 16 Doubravka, Zábělská Hl. nádraží ČD, Americká Mrakodrap Dobrovského Bory, Heyrovského 17 Doubravka, Zábělská Hl. nádraží ČD, Americká Mrakodrap Borská pole, Folmavská Nová Hospoda 18 CAN, Husova Koperníkova Borská pole, Teslova Autobusy 20 (Zruč-Senec ) Bílá Hora Malická Mrakodrap Litice, Veveří Bory Sukova Obchodní, rondel 22 Koterov Nám. M. Horákové Doudlevce ETZ Dobrovského Škoda VIII. brána Bory Radobyčice Černice, náves Nám. M. Horákové Bory ZČU Skvrňany, sídliště Vinice Fakultní nemocnice Lochotín Bory Valcha Lhota ( Nová Ves) CAN, Husova V sadech Pětatřicátníků Doubravka, Zábělská Bukovec Papírna Bukovec Doubravka, Zábělská Nám. M. Horákové Sukova Borská pole, Teslova Košutka, Krašovská Ul. Družby Nám. M. Horákové Bory Borská pole, Teslova Nám. M. Horákové Hradiště Bory Radobyčice Černice, náves Černice, nákupní zóna ( Starý Plzenec, Sedlec) Muzeum Fakultní nemocnice Lochotín Košutka, Krašovská Hl. nádraží ČD, Americká Mrakodrap V sadech Pětatřicátníků Fakultní nemocnice Lochotín Škoda JS Třemošná Hl. nádraží ČD, U Ježíška Mrakodrap CAN, Husova Radčice Malesice Křimice Muzeum Košutka, Krašovská Vinice V sadech Pětatřicátníků CAN, Husova Křimice Nám. M. Horákové Koterov Starý Plzenec Doubravka, Zábělská Chrást Smědčice Bušovice Doubravka, Zábělská Červený Hrádek Kyšice Dýšina, Nová Huť Doubravka, Zábělská Červený Hrádek Dýšina, Nová Huť Chrást CAN Skvrňany Vejprnice Tlučná Vinice V sadech Pětatřicátníků CAN, Husova Křimice, Chebská Město Touškov (V závorkách jsou uvedeny části trasy, kde projíždí jen malá část spojů)\n7 KNIHOVNA MĚSTA PLZNĚ RADNIČNÍ LISTY / STRANA 7 Knihovna v ulici B. Smetany slouží čtenářům už půl století foto: Hana Větrovská Ústřední knihovna pro dospělé v roce 1962 Třebaže historie Knihovny města Plzně sahá až do 19. století (byla založena v roce 1876), letos oslavujeme významné novodobé výročí. Ve čtvrtek 8. dubna letošního roku uplynulo rovných padesát let, kdy byla ústřední knihovna slavnostně otevřena v nově adaptovaných prostorách budovy v ulici Bedřicha Smetany 13. V objektu původně sídlila Anglobanka a později Západočeské uhelné doly. Ale už na schůzi rady Městského národního výboru v Plzni 29. dubna 1955 bylo přijato usnesení, které ukládalo při rozhodování o přidělení tohoto objektu respektovat potřeby umístění Krajské lidové knihovny v Plzni. Na rekonstrukci (instalaci ústředního topení a adaptaci prostor) věnoval tehdy stát 640 tisíc korun. Kromě ústřední půjčovny se v budově nacházela ještě další pracoviště kanceláře, metodické oddělení, katalogizace, čítárna a v prvním patře oddělení pro děti a mládež. Na adaptaci knihovny se podíleli všichni její pracovníci, kteří jako závazek k 15. výročí osvobození ČSR Sovětskou armádou odpracovali více než 400 brigádnických hodin. Úprava a zařízení knihovny byly dílem architekta Svatopluka Jankeho, zaměstnanců Stavopravu Plzeň a truhlářů z Rožmitálu pod Třemšínem. K výzdobě bylo použito skleněných figurek Miroslava Klingera, které reprezentovaly náš umělecký průmysl na světové výstavě v Bruselu v roce Byly tam odměněny stříbrnou medailí. Tyto křišťálové tanečnice jsou nyní umístěny na ředitelství knihovny a čekají na opravu. Redaktor Josef Lejhanec v deníku Pravda z 9. dubna 1960 vylíčil knihovnu takto: Přijdeš do vstupní haly a napravo od vchodu se ti nabízejí řady polic plné knih k volnému výběru. V levé části je evidence tohoto nesmírného kulturního bohatství. V katalozích si vyhledáš potřebnou knihu, kterou ti ochotné knihovnice vyhledají v rozsáhlém skladu. Čtenářům byla k dispozici polička s bibliografickými pomůckami a nově zpracované katalogy (autorský, názvový i systematický). Prostor doplnily nástěnky a vitrínky, které doporučovaly naučnou a regionální literaturu, v napjatých časech na přelomu 50. a 60. let pak i literaturu politickou. Papírový čtenářský průkaz obsahoval kromě razítka knihovny pouze číslo, jméno čtenáře a datum vystavení. Přímo na něj se vypisoval počet půjčených knih a datum výpůjčky. Spolu s ředitelem tehdejší Krajské lidové knihovny v Plzni, básníkem Josefem Hrubým, knihovnu otevřel předseda Městského národního výboru v Plzni Gustav Rada. Jeho projev byl pochopitelně poplatný době: Bývalí lidé si zde rozdělovali bezpracné zisky vydělané z mozolů dělníků a nyní tu budou naše knihovnice půjčovat knihy, rozdávat pracujícím vědění a kulturu Hned první den bylo v nově otevřené knihovně půjčeno 522 svazků knih. Do konce roku 1960 dosáhla ústřední knihovna pro dospělé čtenářů a výpůjček. Dětské oddělení zaregistrovalo čtenářů a 59 5 výpůjček a oddělení dospívající mládeže 576 čtenářů a 590 výpůjček. Namísto studovny tehdy v zadním traktu fungovala samostatná čítárna, která zaznamenala 1 6 výpůjček. U čtenářů tehdy výrazně převládal zájem o krásnou literaturu nad naučnou. V současné době je v hlavní budově zaměstnáno 41 procent všech pracovníků knihovny. Výpůjční, informační a kulturní služby dnes poskytuje prostřednictvím čtyř samostatných oddělení a nabízí největší počet otevíracích hodin týdně pro veřejnost (48). Nejvíce vytíženým dnem je pondělí, nejméně vytíženým sobota. Kromě běžných úkonů zajišťují centrální provozy některé služby za celou knihovnu. Ústřední knihovna pro dospělé v přízemí vyřizuje meziknihovní výpůjční službu, předžalobní upomínky a soudní vymáhání nedobytných výpůjček. Má na starosti centrální kartotéku čtenářů a jejich archivaci. Podle výsledků z loňského roku má ze všech největší nabídku knih a brožur ( svazků), nabídku periodik (1 titulů), počet registrovaných čtenářů (5 989), počet návštěvníků (67 968), průměrnou denní návštěvnost (6 lidí, bez sobot), počet vyřízených rezervací (1 876), odeslaných upomínek (1 482) i počet pracovních úvazků. Ústřední knihovna pro děti a mládež v prvním patře jako jediná disponuje specializovaným úsekem pro dospívající mládež. Metodicky řídí Ason-klub, literární klub mladých a nezavedených autorů. Má nejmladší registrované čtenáře (tři roky) a největší procento zaregistrovaných studentů (53 procent). Studovna ve druhém patře pečuje o regionální fond, monitoruje tisk, poskytuje rešeršní službu a službu Ptejte se knihovny. Vykazuje největší počet zodpovězených dotazů za rok (1 4), největší počet uspokojených zájemců o kopírování (391) a nejstarší knihu v regionálním foto: archiv fondu (Sebrané spisy Josefa Kajetána Tyla, 1867). Polanova síň ve druhém patře organizačně zajišťuje kulturně-vzdělávací pořady pro školy Škola plus. Má na starosti publikační činnost, styk s veřejností a občanská sdružení (Kruh přátel knižní kultury a Pro libris), která při knihovně působí. Uvádí největší počet návštěvníků kulturních akcí (9 566) a pořadů pro dospělé. V budově je rovněž soustředěno administrativně-technické zázemí. Památkový objekt (i když na krásném místě) dnes již bohužel prostorově nevyhovuje potřebám čtenářů a současným knihovnickým trendům. Oslavíme příští kulaté výročí už v nové moderní knihovně? Helena Šlesingerová, ředitelka Knihovny města Plzně Prvním majitelem úředně povolené veřejné knihovny v Plzni byl Josef Jan Morgensäuler, kterému byla činnost povolena 22. prosince Katalog knih, které hodlal za poplatek půjčovat Plzeňanům, byl schválen 13. března Morgensäuler pracoval 12 let v přední pražské tiskárně Jana Ferdinanda ze Schönfeldu. Plzeňským měšťanem se stal roku 1787 a v domě č. 97 u Říšské brány si zřídil vlastní tiskárnu a knihkupectví s knihovnou. Už v roce 1791 dostal Morgensläuter konkurenci další knihovnu si s povolením úřadů otevřel Josef Kavka, původně taneční mistr. Ke Plž informuje o literárním dění Na plzeňské literární periodikum Pramen, kdysi redigované spisovateli Janem Vrbou, Emilem Vachkem a Bohumilem Polanem, navázal před osmi lety časopis Plž Plzeňský literární život. Od vydání posledního čísla Pramene uplynulo v té době plných 74 let. Úkolem časopisu Plž je informovat o místním literárním dění a také představovat tvorbu z regionu. Kromě Knihovny města Plzně stály u jeho zrodu i další tři sudičky. Vydavatelem je sdružení Pro Libris, jehož cílem je podporovat vydávání děl nekomerční regionální literatury a navázat na plzeňskou tradici knižní kultury. Druhou sudičkou je Středisko západočeských spisovatelů a třetí pak Ason-klub, sdružující mladé začínající autory a aktivní zájemce o literaturu. Již z toho je patrné, že se Plž nechce uzavírat do generačních ulit a že si přeje poskytovat prostor renomovaným autorům stejně jako mladým literátům, spjatých s Plzní, Plzeňskem a Plzeňským krajem. Plž je v elektronické podobě k dispozici přímo na internetových stránkách Knihovny města Plzně První knihovníci v Plzni se rádi neměli schválení poslal úředníkům 500 knih, které hodlal nabídnout čtenářům. Plzeň se stala v roce 1791 prvním městem v Čechách, kde fungovaly dvě veřejné knihovny. Morgensäuler však těžce nesl počínání svého konkurenta a podal proti otevření další knihovny stížnost. Tehdejší knižní revizní úřad však prohlásil že: Půjčovny jsou ústavy sloužící osvětě a blahu obecenstva a proto může býti Kavkovi půjčovna dovolena. Jak dlouhou nevraživost obou knihovníků trvala, není známo. Jisté je, že v roce 1799 byly v rakouské monarchii všechny veřejné knihovny úředně zrušeny. Zakladatelem první školní knihovny v Plzni byl v roce 1789 František Křepelka, učitel na hlavní škole v Plzni. Tento pán opatřil... k potřebě žáků, aby je uchránil jednak od zahálky doma, jednak zdokonalil jejich rozum, srdce i řeč, malou školní knihovnu, do níž věnoval ze své vlastní knihovny nejlepší díla mládeži přístupná a zejména spisy pro mládež. Jaká díla mládeži nevhodná si ve své knihovně ponechal, už prameny neuvádějí. (Úryvek z knihy 100 zajímavostí ze staré Plzně II. je otištěn se souhlasem autorů a vydavatelství Starý most) Bibliobus se připojil k síti V pondělí. května bylo v bibliobusu Knihovny města Plzně poprvé spuštěno připojení k internetu. Docela v tichosti a obyčejně, takže si málokdo uvědomil, že jde vlastně o událost neobyčejnou. Bibliobus byl totiž posledním dosud nepřipojeným provozem a jeho aktivací došlo k úplnému propojení městské knihovní sítě. Čtenáři nyní mohou na jedinou legitimaci (nebo Plzeňskou kartu) využívat už doopravdy všech služeb. Právě tak on-line katalog nabízí odteď bez omezení úplné informace o knihovním fondu. Knihovna města Plzně patří k největším veřejným knihovnám v republice. Uživatelům je kromě ústřední budovy v ulici Bedřicha Smetany 13 k dispozici pět obvodních knihoven, další tři knihovny s celotýdenním provozem, specializovaná Hudební a internetová knihovna a 11 malých poboček. Ročně obslouží 27 tisíc čtenářů, kteří si domů odnesou více než jeden milion 200 tisíc publikací. Bibliobus patří k Plzni už od 50. let. V novodobé historii jezdí od roku Dnešní, od roku 2007 v pořadí druhý autobus, pojme až tři tisíce knih. Jeho posádka knihovnice Jitka Hlavičková a řidič Karel Marvánek se těší stálému zájmu celostátních médií. Bibliobus je totiž v Česku stále raritou a kromě Plzně ho provozuje pouze Městská knihovna v Praze. Helena Šlesingerová Během léta se knihovna chystá na podzim Připravuje kalendář, sbírku básní i oslavy výročí K. H. Máchy Době letních měsíců se v kulturně společenském životě říká obecně okurková sezona. Toto označení vyvolává představu, že se vlastně nic neděje, není co dělat Je ale příjemné si třeba lehnout u vody nebo, jestliže prší a houby ještě nerostou, zalézt si na chalupě někam do útulného koutku a otevřít si báječnou knížku a číst si. Knížka je ideální průvodce vejde se do kabelky i do batohu, číst lze ve vlaku i u moře, kde si například nemůžete zapnout ani počítač ani televizi. Možnost širokého výběru prázdninové literatury nabízí plzeňská knihovna stále. Pravda někde bývá půjčovní doba na nezbytnou dobu čerpání dovolených omezena nebo zkrácena, je ale řada dalších knihoven, které mají neomezený provoz, prázdniny Knihovna města Plzně nemá. Pro náruživé badatele, podávání informací a přístup k internetu má po oba letní měsíce otevřeno i studovna. Utichá třeba Polanova síň, ještě se těšíme na tradiční literární výlet v půli července... Ale klid je jen zdánlivý pod pokličkou to vře. Léto je totiž doba, kdy se připravují podzimní pořady a knihovníky hned se skončením léta čeká tradiční Týden knihoven. Pro školy se připravuje nový nabídkový katalog programů. Až koncem srpna nastoupí paní učitelky opět do škol, najdou jej na pracovních stolech ve sborovnách. Na publikační činnost nezbývá obvykle v běžném roce také tolik možností klidného soustředění jako v letních měsících, prozatím vyšla letos zpoza zdí knihovny jedna foto: Hana Větrovská publikace, nyní je k tisku připraven Kalendář plzeňský 2011 od Markéty Čekanové, byla zahájena redakční příprava básnické sbírky Jaromíra Komorouse v edici Ulita, zatímco již teď promýšlíme ediční projekty na rok Některé jsou již rozpracovány, třeba Plzeňské pomněnky Karla Schwarze, přinášející osobité vzpomínky na Plzeň konce 19. a začátku 20. století. Na podzim se také chystáme náležitě uctít kulaté výročí knížete české poezie Karla Hynka Máchy. A nesmíme zapomenout na současný plzeňský literární život, potažmo na Plže. V létě sice místo obvyklého měsíčníku vychází jako dvojčíslo, ale rámcové obrysy má již poprázdninová devítka Plže. Zatímco členové Ason-klubu se scházejí nepřetržitě v nepravidelných intervalech i v létě, výbor Kruhu přátel knižní kultury se opět sejde až v posledních srpnových dnech, aby připravil podzimní program pro středeční návštěvníky Polanovy síně. Otevře jej oblíbeným pořadem z cyklu Hrady a zámky Karla Drhovského a Viktora Viktory, nazvaným tentokrát trefně Jděte do háje (tím je myšleno vše, co souvisí - i literárně se zámeckými zahradami doby romantismu). A to jsme třeba zase u Máchy. Takže v pomyslné knihovnické kuchyni je v okurkové sezoně spíše co hlídat, aby z některého hrníčku ta pohádkově dobrá kaše nepřetekla až třeba na náměstí Republiky. Jana Horáková\n8 STRANA 8 / ČERVENEC 2010 JARNÍ FOTOREPORTÁŽ Obrovskému zájmu diváků se těšila velká polní bitva Infernal Cauldron neboli Pekelný kotel U Ježíška. Foto: Michal Böhm Největší dobový americký vojenský kemp vyrostl během letošních Slavností svobody ve Štruncových sadech. Foto: Michal Böhm Herec Pavel Landovský patřil k významným hostům 23. ročníku festivalu českých filmů Finále. Foto: Michal Böhm Novinkou letošní turistické sezóny jsou oživené prohlídky historického centra Plzně. Zájemce provádí po trase se čtyřmi stanovišti průvodkyně Historie Plzeňská a kočí Matěj s vozem taženým koňmi. Foto: archiv MMP Tři květnové dny nabité tvrdou muzikou nabídl mezinárodní metalový festival Metalfest Open Air Na první ročník akce zamířily do Lochotínského amfiteátru například kapely Hammerfall, Vitacit, Citron a Finntroll. Foto: Michal Böhm Letošní majáles lámal rekordy, během tří dnů dorazilo na studentské slavnosti 20 tisíc návštěvníků. Na náměstí Republiky zatančil v baletním úboru v čele své družiny Král Majáles 2010 Chrami I. Foto: Michal Böhm Na dva a půl tisíce strašidel vyrazilo na tradiční výšlap v rámci Historického víkendu. Letošní ročník se nesl v duchu doby císaře Rudolfa II. foto: Michal Böhm\n9 KULTURA RADNIČNÍ LISTY / STRANA 9 Evropské hlavní město kultury 2015: Otevři si Plzeň Kostely přivítají misijní kongres dětí Možnost cestovat po všech kontinentech prostřednictvím her nabídne letos v říjnu 4. celostátní misijní kongres dětí, který se uskuteční 2. října v pěti plzeňských kostelech. Předzvěstí této akce bylo nevšední květnové setkání dětí z farnosti Severní předměstí s ředitelem Papežských misijních děl v Zambii P. Bernardem Macadani Zulu. Toto setkání bylo velmi srdečné a plné afrického i českého zpěvu. Děti s rodiči se dověděly mnoho zajímavého o životě v Zambii, i to, že se děti i v nejchudších oblastech učí nejen vděčně pomoc přijímat, ale i rozdělit se a pomáhat druhým, říká Miriam Svobodová z Biskupství plzeňského. P. Bernard Macadani Zulu navštívil Plzeň díky pozvání biskupa Františka Radkovského. P. Bernard Macadani Zulu při setkání s dětmi foto: archiv Biskupství plzeňského Červnový happening na Americké třídě Přelom letošního května a června znamenal v týmu kandidatury města Plzně na titul Evropské hlavní město kultury 2015 smršť událostí spojených s přípravou řady letních akcí. Stále hrozivěji se blížící termín odevzdání přihlášky pro druhé kolo soutěže o prestižní evropský titul připravil členům týmu, kteří měli přihlášku na starost, řadu bezesných nocí strávených nad nekonečnými korekturami a kontrolami textů. A právě v této době působí jako osvěžení únik do budoucna, do počátku léta Pojďme se posadit do kavárny na náměstí Republiky, otevřít si Plzeň, zalistovat v programu a vybírat si z nabídky kulturních, sportovních a společenských akcí. Stejně jako pět předchozích let byl červen kulturně nejbohatším měsícem roku. Na počest řecké herečky a zpěvačky a ministryně kultury a zakladatelky iniciativy Evropská města kultury je červen nazván Měsícem Meliny Mercouri. Evropská komise vyhlásila tento projekt, který se stal jedním z nejúspěšnějších celoevropských projektů vůbec, dne 13. června roku Plzeň je v roce 2015 plná života a zní řadou evropských i světových jazyků. Stává se skutečným moderním evropským městem. Denně si můžete vybírat z bohatého programu představení, performancí či výstav, jež se rozvinuly z nápadů nejrůznějších kulturních aktérů z Plzně, kraje, Česka i Evropy sebraných při přípravě přihlášky v roce Plzeň voní květinami a novotou upravených veřejných prostor. Jako perly soudobé architektury září novostavby divadla a Západočeské galerie. Ožil i prostor areálu bývalého pivovaru Světovar na Slovanech, který se zařadil do skupiny nevyužívaných pivovarů úspěšně transformovaných na kulturní centra vedle pivovarů Wiels v Bruselu, Löwenbrau v Curychu či Stary Browar v Poznani. Voda v plzeňských řekách svým plynutím symbolizuje neúprosný běh času. Za pár dní bude tým kandidatury Plzně na titul EHMK obhajovat svou vizi pro rok Pokud si přejete živé, tolerantní, kreativní a komunikující město, držte nám prosím 8. září palce. Abychom si mohli spolu za pět let otevřít Plzeň. Milan Svoboda, ředitel projektu EHMK 2015 Skupova Plzeň - klasika i alternativa Mezinárodní projekt Jánošík Bolevák ožije Letní vánoční regatou Velký závod celé řady lodních tříd nazvaný Letní vánoční regata se. a 25. července uskuteční na Velkém boleveckém rybníku. Divácky atraktivní je zejména třída Fireball. Závod je také součásti českého poháru lodní třídy 2.4 pro fyzicky handicapované jachtaře. Jsou to vlastně takové jachtařské Vánoce v červenci, závodníci se občerstvují typickým menu k obědu čočka, večer bramborový salát s řízkem, vysvětluje Magdaléna Soukupová z klubu YC Loko Plzeň. Úspěšně do této sezóny vstoupili nejmladší závodníci YC Loko Plzeň Jakub Dobrý a Přemysl Čechura, kteří se v regionálních závodech umístili na medailových příčkách. Klub uvítá i další zájemce o jachting ve věku od šesti let. Mohou se vždy ve středu od 16 do 18 hodin přijít podívat na trénink a vyzkoušet si jízdu na plachetnici. Více informací na Celkem souborů včetně tří zahraničních (ze Slovenska, Polska a Francie) se představilo ve dnech června během 28. ročníku přehlídky českého profesionálního a alternativního divadla Skupova Plzeň. Diváci zhlédli i dva mezinárodní projekty: Bez země česko-francouzské skupiny Décalges divadlo v pohybu a Jánošík, na jehož vzniku se podílelo Divadlo DRAK z Hradce Králové, Staré divadlo Karola Spišáka z Nitry a Teatr LALKA z Varšavy. Součástí doprovodného programu byly i dvě výstavy: Výpravy Divadla bratří Formanů v Západočeském muzeu a expozice v mázhauzu radnice nazvaná já, přibližující svět dospívajících. Letos poprvé se v podtitulu festivalu objevilo vedle slova loutkové také alternativní divadlo. Pořadatelé tak rozšířili dosavadní nabídku o inscenace, které pracují jak s herci, tak s loutkami. Skupova Plzeň se poprvé uskutečnila v lednu roku 1967 jako jubilejní akce k 75. výročí narození a 10. výročí úmrtí Josefa Skupy. V následujících dvou letech přehlídka ještě hledala svou tvář, uvažovalo se například o tom, že by to byl festival inscenací pro dospělé. Teprve v r (v novém červnovém termínu) se Skupova Plzeň konstituovala jako bilanční soutěžní přehlídka českých profesionálních loutkových divadel. Do r se konala každoročně, poté jako bienále. foto: archiv KRÁTCE Vstupenky lze zakoupit u muzea Vstupenky na představení Král jelenem a Revizor v rámci Divadelního léta pod plzeňským nebem lze od. 6. do zakoupit v prodejním stánku u Západočeského muzea. Otevřeno je denně od 15 do hodin. Vstupenky na Revizora se navíc budou prodávat od do. 7. denně od 15 do hodin ve stánku na náměstí Republiky. Premiéra Krále jelenem se uskutečnila před Západočeským muzeem v Kopeckého sadech, další představení jsou naplánována ve dnech. 6. až a od do vždy ve hodin. Reprízy úspěšné loňské inscenace Revizor zájemci zhlédnou od 19. do. 7. ve hodin na náměstí Republiky. Aktuální informace na Publikace se zabývá životním prostředím Po tříleté odmlce vychází pátý díl publikace o životním prostředí města Plzně. Přináší fotografie, dokumenty, informace o historii vodních toků od pravěku do založení Nové Plzně a zajímavých místech. Dále se zabývá rekreačními oblastmi, problematikou hluku a ovzduší. Publikace bude k dispozici v polovině července na radnici v Informační kanceláři MMP a na ROZHOVOR Divadelní léto nabízí tragikomedii Král jelenem Pokračování ze str. 1 Ve stejné době, kdy vaše manželka zakládala Pluto, jste dostal nabídku do pražského Činoherního klubu. V Plzni jste měl za sebou 17 velmi úspěšných sezón. Bylo těžké rozhodnout se pro tak zásadní změnu? Odchod do Prahy jsem důkladně zvažoval. Plzeňská činohra patří ke špičkovým souborům u nás. I když jsem to tady měl rád a práce jsem měl požehnaně, cítil jsem, že by bylo pro mě dobré poznat něco nového. Navíc se změnily jisté okolnosti, a tak jsem přijal angažmá v Činoherním klubu, jehož uměleckým šéfem a ředitelem je Vladimír Procházka, kterého si velmi vážím. Navíc mě lákalo spolupracovat s režisérem Ladislavem Smočkem, který u nás patří k absolutní špičce. Na podzim vás uvidíme v novém televizním seriálu. Mohl byste prozradit více? Je to šestnáctidílný komediální seriál v podobném duchu jako Chalupáři, který poběží v televizi Nova. Odehrává se ve fotbalovém prostředí na vesnici. Šéfa venkovského fotbalového klubu hraje Luděk Sobota, hlavního trenéra Ondřej Vetchý, já hraji účetního. Objeví se tam Taťána Vilhelmová, Ivan Trojan, Petr Nárožný. Myslím, že je to velmi dobrý seriál, žádná nekonečná telenovela, ve které se člověk ztrácí a kde se neustále řeší, kdo koho miluje a kdo se s kým rozešel. V souvislosti s vaší prací před kamerou nemůžeme zapomenout na vaší životní roli a současně filmový debut Šimona Pláničku z komedie Slunce, seno, jahody. Od té doby jste ztvárnil celou řadu postav. Jaký je to pocit, že pro většinu lidí jste přesto pořád brigádník Šimon? Je pravda, že lidé mě pořád poznávají jako Šimona Pláničku, nakonec vypadám přece pořád stejně...(smích). Na jednu stranu mě to těší. V Hošticích jsem byl naposledy před dvěma lety, když bylo 25. výročí natáčení Slunce, seno, jahody. Musím říct, že vesnici už jsem skoro nepoznal. Už nežije ze zemědělství, ale jenom těmi filmy. Místo kravínů tam jsou hostince, dokonce i penzion Šimona Pláničky. Pořád tam jezdí stovky turistů. Vesnice byla plná lidí převlečených za postavy z filmů, dokonce jsem tam zahlédl jednoho šedesátníka, který představoval Šimona Pláničku. S režisérem Zdeňkem Troškou jste ale pořád v kontaktu... Zdeněk k nám jezdí pravidelně do divadélka Pluto, je takovým stálým hostem. Zahrál jsem si ještě v jeho pohádce Nejkrásnější hádanka, z Pluta se tam objevilo asi šest herců včetně Přemka Kubišty, ale myslím, že jsme díky maskérům nebyli moc k poznání. V Plzni jste byl dvorním hercem Antonína Procházky, hrál jste ve všech jeho komediích. Rýsuje se do budoucna nějaká další spolupráce? Rozhodně to nevylučuji. S Tondou máme podobný humor i názory na život. My vlastně spolupracujeme pořád. Moje poslední představení v Plzni mělo být Ještě jednou, profesore, ale odešel jsem do Prahy a už jsem v tom nestihl účinkovat. Ale neminulo mě to. Už čtvrtou sezónu to hrajeme v režii Tondy v Divadle Pod Palmovkou, pořád je vyprodáno! Teď jsme vyjmenovali celou řadu komedií, ve kterých jste se objevil. Je vám skutečně tenhle žánr nejbližší? Komediální role mám asi opravdu nejraději. Ale žádnou vytouženou roli nemám. Nepatřím k těm, co si něco plánují. Co má být, to přijde. Krále jelenem budete hrát v Plzni do poloviny července, co vás dál čeká během léta? Už se těším na dovolenou. Během divadelní sezóny má člověk nervy, stres a v létě se potřebuje odreagovat. Určitě budeme na chalupě u Sedlčan a jako každý rok vyjedeme někam k moři. Já se rád potápím, takže to vypadá na Řecko nebo Egypt. Před časem jste se zmínil, že byste se rád vydal po stopách vašich předků na Ukrajinu. Podařilo se vám to? Ukrajina už se asi neuskuteční. I když bych velmi rád, protože se tam narodil můj děda. Často vyprávěl o panenské přírodě a o tom, jak jim vlci a medvědi chodili až ke stavení. Toužil jsem to poznat. Když ještě žil, přemlouval jsem ho, abychom tam jeli za příbuznými. Děda se sem dostal za první světové války, v Hradci Králové si namluvil babičku, která byla pro změnu německého původu, a už tu zůstal. Jeho kamarádi, kteří se vrátili domů, pak skončili na Sibiři, protože prý čichli k západu. Děda se proto na Ukrajinu i po letech bál jet. Veronika Krátká, foto: Martin Pecuch\n10 STRANA 10 / ČERVENEC 2010 PRO VOLNÝ ČAS Po Říhovském domě zůstaly jen tajemné pověsti Vybíráme z knihy 100 zajímavostí ze staré Plzně II. část z vydavatelství Starý most Jedna z nejstarších fotografií Plzně zachytila Říhovský dům Purkmistr František Vanka určitě nebyl příznivec památek a plzeňské historie. Za jeho panování přišla Plzeň o jeden z nejkrásnějších a nejcennějších objektů v historickém jádru gotický Říhovský dům na rohu náměstí a dnešní Prešovské ulice (nyní blok domů, kde sídlí pojišťovna, lékárna a zlatnictví). A k záchraně stačilo tak málo... Majitelé, kteří se rozhodli dům prodat, dobře věděli, o jak vzácnou stavbu se jedná. Chtěli ji uchovat a nabídli ji proto městu za cenu na tehdejší poměry nízkou. Za odkoupení stavby se přimlouvali český archeolog a historik Jan Erazim Vocel, český dějepisec Karel Vladislav Zap a další přátelé historie. Proti likvidaci domu se vyslovila dokonce vídeňská ústřední komise pro zachování památek. Marně. Vanka odmítl dům za městské peníze koupit, a tak jej získal soukromý zájemce. V prosinci 1859 zazvonily o zdivo Říhovského domu krumpáče a památka z doby založení města se začala měnit v hromady sutě. Zůstala jen řada půvabných a tajemných pověstí. Poklad v jeho sklepeních údajně hlídal strašidelný kostlivec, podzemními chodbami se prý dalo na lodičce doplout až pod chrám svatého Bartoloměje, střední dřevěný sloup byl vyroben z posledního stromu lesa, který zde rostl ještě před založením města. Za nádvořím domu prý stával cikánský lógr místo, kam se každoročně vracela záhadná cikánská tlupa. Nic z toho dům nezachránilo. Opustili jej poslední příslušníci čepičářské rodiny Beringerů, která zde bydlela několik generací, své krámky museli vyklidit hračkář Krén, rukavičkář Bernášek i perníkář Škoda. Na místě nádherného patricijského domu pak vyrostly čtyři tuctové činžáky... (Úryvek a fotografie jsou otištěny se souhlasem autorů a vydavatelství Starý most) PŘED 100 LETY O návštěvníky pečovala cizinecká kancelář Naši předkové se vždy snažili dobře přijmout různé návštěvy z ciziny. Počátkem minulého století městská správa pociťovala nutnost přivést péči o tyto hosty na vyšší úroveň, a proto v roce 1902 založila cizineckou kancelář v čele se spisovatelem a novinářem Jaroslavem Schieblem. Během roku 1910 přijelo železnicí ze všech směrů do Plzně postupně osob, z nich bylo asi 1500 cizinců z různých, především evropských zemí, kteří se ubytovávali ve zdejších hotelích a hostincích. Plzeň se roku 1902 stala vůbec prvním českým městem, které založilo cizineckou kancelář a zařadilo ji do struktury městské správy. Cizinecký ruch až do začátku první světové války v roce 1914 rostl, o většinu hostů se také k jejich spokojenosti postarala Schieblova kancelář, která jim poskytovala informace o Plzni, propagační materiály a podobně. Jaroslav Douša HÁDANKY ZE SVĚTA TECHMANIE (4.) SOUTĚŽ»POZNEJ SVÉ MĚSTO 36. ČÁST«V minulém soutěžním kole jste hádali, jakým způsobem je čitelný mikrotext v expozici Top Secret. Správná odpověď byla ta druhá pomocí lupy. Mikrotext využívaly v době, kdy ještě neexistovaly levné paměti počítačů, zejména archivy. Text zmenšovaly na velikost známky na dopisy. Dnes se mikrotextu používá hlavně k ochraně bankovek nebo cenných papírů. V expozici Top Secret vypadá mikrotext ve zprávě určené špionům jako podtržení věty. Ze správných odpovědí jsme vylosovali tu, kterou poslala Jana Vítovcová, Strážnická 20. Výherci patří čtyři vstupenky do Techmania science center. A co budete hádat dnes? Co je naše Slunce? Tady je nápověda a) planeta, b) hvězda nebo c) kometa. Správnou odpověď můžete zjistit i během akce Pouť k planetám 2010, kterou Techmania science center zahájila 10. června v ulicích Plzně. Svou odpověď pošlete do 31. srpna 2010 na adresu redakce Radničních listů, Magistrát města Plzně, náměstí Republiky 1, 6 32 Plzeň. K dispozici je také ová adresa Nezapomeňte připsat heslo Hádanky ze světa Techmanie 4, své jméno a adresu! Ve fotohádance v minulém. soutěžním dílu se objevil medailon s vyobrazením svatého Václava, který zdobí sídlo Krajského úřadu Plzeňského kraje ve Škroupově ulici 18. Zajímavosti o něm se dočtete na této straně v článku architektky Anny Hostičkové. Pokud jste nám zaslali správnou odpověď, automaticky jste se stali účastníky slosování o knihu o Plzni a propagační materiály. Třemi vylosovanými výherci jsou: Danuše Pecková, Goethova 5, Kamila Menoušková, Sladkovského 12 a David Kepka, Schwarzova 33. Ceny si mohou vyzvednout v recepci plzeňské radnice. Dnes přinášíme netradiční záběr kupole jedné z budov v centru Plzně. Zjistíte-li, o který objekt se jedná, pošlete svou odpověď nejpozději do 31. srpna 2010 na adresu redakce Radničních listů, Magistrát města Plzně, náměstí Republiky 1, 6 32 Plzeň, elektronická pošta: plzen.eu. Nezapomeňte připsat heslo Poznej své město 36, své jméno a adresu! foto: Michal Böhm Fotohádanka č. 36: Kde v centru Plzně najdeme tuto kupoli? Již čtvrtý ročník oblíbené Pouti k planetám připravila pro obyvatele Plzně Techmania Science center. V ulicích města se opět objevily interaktivní modely planet. Vzdálenosti i velikosti jednotlivých modelů jsou konstruovány v měřítku 1: , což znamená, že jeden metr představuje jeden milion kilometrů. Na každém disku je navíc umístěn trojrozměrný model reprezentující danou planetu. Model sluneční soustavy oživí plzeňské ulice do září. Organizátoři tentokrát modely planet doplnili o materiály pro učitele základních a středních škol. Letos jsme se rozhodli učinit Pouť k planetám ještě lákavější. Obohatili jsme ji o setkání s indiány a viktoriány z plzeňských sportovních klubů a nechybí ani populární motocykly Harley Davidson. Cinema City nabízí operu a balet K planetám v ulicích míří hokejisté i fotbalisté Každý týden se na určeném stanovišti pro planetu setkávají fotbalisté a hokejisté s dětmi a jejich rodiči a odpovídají na zvídavé dotazy. Pro děti jsou určeny otázky týkající se sluneční soustavy, za správné odpovědi mohou získat zajímavé ceny, připomíná Yveta Bartůňková z Techmania Science center. Pouť k planetám začala 10. června u modelu Slunce v Kopeckého sadech, následovala setkání se sportovci u Merkuru na Anglickém nábřeží a u Venuše v Kopeckého sadech. Další akce se uskuteční 1. července v Kopeckého sadech u modelu Země, 8. července v Křižíkových sadech (Mars), 15. července na Mikulášském náměstí (Jupiter), 22. července v ulici E. Beneše (Saturn), 29. července v Masarykově ulici (Uran) a 5. srpna v Plaské ulici (Neptun). Setkání začínají vždy ve 13 hodin. O zúčastněných fotbalistech či hokejistech a soutěžních otázkách informují deník Metro a Rádio Kiss- Proton. Pouť k planetám se zařadila mezi akce podporující kandidaturu Plzně na titul Evropské hlavní město kultury 2015., foto: archiv Sofronka zve na prohlídky Záznamy slavných operních a baletních představení mohou zhlédnout v rámci projektu CineMaestro diváci v multikině Cinema City. Jedná se o unikátní cyklus pořízený v královské opeře Covent Garden v Londýně. Představení jsou zaznamenána ve špičkové kvalitě. Multikino ještě letos nabídne představení Don Giovanni, Šípková Růženka, Figarova svatba, La Traviata, Aida, Bohéma, Labutí jezero, Sedlák kavalír, Komedianti Novou naučnou stezku nabízí návštěvníkům arboretum Sofronka. Půl kilometru dlouhá stezka rozšiřuje původní exkurzní trasu, vytvořenou v letech 1998 až 2000 na základě příspěvku z nadace Zelený poklad města Plzně a dotace z Fondu životního prostředí města Plzně. Na dvaceti stanovištích seznamuje s nejzajímavějšími druhy borovic z celého světa. Stezka byla slavnostně otevřena 12. května u příležitosti Evropského týdne lesů. Návštěvníci si ji mohou prohlédnout od jara do podzimu každý všední den od 9.00 do 15. hod.. nout na telefonním čísle Do konce října nabízí Sofronka novinku - komentované prohlídky (každé první pondělí v měsíci vždy od hodin). Sofronku založil v roce 1956 Karel Kaňák v oblasti boleveckých rybníků na ploše cca 22 hektarů jako pracoviště Výzkumného ústavu lesního hospodářství a myslivosti. To bylo na podzim 2009 zrušeno a od letošního roku přešlo arboretum do správy města. Jde o unikátní sbírku borovic, jednu z největších na euroasijském kontinentu. Podrobné informace o arboretu najdete na a Louskáček. Exkurze mimo uvedenou dobu lze dohod- stránkách: Rašínův dům V Rašínově domě se přiznávaly daně Sídlo Krajského úřadu Plzeňského kraje Rašínův dům ve Škroupově ulici č. 18, bylo postaveno jako finanční úřad mladé československé republiky v roce Budova byla nazvána podle jejího prvního ministra financí JUDr. Aloise Rašína, který ovšem již v té době byl čtyři roky po smrti. Tvůrcem budovy byl významný pražský architekt František Roith, s jehož jinou plzeňskou realizací jsme se potkali v červnu loňského roku, kdy byl hádankou dům naproti Mrakodrapu. Rašínův dům je rozsáhlá budova, ovládající převážnou část bloku mezi ulicemi Škroupova, Jagellonská, Petákova a Purkyňova, přičemž hlavní průčelí se vstupem je v prvně jmenované. Křídla budovy se soustřeďují kolem vnitřního obdélného nádvoří a do něho také směřují okna chodeb. Vnější stěny jsou členěné vysokým řádem pilastrů, posazených na římse mohutného kamenného parteru s pásovou bosáží. Nad čtvrtým podlažím na ně nasedá jednoduše profilovaná mocná hlavní římsa. Vcelku přísný dojem z této povýtce úřední budovy pomáhají stírat hravě zvlněné římsičky nad a pod okny za pomoci příjemné červeně zvolených materiálů: tiské žuly parteru a zmíněných pilastrů z režného cihelného zdiva. V mírně předsunuté a o jedno patro zdvižené centrální části o sedmi okenních osách se prostřední čtyři pilastry stávají pilíři. Výrazně vystupují z jinak klidné, v podstatě klasické fasády a prorůstají hlavní římsou, aby v závěru celé kompozice nesly půlkruhový štít se státním znakem, doprovázený alegorickými figurami. Autorem tohoto sochařského doprovodu budovy je Jaroslav Hruška, který pro Plzeň vytvořil sochu T. G. M. na Památníku národního osvobození. Nadpraží oken třetího podlaží tu nesou medailony mince se vztahem k našim dějinám, z nichž jeden z nich byl naší hádankou. Vytvořil je pražský sochař František Rous, původem ze Žamberka. Budova prošla před deseti lety celkovou rekonstrukcí, která jí vrátila důstojný reprezentativní vzhled a obohatila tak celé město o architektonicky výraznou veřejnou budovu. Anna Hostičková, foto: Veronika Krátká RADNIČNÍ LISTY města Plzně - Ročník 15 Vychází pětkrát až šestkrát ročně Vydavatel: Statutární město Plzeň, Odbor prezentace a marketingu Magistrátu města Plzně, náměstí Republiky 1, 6 32 Plzeň, IČ: Redakce - telefon: , fax: , plzen.eu Náklad výtisků Bez jazykové úpravy Neprodejné List není reklamní tiskovinou Nevyžádané příspěvky nevracíme Redakce si vyhrazuje právo příspěvky zkrátit Tisk: NAVA TISK, s. r. o. Sazba písmen Lido STF od Františka Štorma Distribuci na území města Plzně zajišťuje Česká pošta, tel.: Pro zájemce jsou zbývající výtisky k dispozici v recepci radnice Zapsáno v evidenci periodického tisku pod číslem MK ČR E Toto číslo vychází 1. července 2010 Příští číslo vyjde v říjnu 2010


Cilico C6 Rugged Mobile Computer 5", Android 11, NFC+UHF, RFID - ZOPER.cz\nDomů / Tablety a mobilní počítače / Mobilní počítače / Cilico C6 Rugged Mobile Computer 5", Android 11, NFC+UHF, RFID\n15 125 Kč 18 301,25 Kč včetně DPH\nAndroid 11 s 5'' obrazovkou PDA a technologií NFC + WiFi + Bluetooth + 3G / 4G + IP65. CILICO C6 je kapesní velikosti. Robustní inteligentní zařízení založené na Android 11. CILICO ETs přeměňuje Android z uživatelského operačního systému na skutečný operační systém enterprise-class, který poskytuje zabezpečení podnikové třídy a správu zařízení, stejně jako schopnosti podnikových dat. S kamerou 8 MP, bezdrátovou komunikací (NFC), GPS + BDS, 4G / LTE, integrovaným Bluetooth, UHF RFID čtečkou, infračerveným šifrováním a šifrováním PSAM, C6 poskytuje konektivitu v reálném čase při sběru dat. 2GHz osmijádrový CPU a 3GB RAM + Flash paměť 32GB umožňuje robustnější aplikační výkon při vyšších rychlostech a výkonnosti.


L1I cache a iTLB – když ani spekulace nepomůžou | funkcionálně.cz\n← Za jak dlouho procesor vynásobí tisíc čísel\nPár poznámek k pár poznámkám o sloupcových databázích →\nJak všichni jistě vědí, cache je malá a rychlá paměť, která se nachází na křemíkové placce procesoru a cachuje aktivní data. L1 cache může mít pro představu 32KB a latenci 3 takty. RAM naproti tomu může mít něco kolem terabajtu, ale data z ní putují se zpožděním až ٍٍ±300 taktů. Právě cache tvořící hierarchii o několika úrovních (L1 – prťavá & rychlá, L3 velká & pomalá1) v ideálním případě2 vytvoří iluzi, že paměť je nejenom velká ale také rychlá.3\nCache je zcela zásadní, protože rozdíl mezi čtením z registru a RAM je obrovský. Kdyby paměť dokázala dodat data v jednom taktu, cachování by nebylo třeba. V prehistorických dobách tomu tak bylo, ale rychlost CPU rostla rychleji než rychlost pamětí a to vedlo k uvedení cache – nejprve instrukční cache, pak datové, pak dalších úrovní a prefetch aparátu a dynamických spekulací. V tomto ohledu se nezasvěceným může zdát, že se procesory chovají podivně, ale není to proto, že to někomu připadalo jako dobrý nápad, ale proto, že to bylo nezbytné4.\nA teď, co se stane, když data nejsou v L1 cache? Procesor zkontroluje L2, pak L3 a když neuspěje ani tam, jde rovnou do paměti a zaplatí za to pár desítkami nanosekund. Naštěstí moderní CPU jsou out-of-order superskalární bestie s SMT/Hyperthreadingem při ruce, takže i když musí čekat na jeden load, v pipeline má připravené další instrukce, které můžou běžet nezávisle na probíhajícím čtení z paměti. Když bude mít veliké štěstí, podaří se mu vyplnit celou prodlevu užitečnou prací, nebo aspoň narazí na pár dalších load operací, které můžou čekat paralelně.\nSituace však může být o něco horší, když se do věci začne míchat virtuální paměť a mapování stránek. Program běží v procesu, který nepřistupuje k fyzické paměti (tu vidí je kernel operačního systém), ale k pouhé abstrakci – virtuální paměti. Ta poskytuje iluzi, že proces má pro sebe celý 32bitový nebo 64bitový adresní prostor, který je zcela oddělený od paměti jiných procesů. Aby to fungovalo svižně je potřeba adresy překládat za pomoci TLB (translation lookaside buffer) – maličkého kusu hardwaru, který pro aktuálně bežící proces cachuje mapování virtuálních stránek na fyzické.\nVždycky když chci načíst nějaký kus dat z paměti nebo cache, musím nejprve nechat TLB přeložit virtuální adresu na fyzickou a pak teprve najít, kde daný kus dat sídlí. V důsledku toho musí být TLB velice rychlá, což znamená, že žere hodně proudu a nemůže být moc velká.5,6\nJak je vidět, instrukční cache má mnohem víc úrovní a to má velice dobrý důvod: Když data nejsou v cache, procesor může dělat něco jiného, může vykonávat jiné nezávislé operace, ale když nemá k dispozici následující instrukce, nemůže dělat vůbec nic, jen čekat7.\nA právě tuto situaci popisují události L1-icache-load-misses a iTLB-load-misses – L1 instrukční cache neobsahuje potřebný kus binárky a požadovaná stránka s binárkou není v instrukční TLB – jde o ty nejhorší možné situace, které můžou nastat. Čekáme, než nám šéf zavolá, co máme dělat.\nHHVM’s JIT uses a trace-based form of compilation that limits each trace to a single basic block where the input types are known at translation time (the „tracelet“ approach).\nCache sází na tři aspekty: spatial locality, temporal locality a sekvenční povahu dat – tedy: když budu potřebovat nějaká data s největší pravděpodobností mě budou zajímat i ta, která se nachází v nejbližším okolí (data se načítají po větších blocích cache-line), když jsem nějaká data potřeboval teď, s největší pravděpodobností je budu potřebovat i za chvíli (data zůstanou v cache do té doby dokud je jiná potřebná nevytlačí) a když procházím data sekvenčně s největší pravděpodobností budu potřebovat i ta následující a CPU je prefetchne. Když přistupuji k datům na nepředvídatelných adresách v nepředvídatelném pořadí, cache nemá žádný vliv. Naštěstí se to nestává často, protože programy mají obvykle velice předvídatelný a pravidelný průběh.\nBylo navrženo několik přístupů, jak odstranit tuto neefektivitu. Jeden z nich je zavést jakousi super-stránku, která pokrývá většinu paměti, je alokována při startu systému. Pro přeložení adresy v této stránce stačí zjisti, jestli adresa spadá do daného rozsahu a pak k ní přičíst offset, což je triviální a velice rychlá operace. Tento přístup se hodí pro serverové aplikace, jako například memcache, kdy na serveru běží jedna aplikace – jmenovitě memcached, která využívá naprostou většinu paměti serveru. Další přístup, jaký zvolili vývojáři architektury Mill, je použít jeden 64 bitový paměťový prostor, který je sdílen všemi procesy, ale stále poskytuje ochranu paměti. Proto, že jde o jeden prostor ve kterém různé aplikace nemůžou mít stejné adresy, aliasing nepředstavuje problém a v důsledku toho je možné adresovat data v cache pomocí virtuální adresy. TLB je potřeba jen, když data nejsou v cache a musí se pro ně do paměti. To ale bude samo o sobě trvat pár stovek taktů a tak nevadí, když je TLB velká a (relativně) pomalá.\nThis entry was posted in CPU, Paměť, PHP, VM. Bookmark the permalink.