Strato – systém laků na vodní bázi | DEMA DEKOR CZ s.r.o.\nZde najdete kompletní sortiment pro lakování dřevěných a korkových podlah.\nLAKY - SYSTÉMOVÁ BROŽURA - ke stažení\nPojivo pro dřevný tmel. Pro vytvoření pastové směsi z brusného prachu pro tmelení spár. Rychlé schnutí, dobrá plnící schopnost, žádné tmavé zabarvení spár pod olejem, lehký pro zpracování. Na bázi vysoce kvalitních akrylátových disperzí. Všeobecně použitelný pod všechny eukula povrchové úpravy.\nGiscode W1, bez rozpouštědel, nízké emise.\nBalení: 1 l, 5 l, 10 l\nGiscode W2+, mírné emise a pach.\nVšeobecné stavební povolení:\nabZ-Nr. pod 1K-strato-laky: Z-157.10-84\nabZ-Nr. pod 2K-strato-laky: Z-154.10-85\nstrato intenzive prime 201\nNovinka! Základní lak na vodní bázi s intenzivním zvýrazněním dřeviny. Použitelný na dřevěné a korkové podlahy. Aplikace válečkem. Silný uzavírací účinek. Redukuje boční klížení. Vhodný pro všechny druhy dřevin a také na podlahové topení. Na bázi speciálních vysoce kvalitních akrylátových disperzí. Rychlé schnutí a redukované zdrsnění dřeva. Použitelný pod všechny strato-laky.\nGiscode W3+. Hodnocení nehořlavosti dle EN 13501: Tímto produktem povrchově ošetřený dub větší tloušťky než 8 mm je dle parametrů uvedených v normě EN 14342 těžce vznětlivý – odpovídá třídě hořlavosti C(fl)-s1.\nBalení: 1 l, 5 l\nstrato frost prime add\nNovinka! Pigmentovaná přísada do základního laku. Rozšíření možností použití strato laků na dřevo a korek. Jednoduché použití a možnost aplikace pod všechny laky strato. Dodatečná UV-ochrana pro dřevo. Doporučené dávkování 1:10.\nstrato frost prime add – zesvětlující pigmentace, studený tón, obzvláště vhodné pro lakování světlých dřevin.\nGiscode W2+, nízké emise a pach.\nstrato amber prime add\nstrato amber prime add – medové zabarvení, teplý tón, simuluje silné zvýraznění „jako naolejované“ (dub).\nZákladní lak. Pro špachtlování optimalizovaný základní lak na parkety. Pachově neutrální, redukuje boční klížení, vhodný pro podlahové topení, zvyšuje plnivost následných finálních nátěrů. Rychleschnoucí, redukuje zdrsnění dřeva, neutrální barevný vzhled dřeva, bez vlastního žloutnutí. Použitelný pod všechny strato-laky.\n1 - komponentní laky\nstrato easy 30x\nJednokomponentní parketový lak na vodní bázi. Pro běžné zatížení v domácnosti. Pachově neutrální, s redukovaným obsahem emisí, lehké zpracování, odolný vůči domácím chemikáliím. Na bázi vysoce kvalitních akrylátových disperzí. Zachovává dřevu jeho přirozenou barvu.\nGiscode W2+. Odpovídá ÖNORM C 2354 Klasse A.\nBalení: 301 - 5 l, 10 l / 302 - 5 l, 10 l\nOptické varianty: 301 – hedvábně matný, 302 - matný\nstrato professional 31x\nJednokomponentní univerzální lak na vodní bázi. Pro dřevěné podlahy všech zátěžových skupin v domácnostech i objektech. Lehké zpracování, dlouhá otevřená doba, bez vlastního žloutnutí, pachově neutrální. Na bázi vysoce kvalitních akrylátových a uretanových disperzí. Vysoká odolnost.\nGiscode W2+, redukovaný obsah emisí. Odpovídá ÖNORM C 2354 Klasse C.\nVšeobecné stavební povolení: abZ-Nr. Z-157.10-84, splňuje protiskluznou třídu R9 dle BGR181.\nBalení: 311 - 1 l, 5 l, 10 l / 312 - 1 l, 5 l, 10 l / 313 - 5 l\nOptické varianty: 311 – hedvábně matný, 312 – matný, 313 – ultra matný\nstrato premium 37x\nJednokomponentní speciální lak na vodní bázi. Pro silně zatěžované dřevěné a korkové podlahy. Vysoká odolnost vůči otěru, neobsahuje rozpouštědla, bez vlastního žloutnutí, lehké zpracování. Pro nejvyšší náročnost, na bázi vysoce kvalitních uretanových disperzí. Vysoká odolnost vůči chemikáliím.\nGiscode W1, s trvale redukovanými emisemi.\nOptické varianty: 371 – hedvábně matný, 372 – matný\n2 - komponentní laky\nstrato perform 46x\nDvoukomponentní univerzální lak na vodní bázi. Pro silně zatěžované dřevěné podlahy a parkety v domácnostech i objektech. Lehké zpracování, bez vlastního žloutnutí, vhodný pro sportovní podlahy, není choulostivý na stopy po podpatcích. Na bázi vysoce kvalitních akrylátových a uretanových disperzí.\nGiscode W3DD+, pachově neutrální. Opdovídá ÖNORM C 2354 Klasse C.\nVšeobecné stavební povolení: abZ-Nr. Z-157.10-85\nBalení: 900 ml + tvrdidlo 90 ml, 5 l + tvrdidlo 500 ml\nOptické varianty: 461 – hedvábně matný, 462 – matný\nstrato extreme 47x\nDvoukomponentní speciální lak na vodní bázi. Pro nejvyšší zatížení dřevěných a korkových podlah. Absolutně pachově neutrální, mimořádně vysoká odolnost, lehké zpracování, bez vlastního žloutnutí. Na bázi vysoce kvalitních uretanových disperzí, pro profesionální použití. Redukovaná citlivost na rýhy od podpatků.\nGiscode W2DD+, nízké emise a pach. Odpovídá ÖNORM C 2354 Klasse C.\nBalení: 900 ml + tvrdidlo 90 ml, 5 l + tvrdidlo 500 ml / 470 pouze 5 l + tvrdidlo 500 ml\nOptické varianty: 470 – lesklý, 471 – hedvábně matný, 472 – matný, 473 – ultra matný\nNovinka! 2-komponentní speciální lak na vodní bázi pro přirozený vzhled povrchu dřeva „jako by nebylo ošetřeno“. Přímé lakování bez základního laku. Absolutně pachově neutrální, mimořádně vysoká odolnost - pro silné zatížení, lehké zpracování.\nGiscode W2/DD+, nízké emise a pach. Odpovídá normě ÖNORM C 2354 Klasse C. Hodnocení nehořlavosti dle EN 13501: Tímto produktem povrchově ošetřený dub větší tloušťky než 8 mm je dle parametrů uvedených v normě EN 14342 těžce vznětlivý – odpovídá třídě hořlavosti C(fl)-s1.\nPU Color /lajnovací barvy pro sportovní podlahy/\nDvoukomponentní barevný lak na vodní bázi. Pro úplné přebarvení podlah a pro lajnování sportovišť. Na bázi vysoce kvalitních akrylátových disperzí. Pro použití ve spojení s Tvrdidlem M.\nRAL9010 bílá, Tenis\nRAL9005 černá, Basketbal\nRAL5010 modrá, Volejbal\nRAL6010 zelená, Badminton\nRAL2004 oranžová, Házená\nRAL1007 žlutá, Házená\nRAL3000 červená, házená\nBalení: 1 kg + tvrdidlo 90 ml, 5,5 kg + tvrdidlo 500 ml


Helon 2: Planeta, na které bude pořádně horko – FantasyPlanet\nHelon 2: Planeta, na které bude pořádně horko\nPublikováno 19.4.2022 od Martin Bečvář\nV nárazové zóně mezi Pozemšťany a Krygery panoval dlouho klid. Ale když se zničeho nic nedaří navázat spojení s planetou Helon 2, zdá se, že mimozemšťané opět kují nějaké pikle. Je tedy logické, že k Helonu 2 vyrazí průzkumná pozemská mise – a brzy začne v dlouho klidné zóně pořádná mela!\nS Alešem Holaněm se čtenáři mohli seznámit zatím jen prostřednictvím jeho prvotiny s názvem Agent Samantha Parksová. A Helon 2, přímé pokračování dobrodružství pozemské tajné agentky, se opět ponese v duchu svižné akce a lehkého čtení.\nVzhůru ze Země!\nZatímco v prvním pokračování série jsme zůstali spolu s hrdiny na Zemi, v Helonu 2 se (konečně) vypravíme do kosmu. Nečeká nás nic jiného než dlouho avizovaná průzkumná mise, protože když se planeta, tedy přesněji Helon 2 zmíněný v názvu knihy, přestane ozývat, panuje důvodné podezření, že v tom mají prsty Krygerové. Nezbývá než dodat důkazy, což se snadno řekne, ale hůř udělá.\nNa palubu jednoho z mnoha průzkumných plavidel se nalodí i tandem hrdinů známých z předchozího dílu. Samanthu Parksovou doprovází výstřední John Smith, který se bůhvíproč měl zúčastnit této výpravy za každou cenu. A jak tomu bylo i v předchozím dílu, ukradne si John velkou část čtenářovi pozornosti jen a pouze pro sebe. V podstatě od prvních scén je jasné, že je na tomhle chlapíkovi něco „v nepořádku“, že je toho spousta, co o sobě neříká…\nOd samého počátku je jasné, v jakém duchu se kniha ponese. Dočkáte se velkého množství akce – nejprve si trochu zastřílíte s hrdiny v kosmu a pak hurá na průzkum povrchu nepříliš komunikativní planety. Zároveň se však tentokrát Aleš Holaň mnohem víc věnuje postavám – jak Samantha, tak zejména John, nabízí náhledy do své minulosti; díky tomu získávají hloubku a nechávají čtenáře, aby si k nim vytvořil hlubší vztah. Na oddechovou četbu je jejich propracování lehce nadprůměrné a staví solidní základ ke čtenářské zvědavosti a touze po přečtení dalších dílů. Zejména John by mohl být do budoucna tahákem.\nPár výtek by se našlo\nPokud se podíváme na Helon 2 optikou nenáročného čtenáře, kterému je kniha určena, je vše v pořádku. Vysoké tempo od prvních stran, zajímavá a různorodá akce proložená tu a tam zajímavým nápadem – zkrátka svižná oddechová zábava. Přesně tak chtěl Holaň svoji knihu stylizovat a podařilo se mu to. Zapomenout nesmíme ani na humor a nadsázku, která se také dostane ke slovu poměrně často.\nNáročnější čtenář by ale mohl mít několik výtek. Některé scény a události jsou (záměrně?) zjednodušeny až příliš. Příběhu by slušelo místy trochu víc „masa na kostech“, i když je jasné, že vysvětlování by děj zdržovalo a rozbíjelo tempo.\nDočkáme se i několika nepříliš logických věcí (a opět: kdo by se v podobných typech příběhu pitval v logice?), a nechybí ani klasický supermanský syndrom, kdy hlavní hrdina s pomyslným hrnkem kafe v jedné ruce vykostí mnohonásobnou přesilu. Ale i tady je nabídnuto jakés takés vysvětlení. Některé zvraty bohužel také příliš nefungují, protože nepůsobí přesvědčivě…\nAle rozhodně se podařilo nachystat několik háčků, které ve čtenáři probudí zvědavost a přinutí ho pokukovat, jestli náhodou nevyšel další díl série. Některé otázky jsou zodpovězeny, ovšem často jen proto, aby přinesly otázky další, mnohem rozsáhlejší a zásadnější. O tom, že je v plánu další díl, není pochyb – tak už aby to bylo!\nS nostalgií jsme zavzpomínali na podobné sešitové brakovky typu Mark Stone či Agent JFK. Helonu 2 totiž malý formát sluší a k charakteru knihy dokonale pasuje. A je i stejně zábavný a našlapaný akcí! Zkrátka, ideální čtení na cesty, u kterého vypnete a jen se povezete na vlně dobrodružství a akce.\nAleš Holaň: Helon 2 (Agent Samantha Parksová II.)\nVydala: Pointa, 2022\nObálka: Jiří Dvorský\n« Dědička ohně ukončuje fňukání\nThe Legend of Vox Machina: Neznalcův úvod do světa DnD »\n4 406 komentářů


Masáž chodidel - Amplion.cz\nVše (28) Kadeřnictví (1) Kosmetika (10) Sauna, solárium (1) Masáže (6) Hubnutí (4)\nMasáž chodidel je jedna z nejpříjemnějších masáží! Tuto masáž si můžete dopřát jako terapii , kterou provádí zkušený masér. Nejčastěji se v tomto případě jedná o reflexní masáž plosek nohou, která pracuje s reflexními zónamy, které na chodidlech jsou.\nReflexní zóny se využívají nejen pro terapii, ale také pro diagnostiku. Charakterem své citlivosti mohou zkušeného terapeuta informovat o vznikajícím problému dokud je ještě na úrovni energetické disharmonie, dříve, než jej nemocný na fyzické úrovni pocítí jako bolest nebo onemocnění orgánu. Již v tuto chvíli je nutné zahájit okamžitou léčbu, ať už se jedná o aplikaci reflexní terapie, fytoterapie, psychoterapie, baňkování nebo jiného druhu terapie alternativní medicíny, podle doporučení terapeuta.\nReflexní terapie, zjednodušeně masáž chodidel, snižuje stres a uvolňuje negativní napětí. Pokud se podrobíme této terapii pravidelně, udržíme se v dobré zdravotní kondici a dozvíme se včas o varovných signálech nemocí.\nPřijemnou masáž chodidel si můžete dopřát i během pedikúry. Zde se však nejedná o reflexní terapii. Přesto dokáže dokonale ulevit od bolesti a navíc dopomůže ke krásnějším nožkám.


Macron porušuje svobodu kultu | Lumen de Lumine\nMacron a Aupetit\nOmezit počet věřících na 30 bez ohledu na velikost chrámu je nepřiměřené, nespravedlivé a ilegální. Státní rada přijala odvolání biskupské konference a prezident bude muset svou linii změnit. Soudci dali prezidentovi tři dny, aby své nařízení upravil. Byl to už čtvrtý protest biskupské konference.\nSoudci prohlásili za nepřípustný i způsob, jakým vláda postupuje. Takové početní omezení není uplatněno v žádné jiné oblasti. Je to opatření nepřiměřené a nespravedlivé a ohrožuje svobodu kultu. Situaci nelze srovnávat s divadly nebo biografy. Soudci uznávají, že pro katolíky zdrojem a vrcholem jejich oslav je slavení nejsvětější eucharistie, a taková svoboda vyžaduje větší ochranu než jiné.\nTakto reagoval nejen pařížský arcibiskup, ale i další biskupové. Žádají, aby byl aplikován dosavadní protokol, který církev vždy respektovala. Postoj episkopátu je podporován tisíci věřících, kteří nejsou zvyklí dávat stranou Boží práva a otázku své spásy.


BIO semena fazole popínavé Neckarkönigin - prodej bio semen zeleniny\nBIO fazole Neckarkönigin - popínavá odrůda - Phaseolus vulgaris - bio semena fazolu - 15 ks\nBIO Fazole popínavá Neckarkönigin je velice výnosná robustní odrůda se zelenými dužnatými lusky bez vláken.\nLusky dosahují délky až 28 cm, jsou velice křehké. Lusky jsou vhodné hlavně k zmrazování.\nSemena se vysazují přímo na stanoviště, a to nejdříve v druhé polovině května a nejpozději do konce června. Vše záleží na aktuální teplotě. Teplota vzduchu by neměla klesnout pod 15 ºC a teplota půdy pod 10 ºC. Ideální je teplota okolo 20 ºC. Pnoucí odrůdy se vysévají do hloubky 5 cm a do sponu 50 x 50 cm a je potřeba rostlinám nabídnout cca 2 m vysokou oporu. Doba klíčení je 1–2 týdny.


Memory of Nature - Pamäť prírody, revitalizácia a zachovanie prírodných kultúrnych pamiatok v Česko – Slovenskom prihraničí\nZákladní informace projektu\nMemory of Nature – Pamäť prírody, revitalizácia a zachovanie prírodných kultúrnych pamiatok v Česko – Slovenskom prihraničí.\nVITALITA n.o. LEHNICE, Lehnice č. 113 930 37 Lehnice, www.vitalitalehnice.sk\nHlavní přeshraniční partner:\nKRAJSKÁ HOSPODÁŘSKÁ KOMORA JIŽNÍ MORAVY Purkyňova 648/125, 612 00 Brno, www.khkjm.cz\nZačátek projektu / Konec projektu:\n01. 02. 2015 / 30. 09. 2015\nZachování nezměněné kvality přírody a krajiny prostřednictvím revitalizace historických krajinných prvků v urbanisticky vysoce zatížených oblastech, zmapování fondů historických parků, prezentace hodnotových přírodních celků vytvořených činností člověka v historicko-environmentálním kontextu, zpracování koncepce - metodiky pro sledování a revitalizaci.\nZmapování a prezentace hodnotových přírodních celků vytvořených činností člověka v Trnavském a Jihomoravském samosprávném kraji.\nRealizace intervence zaměřené na revitalizaci historického parku s cílem výměny zkušeností v aspektu zachování cenného přírodního dědictví.\nZahájení fóra dotčených (krajinný architekti, památkáři, environmentalisté) v aspektu přípravy společného postupu ochrany a revitalizace přírodních památek.\nIdentita krajiny a prostředí, ve kterém žijeme, je úzce spjata s historií, zvyklostmi a tradicemi. Způsobem života našich předků, kteří dané území osídlovali a následně budovali až na současný tvar. V současnosti mnohokrát zapomínáme na skutečné hodnoty, které zde máme, a naši předkové před mnoha lety pro nás vybudovali. Nesourodým způsobem se mnohokrát znevažují a znehodnocují prvky v zemi av sídlech, které identitu danému prostředí dávali. Historické dědictví v podobě zámků, kurií, hradů, Kalvárii, klášterů, božích muk a parků dává jedinečnost prostředí a tvoří kostru vlastní identity obce, ve které se nachází. Dává prostoru atmosféru, která zvyšuje atraktivitu země, její estetickou i duchovní hodnotu a pozorovateli poskytne zážitek na duchovní úrovni. Vytvářejí v prostoru atmosféru "Genius Loci" - duch místa.\nV 16. - 19. století vznikalo v České republice mnoho zahrad a parků, z nichž mnohé založili významní zahradní architekti. Objekty historických parků představují v obci nebo městě důležitou hodnotu jedinečného kulturního a historického dědictví spojeného s přírodním prostředím. Jsou přínosem pro společnost, potvrzují a vysvětlují její původ, příčinu vzniku, spojitosti a návaznosti na historii daného kraje, regionu či okresu.\nJihomoravský kraj je výrazným krajem s vysokou kvantitou a různorodostí historických objektů. Zvláště specifické jsou zámečky a kurie s charakteristickými rozlehlými parky, které většinou sloužily jako letní sídla šlechty. Hospodářský úpadek někdejších majitelů, dvě hrůzné světové války a někdy i nepochopení kulturně-společenského významu těchto objektů zredukovalo jejich počet natolik, že dnes zůstalo v Česku už jen několik takových parků, které si zachovaly svůj původní vzhled.\nHistorické parky jsou výrazným krajinotvorných prvkem s nevyčíslitelnou hodnotou. Území dodávají jedinečné kulturní, historické a estetické hodnoty. Vytvářejí v prostoru jedinečnou atmosféru. Historická zeleň jako plošně-prostorová architektonicko-vegetační kompozice představuje jedinečnou formu kulturního dědictví každého národa, která se musí chránit. Jejím specifikem je především skutečnost, že se jedná převážně o biologickou hmotu, která je ve své podstatě proměnlivá v průběhu času, což má vliv na charakter kulturní památky.\nPark je syntézou přírodních prvků, architektury a umění, ve kterém se využívá, obohacuje a vyjadřuje bohatství a rozmanitost přírodních podmínek. Jako kulturní výtvor park tvoří uměle koncipované a realizované společenství parkových rostlin. Jejich kulturní hodnota spočívá především v podobě, kterou jim vpečetil člověk, a která se více či méně liší od jejich potenciální přírodní podoby. Kulturní hodnota je poplatná době vzniku historické zeleně, nese znaky určitého slohového období nebo lokální kultury. Její zachování je možné jen neustálou péčí, bez které by převládla její potenciální přírodní podoba, se kterou se setkáme v každém zanedbaném či opuštěném objektu historické zeleně. Historické parky tvoří nedílnou součást nemovité kulturní památky a vytváří pro historický objekt specifické prostředí. Jejich kvalita a význam se odvozuje od architektonického řešení, biologické hmoty a současného stavu. Jelikož se jedná o živou hmotu, je nutná jejich pečlivá permanentní odborná údržba a postupem času i revitalizace. Historické parky se musí udržovat tak, aby se zachovaly i pro další generace.\nJak v Trnavském samosprávném kraji, tak iv Jihomoravském kraji se v posledním období rozmohla investiční výstavba v obytných i průmyslových zónách, dochází k výraznému zahušťování urbanistických celků. V aspektu ochrany přírody a krajiny se sice vymezily chráněné krajinné oblasti, které jsou ošetřeny zákonem, nicméně je velké množství stanovišť, které byly realizovány plánovaně, a jsou součástí velkých architektonických celků jako krajinné prvky (parky historických objektů, přirozené parkové centra měst a obcí), které mají trvalou environmentální a historickou hodnotu, avšak jsou urbánní činností ohrožovány a zároveň jsou i posledními zbytky hodnotové přírody na rozsáhlých zastavěných územích. Jak na slovenské, tak i na české straně jsou to historické parky, které je nutné zmapovat, navrhnout intervenční opatření na jejich realizaci a zpřístupnit je pro širokou veřejnost - dostat je do povědomí v aspektu vzdělávání a propagace.\nMapování historických parků a přírodních fragmentů jako součástí objektů kulturního dědictví v Jihomoravském kraji\nÚkolem aktivity bylo zmapovat poslední zbytky člověkem vytvořených stanovišť nacházejících se u historických objektů patřících do národního kulturního dědictví. Předmětem aktivity bylo vytvoření tištěné prezentace fondu historických parků v JMK včetně fotodokumentace, vyzvednutí specifik každého území a aktivit pro jejich zachování. Mapování probíhalo ve20ti zvolených lokalitách:\nBrno – Špilberk\nValtice – Zámok Valtice\nVeselý nad Moravou\nMapování historických parků a přírodních fragmentů jako součástí objektů kulturního dědictví v Trnavském samosprávném kraji\nÚkolem aktivity bylo zmapovat poslední zbytky člověkem vytvořených stanovišť nacházejících se u historických objektů patřících do národního kulturního dědictví. Předmětem aktivity bylo vytvoření tištěné prezentace fondu historických parků v TTSK včetně fotodokumentace, vyzvednutí specifik každého území a aktivit pro jejich zachování. Mapování probíhalo ve20ti zvolených lokalitách:\nLehnice – Veľký Lég\nKráľovičove Kračany – Lesné Kračany\nZpracování dendrologického průzkumu ve vybrané přírodní památce Jihomoravského kraje\nAktivita se zaměřovala na zpracování dendrologického plánu pro realizaci revitalizace vybraného parkového objektu v Jihomoravském kraji. V rámci průzkumu se určí druh dřevin, parametry dřevin, jejich počet a zdravotní stav. Na základě těchto údajů byla stanovena společenská hodnota dřevin. Součástí průzkumu byla i prezentace metodiky zpracování revitalizačních projektů historických parků. Dendrologický průzkum probíhal ve dvou lokalitách - dvou historických parcích. Jedná se o pilotní prezentaci činností a opatření směřujících k revitalizaci a zachování historických parků.\nRevitalizace historického parku v Lehnicích\nAktivita se zaměřovala na provedení pilotního projektu revitalizace historického parku. Revitalizace probíhala ve formě ošetření a kácení stromů, s náhradní výsadbou na základě zpracovaného a schváleného dendrologického plánu. Tato aktivita bude sloužit jako prezentace bestpractices pro realizací dalších revitalizačních projektů v rámci Trnavského a Jihomoravského kraje.\nPrezentace historických parků a přírodních fragmentů TTSK pro žáky základních a středních škol a širokou veřejnost\nJedná se o vytvoření a vybavení prezentační a vzdělávací místnosti v historickém kostele nacházejícím se uprostřed parku v obci Lehnice. Umístění prezentační a vzdělávací místnosti je strategické vzhledem k přítomnosti historického parku, který byl v rámci projektu revitalizovaný. Žáci, studenti a široká veřejnost tak získají nejen přehled o historických parcích nacházejících se na území Trnavského kraje, ale budou mít i reálný příklad, jak lze zrevitalizovat historický park, zvýšit jeho estetickou a společenskou hodnotu a zachovat ho pro budoucí generace.\nPrezentace historických parků a přírodních fragmentů JMK pro žáky základních a středních škol a širokou veřejnost\nPrezentace historických parků interaktivní formou. Zatímco na slovenské straně se vytvořila jedna stálá místnost pro prezentaci historických parků ležících v TTSK, na straně Hlavního přeshraničního partnera byla zvolena interaktivnější forma. Bylo vytvořeno 16 ks prezentačních panelů o historických parcích JMK a jeden prezentační altán pro výstavu přírodní památky a parky JMK. Tímto způsobem budou výstupy projektu prezentovány pro školy, instituce a i širokou veřejnost.\nVizualizace a zpřístupnění mapování historických parků a přírodních fragmentů v Trnavském a Jihomoravském kraji - www.historickeparky.eu\nOnline forma prezentace výstupů projektu. Byla vytvořena společná doména www.historickeparky.eu, která bude zastřešovat všechny výstupy projektu. Jedná se o online prezentaci historických parků ležících na území TTSK a JMK, včetně fotodokumentace, popisu, zajímavostí, mapy.\nV rámci projektu došlo k vytvoření a upevnění udržitelných společných přeshraničních struktur a vztahů vytvořením stabilní kooperační sítě za účelem propojení obou krajů na bázi řešení problematiky ochrany přírody a krajiny v aspektu zachování a revitalizace krajinných prvků s trvalou environmentální a historickou hodnotou. Nastavení takových vazeb bude potenciálem pro utužení spolupráce všech orgánů a zúčastněných organizací na území obou krajů, které budou projektem dotčeny. Z toho důvodu realizací projektových aktivit dojde k přeshraničnímu rozvoji spoluprací, jejichž východiskem jsou investice do revitalizace posledních zbytků hodnotové přírody na rozsáhlých zatavených aglomeracích přeshraničního území.\nV rámci projektu došlo k vytvoření přeshraničního partnerství mezi neziskovou organizací VITALITA no Lehnice (SR) a KRAJSKOU HOSPODÁŘSKOU KOMOROU JIŽNÍ MORAVY (ČR). Toto partnerství není založeno prioritně na vypracování projektu a vzájemné kooperaci při realizaci jednotlivých aktivit, ale především na vzájemné spolupráci při udržitelnosti výstupu projektu. Kromě projektového partnerství se realizací projektu vytvořilo institucionální partnerství i mezi sítěmi dotčených odborníků v oblasti (krajinní architekti, památkáři, environmentalisté z obou dotčených regionů...), kteří se společně podíleli na dosažení výstupů projektu, navzájem se seznámí a budou moci participovat na společných projektech.


Archiv diskuse Volná dopravní diskuse do 14. 2. 2018 Petr_vlček 69 1 14. 2. 2018 19:05\nStředa, 14. února 2018 - 19:28:38\nVenco je vidět že jsi nikdy nebyl pořádně nemocen. Jinak bys ty hlouposti s pekařem a zdravotnictvím nemohl ani vyslovit.\nKdo chtěl chápal kdo ne nechápal.\nJednou to pochopíš až budeš potřebovat tu pomoc a budeš bojovat třeba s rakovinou.\nTeď mi došlo my vlastně vlastníme pod silnicí pozemek cca 214 m. Zitra asi dám vypověď a budu vybírat mýto. Kurňa Venco nechceš tudy jezdit do práce? Já tě každý den pumpnu a oni ti ty kokotiny z hlavy vykouří...\nStředa, 14. února 2018 - 20:27:18\nA ta pravá [zadnice] by nastala až by se někdo z vlastníků pod existující silnicí rozhod že ji tam mít nebude, na což má podle anarchokapitalistoliberálů právo libovolně nakládat se svým majetkem/pozemkem.\nJasně, stejně jako dnes je naprosto běžné, že třeba hypermarket se rozhodne, že zazdí vchodové dveře, aby lidé nemohli nakupovat. Jako majitel na to má samozřejmě právo.\nProblém vás, eteistů je ten, že přesně víte, jak by všechno (ne)fungovalo. Stejně jako socialisté ve svém bláznivém plánování naprosto přesně věděli, že např. ve městě velikosti Písku je potřeba X prodejen potravin, Y prodejen obuvi a Z dámských kadeřnictví. Já to nevím kolik je čeho třeba. Já to ani nemůžu vědět, nejsem Bůh ani Děd vševěd. Já to ani nepotřebuju vědět, protože ve městě bude nakonec přesně tolik prodejen čehokoli, kolik se jich uživí - to znamená kolik jich bude schopno fungovat bez dotací - to znamená kolik jich bude prospěšných. Po boomu megahypersupermarketů koncem 90-tých let se značná část prodeje potravin přesunula právě tam. Bývalé "sámošky" Jednota apod. často zanikaly, drobné obchůdky měly problémy a nadávaly na řetězce. No a co se nestalo? Postupně opět začaly vznikat malé obchůdky v centrech měst a bylo oživeno mnoho bývalých sámošek, většinou díky asijským obchodníkům. Protože po nich byla opět poptávka, lidi je chtěli a rozhodli ne směrnicí, ani dotací, ale svýma peněženkama. Ono když člověk jde ráno pro 5 rohlíků a 20 deka salámu ke snídani, je trochu nepraktické jet autem na druhý konec města. A Vietnamský obchůdek toto splní dokonale. Pro velký týdení nákup zas málokdo jde do původní sámošky, ale právě do těch řetězců. Vyřešeno - trh to vyřešil. Ne moudří politici.\nMHD bez dotací může fungovat. V rukou měst a politiků je to zkostnatělý systém, nikdo nezná ekonomickou kalkulaci, nikdo neví, zda by to nešlo provozovat levněji, prostě se vezmou peníze ukradené na daních, jízdné se stanoví tak, aby lidi moc nebrblali a jede se. Někde zavedou MHD zdarma, kecy že je to pro lidi a eko a odlehčení dopravy si mohou nechat od cesty, všichni přece víme, že to nedělají kvůli svému znovuzvolení. Kdyby byla MHD v rukou volného trhu, pak by to mohlo fungovat i na jiných principech, které teď nedokážu specifikovat, stejně jako neumím stanovit, jestli má být v Písku 327, nebo 512, nebo 46, nebo 10 prodejen potravin. Protože co podnikatel, to nápad. Možná bysme se divili, s jakým řešením by někteří přišli, kdyby jim v tom nebylo bráněno jako dnes. Samozřejmě, že dnes se téměř nikdo do provozování MHD pouštět nebude, stačí si připomenout situaci v Kroměříži.\nCo třeba zavés dotované kadeřnictví - vždyť leckterá žena dnes utratí u kadeřnice i 500 - 1000,- Kč (fakt nevím odhad, možná je to i víc). Není to moc? Kdyby kadeřnictví dotovalo město, mohly by ceny klesnout třeba o polovinu a kadeřnici by si mohlo dovolit více žen, třeba i některé sociálně slabší lidé, co se nyní pižlají doma sami. A po ulicích by chodilo více odborně upravených žen (případně mužů, abych to tady neslíznul od nějakého genderového inženýra), město by bylo hnedle krásnější a reprezentativnější, přilákalo by to turisty, ti by zde utráceli svoje penízky, takže by se ta dotace bohatě vyplatila.\nA co bychom ještě mohli dotovat? Ano - obchody s oblečením - když budou lidé chodit hezky oblečení, platí argumenty z předchozího odstavce. A stavební firmy? Zadotujeme stavební firmy! Lidé si zaslouží lepší domy, novou střechu, opravenou fasádu. A město na tom opět vydělá, vždyť kdo z turistů by nechtěl navštívit vzorně upravené město s příkladně udržovanými domy?\nJeště nějaké nápady? Peněz z dotací je dost, stačí je čerpat, čerpat,... čerpat.\nStředa, 14. února 2018 - 20:37:15\nNerad se do toho pletu, ale ne se všemi nemocemi a zdravotními problémy si dokáže naše "bezvadné" dotované zdravotnictví poradit, někdo tak musí jezdit k soukromému doktorovi, kterého si musí sám zaplatit a ze zdravotního pojištění mu na to nejde ani koruna .\nStředa, 14. února 2018 - 21:06:19\nČíslo příspěvku: 11051\nVenco promiň ale ty jsi snílek. Vůbec nechápeš oco jde.\nAd Kuba j ano máš pravdu s některými nemocemi ne. Ale soukromý doktor ti nepomůže s vážnými nemocemi.\nPokud myslíš těmi doktory všelijaké léčitele kteří jen tahají peníze tak o těch nemluv.\nJak se řeší třeba lidé se selhaním ledvin? Léčba stoji milion ročně. Pokud nebudeme vybírat daně ty lidé chcípnou. Opravdu to tak bude? Venco až to poznáš na vlastní kůži tyhle nesmysly neřekneš . to jsi opravdu taková hyena?\nStředa, 14. února 2018 - 21:06:58\nAres1: Se divím, jakou mám s Tebou trpělivost. A Ty zas vytáhneš zdravotnictví a dokonce rakovinu. Tak ještě jednou, pomalu a dvakrát:\nZdravotnictví by fungovalo podobně jako dnes, s tím rozdílem, že by nebylo státní, ale soukromé. Některé prkotiny typu nachlazení, chřipka (my dnes vlastně ani nevíme, kolik stojí léčba chřipky, dá se to vůbec zjistit?) bych si mohl hradit hotově, nakonec dnes to stejně dělám, právě v těchto dnech na mě něco leze a ten Coldrex a kapky do nosu jsem si koupil v lékárně za svý, s tím nebudu otravovat doktora a pojišťovnu. Vyšší level, jako úrazy, vážnější nemoci, rakovina by byly předmětem dobrovolného zdravotního pojištění. Ne daně, jako dnes, ale opravdového pojištění. Kdo by se nepojistil, ten by měl smůlu a byl by odkázán na pomoc charity a mecenášů. Ostatně ti fungují i dnes. Námitka, že by se nemusel pojistit každý je správná, ale týká se Tebe? Pojistil by ses, nebo ne? Byl bys zodpovědný, nebo ne? A cizí lidi Tě nemusí zajímat, na rozdíl od dnešního systému bys jejich nezodpovědnost neplatil Ty. A v souvislosti s tím si neodpustím jeden krásný a pravdivý bonmot: "Kdyby se každý staral sám o sebe, bylo by o každého postaráno".\nA k tomu pojištění: Víš co to je pojištění? To je něco podobného, jako když sázíš v sázkové kanceláři na nějakou událost. Čím je pravděpodobnější, že událost nastane, tím nižší je kurz. A naopak. U pojištění je to podobné - zvažují se rizika a z toho vyplývající pravděpodobnost, že se zraním (u horolezce je to asi pravděpodobnější, než u uklízečky), že onemocním nějako vážnou chorobou (rakovina bude pravděpodobnější u kuřáka, než u nekuřáka) apod. Prostě platím pravidelnou menší částku a v případě plnění dostanu určitou částku, nebo uhrazenou operaci, léčbu, zdravotní pomůcky - je to jen o tom, jak bude uzavřena smlouva. DOBROVOLNÁ smlouva! A kupodivu to funguje i dnes - opravdu neznáž ze svého okolí nikoho, kdo byl pojištěn na úraz a dostal peníze když si zlomil ruku? Jde to v tomto případě bez státu, nebo ne? Pojištění domu proti požáru, povodním, vloupání... funguje to dnes na dobrovolné bázi a bez státu? Fakt pořád nevím, co vlastně řešíš.\nTeď mi došlo my vlastně vlastníme pod silnicí pozemek cca 214 m. Zitra asi dám vypověď a budu vybírat mýto. Kurňa Venco nechceš tudy jezdit do práce? Já tě každý den pumpnu a oni ti ty kokotiny z hlavy vykouří..\nDnes neplatíš na dálnicích mýto (kamiony), nebo dálniční známku? Kdybych nebyl nucen platit daně, je naprosto logické, že bych vlastníkovi komunikace nějakým způsobem platil. Zda by šlo o formu mýta (nepraktické), nebo obdobu dálničních známek, předplacených kuponů, nebo jinak... Nemůžeme vědět, s čím by podnikatelé přišli. Ale ze zkušeností z reálného života odhaduji, že by vymysleli spoustu řešení a ty nejlepší pro obě strany by se prosadily a ty špatné by zanikly. Určitě by byl přirozený zájem na tom, aby to bylo pro uživatele co nejjednodušší a různí majitelé pozemků by se zřejmě snažili o nějaký jednotný systém. Nemusíme chodit daleko, funguje to např. u kreditních karet, které mají všechny stejné rozměry, ač je vydávají různé banky a ač na to neexistuje žádný státní předpis, nebo směrnice EU. A proč tomu asi tak je? Kdybys byl bankéřem, vydával bys svým zákazníkům karty, které by jim byly v každém obchodě k ničemu, protože by nebyly kompatibilní se čtecím zařízením? Aha!\nP.S. Do práce chodím pěšky, mám to cca 7 minut a během příštích týdnů se budeme stěhovat o ulici za rohem a pak to budu mít cca 4 minuty.\nEdit: Hyena je stát, protože okrádá své občany formou daní.\nA ještě jeden edit: Ale soukromý doktor ti nepomůže s vážnými nemocemi.\nProtože evidentně ztrácíš paměť, připomenu Ti, co jsem tu psal v sobotu 10.2.:\n"A až zase začneš strašit se zdravotnictvím, že bez státu bysme tu pochcípali na ulicích, tak si vzpomeň na příklady (nejen) malých dětí, na které se pořádají různé sbírky a sbírají víčka, protože jsou vážně nemocné, léčba je velmi drahá a pojišťovna ruku v ruce se státem nehradí léčbu, protože... doplň si důvody sám. Znám případ, kdy se díky výzvě maminky na internetu vybralo na její nemocná dvojčata za 4(!) dny asi 470 000. Dovolím si tedy tvrdit, že bez solidarity (DOBROVOLNÉ) spoluobčanů, kdyby se maminka spoléhala na ten skvělý stát, by děti chcíply. Ale víme, bez státu to přece nejde, že?"\nA teď se zeptám - opravdu si myslíš, že v tomto případě té mamince nepomohl soukromý sektor? Nebo ti lidé, co jí posílali ty peníze byli co? Stát?\nStředa, 14. února 2018 - 21:16:52\nBy me zajimalo kdo by komercne zdravotne pojistil po druhym infarktu nebo treba kolapsu ledvin s dialyzou. A co by soukromymu subjektu branilo po zjisteni rakoviny obratem smlouvu vypovedet.\nStředa, 14. února 2018 - 21:27:42\nPetr vlček: Typické hledání důvodu proč něco nejde za každou cenu. Tak hledej dál.\nAle přesto se pokusím odpovědět - Třeba by šlo přímo do té smlouvy dát, že ji nelze vypovědět na zálkladě zjištění rakoviny apod. Nevím, nejsem právník, ale podobně můžu argumentovat i dnes - může mi pojišťovna vypovědět pojistku na požár domu v momentě, kdy zjistí, že můj dům shořel?\nA tohle už opravdu není o MHD, panebože... Moderátoří přesuňte to, prosím do volné diskuze. Děkuji.\nČtvrtek, 15. února 2018 - 11:14:57\nOno je to hodně navázáno i na důchodový systém. Ty peníze prostě v budoucnosti nebudou a lidé budou tlačeni do sdílené a šedé ekonomiky více a více, do kryptoměn, zlata a část jich prostě emigruje do zemí, které jsou perspektivnější, a kterých je rok od roku více. Ono LZE mít průběžný systém, i když ubývá těch, co vydělávají. Můžete třeba říct, že odvody ze mzdy budou 85% a penze 4000Kč. Pak systém vyrovnáte. Nebo si na penze můžete natisknout. Ale zamozřejmě to bude mít další konsekvence:\n- Při tak vysokém zdanění vám část lidí uteče do zahraničí (ti nejlepší), část odejde do šedé ekonomiky a část to prostě vzdá a půjde na pracák\n- Mít na to pořídit si bydlení a uživit rodinu (ženu a děti) bude ještě hůře dostupné, než dnes (a pokud si stát na penze bude tisknout, ceny nemovitostí vyletí do nebes a stanou se předmětem bublinózních spekulací, formou obrany před státem generovanou inflací)\n- Kdo není slepý, tak si při pohledu na vyhlídku čtyřtisícové penze uvědomí, že o takovouto "službu" státu opravdu nemá zájem. A bude se snažit z průběžné pyramidy za každou cenu vystoupit\n- Penzisti, dávkaři, neziskovkáři, věční studenti a státní zaměstnanci však budou mít (možná již mají?) demokratickou většinu a té menšině se budou v úniku snažit zabránit stále drakoničtějšími opatřeními\n- Produktivní menšina pochopí, že je to zvěrstvo. Systém, kde si jedni osobují právo rozhodovat/hlasovat o životě a majetku druhých, budou považovat za zločinný, protože je bude chtít vyždímat, co nejvíce.\n- Vznikne konflikt, který sice produktivní mohou po nějaký čas prohrávat, ale nakonec nutně musí vyhrát, protože to bez nich (a ne bez těch druhých) systém/ekonomika/společnost nefunguje\nKaždý, kdo počítá se snaží spočítat si udržitelnost penzijního systému by měl do rovnic ještě doplnit další faktory, bez kterých se ke správným číslům nedopracuje:\n- Nejde jen o náklady na penze, ale i o náklady na další služby seniorům. Zejména zdravotní péči (sociální služby, asistenci, příspěvky na bydlení, ...), kterou konzumují nejvíce a kterou opět musí platit ztenčující se vrstva produktivních rostoucí vrstvě důchodců. Tzn. i zdravotní systém se zhroutí, když JIŽ DNES tvoří státní pojištěnci polovinu pojištěných (tedy nepřispívají, jen konzumují). A to mám obavy, že statistici cudně opomíjí státní zaměstnance, o kterých si myslí, že do zdravotního i penzijního systému něco platí.\n- O tisíce ročně rostou i počty státních zaměstnanců, kteří nic neodvádějí, jen dále čerpají z peněz sebraných produktivním.\n- Rostou i počty lidí závislých na dotacích, grantech, atd... A až rostoucí regulace a manipulace přivodí další krizi, skokově vzrostou i počty nezaměstnaných.\nTo vše k přiblížení kolapsu přispívá také.\n"Snad každý dnes tuší, že důchodový systém jednou všechny důchodce neuživí. Důchodový účet je v deficitu už dnes. Mladý člověk se tedy musí nad tím, z čeho bude žít ve stáří, zamyslet sám Kolik peněz dávat stranou? Co nejvíc. Kdy začít? Co nejdřív. A kam peníze ukládat?"\nTo ano. Ale pokud ten mladý člověk není jen tupě poslušnou ovcí, musí se zamýšlet i nad dalšími otázkami. Třeba: Proč se tak nevýhodného a neperspektivního systému účastnit, proč do něj platit, když z něj (skoro) nic mít nebudu? Nebudou mi ty peníze pak chybět a sám třít nouzi? Nebylo by lepší je uspořit, investovat individuálně?\nCo se týče investování prostřednictvím fondů: mám obavy, že jakákoli forma členství v nějakém stádu je nebezpečná a v budoucnosti bude ještě nebezpečnější.\nProtože jednou státu peníze dojdou a na penze nebude. A stát začne šátrat tam, kde nějaké tuší. První na ráně budou vlastníci nemovitostí, druzí na ráně bude 3.pilíř a třetí na ráně budou finanční instituce (resp. vklady lidí) a investiční fondy. A až někde dál vzadu bude ten, kdo investoval individuálně, přes amerického brokera a peníze mu převáděl přes PayPal, přes Bitcoin. A úplně vzadu samozřejmě bude staromilec s hrncem zlaťáků zakopaným pod jabloní :-)\nV takové situaci rozhodně nepůjde udržet tramvaje v městech jako je Most anebo Liberec, ve městech, kde s tím mají potíže už teď. Nebo MHD v Havlbrodě.\nČtvrtek, 15. února 2018 - 19:13:39\nNezlob se Venco ale plácáš nesmysly. Z čeho bys zaplatil to selhání ledvin. Milion ročně na dobrovolném zdravotním pojištění? Nespadl jsi z višně?\nNezlob se ale jdi se s tím léčit.\nMýto a myslíš že mýto zaplatí dálnice? Tak možná čáry na nich.\nJeště ti chci říci jak píše Vlček tak pokud budeš se léčit jednou s rakovinou už tě nikdo nepojistí!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!! !!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!\nČtvrtek, 15. února 2018 - 21:25:42\nKotas: Podepisuji vše, co jsi napsal. Rád bych, kdyby se k tomu vyjádřil také Ares 1. A ty Bicoiny jsou dobrá cesta, ale bohužel slepá ulička. Až státům dojde, že by mohly přijít o monopol na peníze, tak to prostě zakážou. Ne jen tak, to by si naštvaly veřejnost, ale klasicky - jako vše, co se dnes reguluje a zakazuje. Nejprve je třeba vyvolat strach - v tomto přípdě budou strašit, že Bitcoiny využívají pedofilové, drogová mafie apod. a pak už je to jednoduché, protože "spořádaní občané" budou sami volat po zákazu těchto "škodlivých" fenoménů.\nAres 1: No jo, rakovina. Proč by mě někdo měl / neměl pojišťovat až mi zjistí rakovinu, když už budu pojištěn dávno před tím? Ty si taky jdeš pojistit auto až po nehodě, nebo dům až po požáru?\nZačínáš mi připomínat známou jednoho známého - živnostníka, která celý život pracuje jako úřednice ve státní správě. Ta ho jednou odrovnala konstatováním, že "my úředníci přece také platíme daně, nebýt nás, kdo by vás živnostníky živil?" Tohle opravdu prohlásila a nebyla to legrace. Dokonce si myslím, že tomu vážně věří, protože ta etaistická masáž je drtivá. Živnostníci jsou přece paraziti (Mládek), zloději (Babiš), okrádají stát, když platí na daních méně, než by měli (analogie - když mě v parku někdo okrade o peněženku a mě se podaří před ním schovat mobil, zloděj jsem samozřejmě já, neboť jsem ho okradl o mobil). Já si dokonce myslím, že Ares 1 si to myslí také, tato diskuze tomu nasvědčuje.\nČtvrtek, 15. února 2018 - 21:45:54\nNo hurá! Aspoň něco jsi pochopil. Takže stát vybírá daně, ale nestačí to. tak vybírá ještě mýto, ale nestačí to. Pořád slyšíme, že tahle dálnice je prioritní, na ní se peníze "najdou" a tahle dálnice se zatím stavět nebude, protože na ní nejsou peníze. A ve zdravotnictví pořád chybí peníze. A v penzijním systému kupodivu také chybí peníze. A ve školství je peněz dost, pardon... není. Nejsou peníze na platy učitelů. Politici by chtěli výrazně přidat policistům, hasičům, záchranářům, ale copak? Nejsou peníze. Tak jim přidají 5%. Heuréka! A každý rozpočet rok co rok je schodkový, každý rok se zadlužujeme, ale Babiš tomu říká snižování dluhu. David Copperfield hadr. A když se náhodou zadaří a jeden rok je údajně přebytkový (a tomu stejně moc nevěřím, pochybuji, že do toho byl započítán úrok z předchozích schodků) tak se tu plácáme po ramenou, jaký jsme borci. Tak kde je chyba? Nízké daně? Asi jo, když ty prachy všude chybí a ještě jedeme na dluh. Nemělo by tedy DPH být aspoň 40%? A daně z příjmu 80%? A piš si, že by to stejně nestačilo. Vysvětlení je jednoduché - nenažranost státu. Matematicky vyjádřeno: Nenažranost státu se rovná druhé mocnině celkové míry zdanění krát celkové míry regulace. Nedělají někde soudruzi z ČNDR chybu?\nÚterý, 27. února 2018 - 14:15:37\nNa proběhlé diskuzi mě nejvíc fascinuje ta urputnost, s jakou se někteří diskutující snaží vyvracet Vencovi jeho fantasmagorie a to i po tom, co několikrát prohlásil, že vlastně nemá představu jak by to či ono fungovalo, ale určitě by to fungovalo lépe\nVenca21 už dávno napsal\nNo... Za prvé nechápu, co by mělo být potencionálně nebezpečné na systému, který je založen pouze na dobrovolnosti. Ankap je totiž kouzelný v tom, že nikomu nic nenařizuje, ani nezakazuje, s jedinou výjmkou a tou je respekt k vlastnictví. a někdo mu na to odpověděl, že tato verze anarchie je zvrácená a zároveň nereálná a tudíž neškodná. Je to přesně tak.\nLidí je v česku deset milionů a stačí jeden, který se nesmíří s myšlenkou dobrovolnosti a celé to nebude fungovat. Právo každého je přece myslet si, co uzná za vhodné a chovat se s ohledem na své vlastní zájmy. A pokud se kdokoli rozhodne, že je jeho zájem vlastnit Českou republiku a začne pro to něco dělat, pak je celá ta myšlenka v háji.\nVím, že píšu s křížkem po funuse a po třinácti dnech, ale stejně mi to nedalo\nPátek, 02. března 2018 - 15:18:55\nProboha to snad není pravda. Já opravdu nemohu vědět, jak přesně to či ono bude fungovat. Kdo to ví? Možná Bůh (já v Boha nevěřím). Nikdo to neví! Příklad: Pamatujete scénu v závěru filmu Slunce seno erotika, jak tam Škopková - Růžičková plánuje budoucnost, mj. "...a telefon si necháme zavést až do maštale" Psal se rok 1991 a vize budoucnosti byla mít telefon zavedený až v maštali. No a skutečnost? Za pár let přece vůbec nebylo třeba zavádět nějaký telefon až do maštale, protože prostě a jednoduše MOBIL.\nKdybych třeba v roce 1990 prohlásil, že telefonní budky na ulicích jsou zbytečné a měly by se zrušit, byl bych za blázna. Kdybych to prohlásil dnes, většina lidí by s tím asi neměla problém. A tak se ptám: Vy víte, co bude za pár let za techniku? Vy víte, jak budou vypadat auta třeba za třicet let? A jestli vůbec budou nějaká auta? Já to fakt nevím, nevím nic a nestydím se za to, protože to prostě nemohu vědět.\nNebo - napadlo vás před deseti lety, že jednou budou fungovat služby typu UBER? A víte, co přijde za dalších 10 let?\nTak PROTO nemohu přesně do detailu popsat, jak bude fungovat společnost za desítky let. Ankap je založen na VOLNÉM TRHU a ten, jak známo NELZE naplánovat. Ano, komunisti a socialisti plánovali na 5 let dopředu kolik se čeho vyrobí, kolik se čeho vypěstuje... Oni vážně věděli, jaké budou mít lidé potřeby? Vy víte, kolik aut bude potřeba vyrobit ve Škodě Auto během příštích pěti let? Nebo to nevíte a vyrobí se přesně tolik aut, o kolik jich bude zájem? Co je na tom nepochopitelného? Anarchokapitalismus odmítá jakékoli státní plánování (soukromník ať si plánuje co chce, to je jeho věc) a vy po mě chcete, abych vám tu naplánoval jak má vypadat budoucnost? Jste normální?\nAno, nevím přesně jak by to či ono fungovalo, ale co vím jistě, že by to bez státu fungovalo lépe. Stejně jako už dnes soukromá sféra funguje podstatně lépe, než stát. Tak to prostě je. A nevkládejte mi do úst, že v ankapu by nebyly žádné problémy a že by všechno fungovalo skvěle. Ne, to jsem nikdy netvrdil. Ankap není lék na všechny problémy lidstva, je to jen lepší uspořádání, nežli demokracie. Podobně demokracie je lepší uspořádání, než totalita. Ale ani demokracie přece není dokonalá, i v demokracii se krade, vraždí, podvádí, korumpuje... I v ankapu by se kradlo, vraždilo, podvádělo, možá i korumpovalo, ale ne ve státní sféře, protože by žádná státní sféra nebyla.\nA pokud se kdokoli rozhodne, že je jeho zájem vlastnit Českou republiku a začne pro to něco dělat, pak je celá ta myšlenka v háji.\nTohle jsem moc nepochopil, co tím chtěl autor říct. Jako že v ankapu by to byl problém, ale v dnešní demokracii to problém není? Já třeba vím o jednom pánovi s monogramem AB, který pro to, aby vlastnil celou ČR dělá poměrně hodně. A spousta jeho voličů mu v tom zdatně pomáhá.\nK čemu vlastně potřebujeme stát? K ničemu. Všechno lze dělat bez státu. Když se vrátím k zmiňovaným službám typu UBER - to je dokonalý příklad, kdy subjekt A nabízí nějakou službu a subjekt B ji využívá k oboustranné spokojenosti. A nepotřebují k tomu žádný stát. Jenže státu se to samozřejmě nelíbí. Proto ten hon na UBER - musí se svázat, zregulovat, my vám ukážeme, kdo je tady pánem! Podobné je to i u internetu, zatím ještě nejsvobodnějšímu médiu. Snahy o jeho regulaci postupně sílí. Vše ve jménu páchání dobra. Je to logické - stát musí dělat všechno proto, abychom na něm byli závislí. Abychom ho potřebovali. Politici a úředníci potřebují, abychom je potřebovali. Dokážete si představit toho chudáka politika, nebo úředníka, který jednoho dne zjistí, že ho vlastně nikdo nepotřebuje? Co by dělal? Proto musí vyvíjet jakoukoli činnost, aby obhájili svoji existenci. Proto to všechno páchání dobra, zákony, vyhlášky, směrnice a regulace. To není proto, že to potřebujeme, ale proto, že politici a úředníci to potřebují, oni musí vykázat nějakou činnost. A to se nikdy nezastaví, protože kdyby se to zastavilo, politici a úředníci by byli zbyteční. A to samozřejmě nikdy nedopustí. Veškeré problémy, který stát řeší nejprve sám způsobil. Je to dokonale zamotaný kruh. Stát se musí nacpat do každičké lidské činnosti, jinak by totiž hrozilo, že by lidé zjistili, že ten stát vlastně nepotřebují a to stát samozřejmě nemůže připustit. Bez státu si zanedlouho ani neutřeme zadek. Vždyť já ani netuším, jestli během vykonávání velké potřeby neporušuju nějakou evropskou směrnici. Minimálně při splachování.\nTohle by v ankapu nebylo - nebyli by ani politici, ani úředníci. Tedy možná by nebyli. Je možné, že by o ně někdo měl zájem, že by někdo měl pocit, že potřebuje svého politika a úředníka. Tak by ho prostě měl. Za své. Normálně by si ho najal, jako třeba instalatéra, nebo malíře pokojů. Docela by mě zajímalo, jak lukrativní by bylo dělat politika, nebo úředníka, kdyby si je lidé platili ze svého. Zřejmě by to bylo velice výdělečné povolání, když je tedy podle většiny zde diskutujících tolik potřebujeme a bez nich to prostě nejde.\nPátek, 02. března 2018 - 16:34:33\nJe vidět že nevíš o čem mluvíš. Nikdy ve své zaslepenosti nepochopíš že bez daní se to prostě neobejde. Dál to nemá smysl rozebírat. Doufám že nechodíš k doktorovi, nebo jinak nevyužíváš něco z daní. Jinak si stejnej hajzl jako já. Jenže mě je to jedno.\nVíc už to nebudu rozebírat. Ty stejně si zaslepen.\nMěl jsem tě za slušného člověka. Bohužel jsem se mýlil. Ne pro tvůj názor ale pro ty sprostá slova která si ke mě pronesl.\nPátek, 02. března 2018 - 16:39:22\nSobota, 03. března 2018 - 15:45:04\nAres1: Opět argument se státním zdravotnictvím a jak bychom bez něj pochcípali? A víš, že tomu už začínám věřit? Stačí přece porovnat státní (centrálně plánovaný) a soukromý (volnotržní) sféru.\n1. Automobilový průmysl: Jsem rád, že za dob AZNP Mladá Boleslav stál tehdejší výkřik módy Favorit pouhých 89 000,- Kč. Psal se rok 1989 a běžný, průměrný plat byl tehdy cca 10 x menší, než dnes. Dnes tedy máme desetinásobné příjmy, máme i desetinásobné ceny? V něčem ano, v něčem , třeba nájmy i vyšší. A co ten Favotit? na dnešní dobu by stál pouhých 890 000,- Kč. A to bez dnes naprosto běžných věcí jako klimatizace, ABS, centrální zamykání, Airbagy a fůra dalších prkotin. Jsem šťastný, že tehdejší státní podnik uměl vyrobit osobní vozidlo tak levně a dnešní zlí kapitalisti chtějí za srovnatelnou Fabii neskutečných 300 000,- Kč. A tu klimatizaci atd. nám ti zloději dají jako bonus. Takže 1:0 pro stát. Bravo!\n2. Potraviny: Denně zakopávám na chodnících o desítky a stovky mrtvol, které neměli to štěstí, aby si mohly dovolit základní potraviny ve zlém kapitalismu. Poloprázdné regály v kapitalistických supermarketech a nehorázně vysoké ceny potravin v nestátním sektoru se nedají srovnávat s fantastickou nabídkou socialistických samoobsluh Jednota, Pramen a s nekonečným výběrem masa a uzenin v socialistických řeznictvích. Ách. 2:0 pro stát.\n3. Telekomunikace: Díky zlým kapitalistickým mobilním operátorům je mobilní telefon výsadou těch nejbohatších a drtivá většina populace nemá a nikdy nebude vlastnit mobilní telefon. Astronomická výše mobilních tarifů je výsledkem vykořisťovatelské filozofie volného trhu. Pokud by byl na trhu místo všech těch O2, T-Mobilů a Vodafonů jeden státní mobilní operátor SPT Telekom, ceny by klesly nejmíň o 70 % a lid by byl šťastný. 3:0 pro stát.\n4. Cestovní ruch: V době státního podniku Čedok jsme mohli každoročně trávit dovolenou v Jugoslávii, Bulharsku, nebo v NDR. Dnes, díky zlým kapitalistickým soukromým cestovním kancelářím můžeme tak maximálně do Chorvatska, Italíe, Španělska, Kanáry, Tuniska, Egypta, Malorcu, Thajska, ... hrůza! 4:0 pro stát.\nKonec ironie, teď už vážně:\n5. Zdravotnictví: dnes, ve státním zdravotnictví jsou roční výdaje na zdravotnictví X miliard Kč. Není důležitá ta konkrétní částka (ani nevím, kolik to přesně je, důležité je to X) To znamená že z Y miliard, které vydělaly firmy a jejich zaměstnanci stát vzal ať už formou daní, nebo zdravotního pojištění právě těch X miliard, které použil na zdravotnictví. Pokud by zdravotnictví nebylo státní, stát by firmám a zaměstnancům nevzal X miliard na zdravotnictví a těm firmám a zaměstnancům by zůstalo X miliard, které by mohli použít ... třeba za zdravotnictví. Všimni si, že nezmizela ani Koruna. Proto není žádný rozumný důvod, aby lidi chcípali, jak často a rád píšeš. Ale pokud chceš raději dobrovolně chcípnout, než aby sis zaplatil za služby lékaře, pak je to Tvoje volba a máš na ní právo. Ty si opravdu myslíš, že stát, tím že vybere od lidí peníze, že je tím nějak zázračně zhodnotí, rozmnoží a jen díky tomu je dostatek prostředků na zdravotnictví? Že kdyby stát ty samé peníze lidem nevzal, že by neexistovaly? Že by je nikdo nevydělal? Nebo že by je někdo zakopal tři metry hluboko pod zem? Nebo jaký je důvod, proč si pořád namlouváš, že bez státu by peníze na zdravotnictví nebyly, když by evidentně byly a troufám si říct, že i více? Protože by je stát neprošustroval, jak je jeho dobrým zvykem. A protože by existovala ekonomická kalkulace, díky níž by ceny na volném trhu i v oblasti zdravotnictví byly nesrovnatelně nižší, než je tomu dnes. O nákladové a subjektivní teorii hodnoty jsem psal zde a je tam popsán i problém zdravotnictví. A upozorňuju, že to nejsou nějaké mé výplody fantazie, ale seriózní ekonomické zákonitosti od seriózních a světově uznávaných ekonomů. Já nic nevymýšlím, já to jen "papouškuju".\nMěsto má právo si pro své občany dělat co chce oni ho totiž zvolili.\nV pořádku, demokracie v praxi.\nPokud budou mít svobodní nějakou demonstraci vezmu kamení třeba se jim rozsvítí.\nPondělí, 05. března 2018 - 01:09:20\nVenca21: To s těmi operátory je velmi zajímavé. Čeští operátoři mají své služby celkem předražené až budí dojem kartelu. Myslíš že ankap je vůči kartelům méně náchylný?\nJelikož jsou mi ideologie s velkou mírou svobody až anarchie blízké, zajímal by mě tvůj názor - jakožto anarchokapitalisty - na policii resp. legitimizované násilí...\nJestli se ti tohle zdá i mimo volnou dopravní diskusi můžeš napsat sz\nPondělí, 05. března 2018 - 02:35:07\n6332: Všechno o ankapu najdeš zde. Je tam popsáno téměř vše a pěkně přehledně podle jednotlivých témat.\nPondělí, 05. března 2018 - 09:12:45\nDíky, to vypadá přijemně obsáhle\nPondělí, 05. března 2018 - 15:44:41\nČíslo příspěvku: 11095\nPromiň ale tvůj příspěvek je sice pěkně psán ale pořád si nevysvětlil jak to bude bez danï. Neodkazuj se na kdejaké stránky. Mě zajímá názor ne krávoviny které sepíše kdejaky blázen.\nNebudu li platit daně ptám se kdo mi zaplatí zdraví,silnice atd.\nJistě víš že je-li průměrný plat 29 000 tak pokud zruším daně tak zaměstnavatel z mě odvádí totéž. Tudíž baj vočko dostanu 60 000.\nZ toho tedy budu platit život. To jsi blázen.\nTo tě zabije i chřipka. Je vidět že fakt nevíš co mluvíš.\nPondělí, 05. března 2018 - 22:10:00\nAresi, Aresi... Všechny odpovědi na své otázky nalezneš zde. Je to dlouhý viď? Nechce se Ti to celé číst viď? Chceš odpověď, ale jasnou a stručnou, nejlépe v pár větičkách, viď? Tak oslov pana Okamuru, nebo Konvičku, nebo Hampla a podobné spasitele světa a oni Ti dají řešení na všechny problémy v instatntím balení. Jasné stručné a úderné. To jsou totiž kouzelníci, kteří mají snadný recept na všechny problémy světa. Pokud chceš opravdu pochopit principy anarchokapitalismu, společnosti bez státního násilí a volného trhu, pak Ti opravdu nezbývá nic jiného, než si krávoviny od toho blázna přečíst. Ten blázen se mimochodem jmenuje Martin Urza (chápu, že to musí být blázen, protože má dredy), a anarchokapitalismem se zabývá již dlouhou dobu, sepsal stovky (možná tisíce) článků na toto téma, dělá různé přednášky, několikrát vystupoval i v diskuzních TV pořadech. Já jsem takový anarchokapitalista "začátečník", určitě dělám ve svých příspěvcích spoustu chyb a argumentačních faulů, byť nechtěně, ale pramení to právě z té mé minimální zkušenosti s diskuzemi na toto téma. Proto raději odkazuju na stránky někoho, kdo to má jasně a přehledně sepsané, evidentně ví, o čem píše a hlavně s ním téměř ve všem souhlasím. Jinak bych ho nedoporučoval. Takže pokud Tě zajímá můj názor a ne krávoviny nějakého blázna, pak to ber tak, jakobych ten text v odkazu psal já sám. Je to totiž perfektně sepsaný i můj názor, byť ho psal někdo jiný.\nNebudu li platit daně ptám se kdo mi zaplatí zdraví,silnice atd. No dyť sis odpověděl vlastně sám! KDO MI zaplatí MOJE zdraví, silnice (TVOJE silnice?) Prostě bereš jako naprostou samozřejmost, že Ti Tvoje věci bude platit někdo cizí. Jinak byses přece takhle neptal, ne?\nPovažuješ alespoň svoje zdraví za opravdu svoje, nebo za veřejné? Protože já neustále kolem sebe slyším, že existuje nějaké veřejné zdraví, z toho mi tedy vyplývá, že když soused má rakovinu, tak já ji mám taky, protože jde o veřejný, společně sdílený statek. A proto máme veřejné zdravotnictví.\nPak by možná stálo za to uvažovat takhle (a skoro se bojím sem tu myšlenku napsat, aby to náhodou nepřečetl nějaký dobroděj a nezačal to opravdu prosazovat ve sněmovně): Jelikož zdraví je věc veřejná a střídání ročních období způsobuje velké výkyvy teplot od letních 35 do zimních - 25 stupňů Celsia a nízké či velmi vysoké teploty mohou způsobit zdravotní problémy jednotlivců (= nás všech), pak je namístě nenechat takto rizikový sektor pouze na rozhodnutí nezodpovědných občanů, ale musí se to řešit centrálně. Není přece možné, aby si každý sám, bez jasných státních pravidel rozhodoval, jaké oblečení bude nosit v létě a jaké v zimě. Američtí vědci totiž podle jedné studie zjistili, *** že nedostatečné oblečení může lidem při nízkých venkovních teplotách způsobit vážné zdravotní problémy a někdy i smrt umrznutím. Aby se tomu zabránilo, je třeba zřídit ministerstvo počasí, které bude spravovat nově vytvořené povinné teplotní pojištění. Z této nové daně, pardon pojištění, se bude každému občanovi zcela zdarma poskytovat státem schválené a státním ústavem pro kontrolu odívání certifikované oblečení od letních triček, šortek a šatů po teplejší mikiny, svetry, kalhoty až po zimní bundy, kabáty a zateplené kalhoty. Každý z těchto produktů bude mít (podobně jako elektrické spotřebiče energetické štítky) svůj teplotní koeficient a bude přesně určeno, pro jaké venkovní teploty je to které oblečení určeno. Dodržování a vymáhání nošení správného typu oblečení v určitých ročních obdobích (a v závislosti na hodnotě teploty vzduchu) bude kromě Městské a státní policie kontrolovat ještě speciální, nově vytvořená Česká oděvní inspekce (ČOI už je obsazené, tak třeba ČODIN). Jistě to bude mít řadu výhod od minimalizace možného nachlazení důsledkem volby nevhodného oblečení, po oblečení dostupné všem a ZDARMA až po potlačení sociálních rozdílů mezi lidmi - všichni, bezdomovec, dělník, ředitel podniku i miliardář budou chodit oblečeni stejně.\nSkvělý nápad, ne? Přesně jako to zdravotnictví.\nA pokračujeme dál. Představ si, že to někoho opravdu zaujme a skutečně se to tady zavede. My, libertariáni a anarchokapitalisté budeme protestovat, ale nakonec nám to bude stejně vnuceno. Zákon je zákon. Většina lidí bude trochu brblat, cože to zas ti politici vymýšlí za ptákoviny, ale nakonec pochopí, po řádné mediální masáži placené jak jinak - z jejich daní, že to je vlastně pro jejich dobro a s pokorou to přijmou. Zastánci silného státu budou nadšeni, že opět mohli zvýšit kvalitu života každého z nás.\nZa nějakých 40 - 50 let, až budš mít vlastní vnoučata, malá Aresátka jedničky, kteří nebudou znát nic jiného, než ministrstvo počasí, ústav pro kontrolu odívání, Českou oděvní inspekci, teplotní pojištění a celý ten systém státem řízeného a hrazeného oblékání, si třeba zrovna Ty, Aresi 1, postěžuješ, jestli by nebylo lepší celou tuhle nesmyslnou buzeraci zrušit. A Tvůj vnouček, malý Arýsek 1 Ti řekne: "Ale dědo, to nemůžeš myslet vážně, že by si každý kupoval oblečení ze svého, to by nefungovalo, to by si nikdo nekoupil drahé zimní bundy a všichni by v mrazech chodili venku jenom v levném tričku. To bysme tu pochcípali! Přece nejsi taková hyena, abys nechal lidi pochcípat v mrazu!"\nAresi, nepřipomínají Ti argumenty Tvého hypotetického vnuka něco?\n*** Pozn. Američtí vědci také zjistili, že lidé věří všemu, co zjistili američtí vědci.\nStředa, 07. března 2018 - 11:18:04\nVýsledky veřejného zdravotnictví: http://www.bawerk.eu/clanky/liberalismus-a-jine/laura-hillier--ri p.html\nČtvrtek, 08. března 2018 - 00:09:33\nKotas: Smutná pravda. Ale obávám se, že ani tohle etaisty nepřesvědčí o selhání státu. Pokaždé, když dojde k podobné situaci, kdy evidentně selhal z principu stát, etaista namítne, že je to sice chyba, kterou ale způsobil špatný politik / úředník, případně jiný státní zaměstnanec. Kdyby tam byl kvalitnější člověk, chyby by se prý nestala. Vidíme to přece dnes a denně všude kolem - za spoustu problémů mohou prý špatní politici. Prý to nejsou chyby státu, nebo demokracie, ta přece funguje a je svatá, nedotknutelná. Prý je problém, že v té demokracii si volíme špatné politiky, kteří pak dělají špatné věci. No já fakt nevím... Kolik už bylo všech možných voleb kamkoli? To jsme opravdu tak hloupý národ, že si neumíme zvolit ty správné politiky, ty morální esa? Podívejte se do parlamentu - vždyť je to tam samej MUDr, JUDr, PhDr, RNDr, Mgr..., to jsou přece esa ve svých oborech, ne? To přece nemoho být žádní grázlové, nebo se pletu? Tak proč to pořád nějak nefunguje? Nebude nakonec přece jen problém jinde?\nJinak bych obecně zase ten článek nepřeceňoval, myslím, že jde spíše o ojedinělé případy a že i státní zdravotnictví funguje v rámci možností celkem dobře. Nebudu se, na základě jednoho smutného příběhu snižovat k argumentům svých odpůrců a ukazovat prstem - hele, vždyť tady v tom systému chcípají lidi. Ono když to vztáhnu na Českou republiku, tak tady máme v podstatě jeden systém zdravotnictví a to ten státní. A prostě není s čím porovnávat. Takže těžko mohu prohlásit, že je naše zdravotnictví vynikající, nebo naopak bídné. Je prostě takové jaké je a je nejlepší z těch, co máme, protože prostě jiné nemáme. Já se můžu oprávněně domnívat, že nestátní zdravotnictví by fungiovalo lépe, ale dokázat to nemohu. Ale stejně tak nemohou oponenti dokázat, že by to bylo naopak.\nJe to podobné, jako když jsme žili před rokem 89 v totalitním a centrálně plánovaném systému. Jenže my jsme mohli porovnávat - s tehdejším západem. Bylo evidentní, že na tehdejším západě je vyšší životní úroveň, vyšší míra svobody a lepší ekonomická situace. Nakonec i to byl jeden z důvodů, proč stát tehdy tak strašně nerad povoloval cestovat na západ, aby náhodou někdo neprokoukl ty lži o té "kapitalistické bídě a hromadě umírajících nezamněstnaných na ulicích".\nJenže dnes, kdy jsme západ téměř dohnali a v něčem dokonce i předběhli nám to porovnání zoufale chybí. Téměř nikde na světě se lidé nemají lépe, než my a převážná většina lidstva je na tom podstatně hůře. A na to pozor, to může být cesta do pekel. Pokud nemáme nějaký vzor (jako dříve ten západ) abychom se mu snažili přiblížit, zlepšovat svoji situaci, pak jsme odsouzeni v lepším případě ke stagnaci a v horším k tomu, co vidíme dnes nejen u nás, ale ve většině západních zemí, které ještě donedávna byly relativně svobodnou a ekonomicky prosperující zónou. Bohužel pro ty, kteří nezaznamenali ten pozvolný úpadek západu, je tento stále naším vzorem a proto bez zábran příjmáme všechny nesmysly a hlouposti, které se tam rozmáhají. Naprosto nesnáším ten neskutečně hloupý a vše obhajující argument: "všude na západě to přece také zavedli".\nPátek, 09. března 2018 - 16:46:26\nBohužel milý Venco je vidět že jen papouškuješ názor jiných. Nechci odkazy na články a nesmyly.\nDej mi důkazy že z těch 60 tisíc vyžiju. Ty sam moc dobře víš jaký je to nesmysl.\nA odkaz Kotase opět kravina.\nZeptám se jakou máš ty zkušenost se zdravotnictvím.?\nAž budeš mit kvalitní informace tak přijď.\nZaplať bůh že ta vaše bezvýznamná strana má minimum voličů.\nSobota, 10. března 2018 - 00:36:35\nAres1: Není těžké pochopit, že když má někdo jiný nějaký názor a já se s tím jeho názorem plně, nebo z drtivé většiny ztotožňuji, tak je úplně jedno, jestli prezentuji jeho, nebo svůj názor. Protože je to pořád stejný názor. A abych říkal něco jiného, než si myslím, jenom proto, abych někoho nepapouškoval mě nepřijde jako dobrý nápad.\nPořád mi předhazuješ Svobodné. Ano, dříve jsem je tu sám zmiňoval, jako moji volbu. Nyní zde hovořím o anarchokapitalismu a z tohoto pohledu jsou Svobodní v podstatě stejní grázlové, jako jiné strany. Oni nejsou anarchokapitalisté. Oni jsou minarchisté, tzn. oni chtějí stát, chtějí daně, ale v mnohem menší míře, než je dnešní podoba. Anarchokapitalisté odmítají stát a daně zcela. Samozřejmě se tím dostávám do dilema - volit Svobodné, nebo nechodit k volbám?\nPokud bych striktně trval na principu anarchokapitalismu, pak bych nemohl volit nikoho. Pokud se však budu chovat ze svého pohledu pragmaticky, pak volba Svobodných je cesta k menšímu státu a k nižším daním. Sečteno podtrženo - žádný stát je lepší, než jakýkoli stát. Malý stát je lepší než velký stát. Nejít k volbám neznamená žádný stát (anarchokapitalismus nelze zvolit pomocí voleb), proto nejlepší možnost v současném světě je pro mě volba Svobodných. Jestli je to bezvýznamná strana a počet voličů je pro mě irelevantní, volbou kohokoli jiného bych pošlapal sám sebe.\nProtože jsme tady v poslední době řešili toto téma horem spodem, zleva doprava a odpředu dozadu, a výsledkem této diskuze zůstává otázka "kdo by stavěl silnice", navrhuji, abychom toto téma v nejlepším ukončili a neplýtvali dál svým časem a energií. Každý z nás ví, že pravda je na jeho straně a každý z nás zároveň ví, že i s tím druhým se v něčem dá souhlasit, i když se to hůře přiznává. Spousta nejasností a nedorozumnění je také dána tím, že zde jde o psaný projev, já, ač se snažím být stručný, tak nejsem, protože nechci věci zbytečně zjednodušovat, aby právě nedocházelo od spoludiskutujících k "chytáním za slovíčka" a podobně. Mnohem raději bych se o těhle věcech bavil osobně, kde mohu i díky intonaci hlasu a řeči těla lépe zdůraznit co je ironie, co je legrace a co myslím vážně. Nedochází pak ke zbytečným nepochopením a nepřiměřeným reakcím.\nNebránil bych se osobnímu setkání, vím, že nás dělí více jak 200 km, ale kdyby někdy byla možnost se s Tebou sejít třeba u piva, nebo čehokoli jiného, rád bych to uvítal. Třeba bychom zjistili, že nás daleko více názorů spojuje, než rozděluje.


11. 06. 2019/ Anna Černotová\nPokud citrus na podzim přenesete do bytu a postavíte nad topení, výsledkem bude leda opadání listů a nakonec úhyn rostliny! Foto: Pixabay.com\nMonstera, oblíbená pokojovka, pochází z temných podrostů pralesů. Nepotřebuje moc světla, ale zato chce pravidelnou zálivku. Můžete jí mít celý rok doma, ale letnění venku jí prospěje, pokud zvolíte stinné a vlhké místo. Foto: Pixabay.com\nCibuloviny jsou doma v suchých stepích, a tak moc vody nepotřebují! Foto: Pixabay.com\nIdeální je zalévat ráno, můžete klidně pokropit i listy, protože oschnou dřív, než by je slunce mohlo spálit. Foto: Pixabay.com\nZtrátám vody odparem pomůžete mulčovánímzáhonů drcenou kůrou stromů nebo i posečenou trávou či slámou.\nAutomatické zavlažování neznamená nutně zalévání chlorovanou vodou z potrubí! Například čerpadlo Fieldmann FVC 8020 umožní zalévání užitkovou vodou z potoka nebo rybníka či přímo dešťovkou z nádrže. Doporučená cena 1499 Kč, Filedmann.cz\nZahrada je váš druhý domov? Pak by vás mohly zajímat i tyto články:\nPORADNAJAK NA TOZAHRADAZALÉVÁNÍpokojovkyPOKOJOVÉ ROSTLINYROSTLINYZAHRADNIČENÍ


Útok na Zemana: V Brně se objevil vulgární nápis urážející prezidenta, autor se podepsal jako Peroutka – eXtra.cz\n6. 3. 2016 14.30\nNěkdo uráží prezidenta Zemana vulgárním nápisem. Zdroj profimedia.cz\nTémata článku: Miloš Zeman (prezident ČR), Peroutka, Brno, nápis\nNápis se objevil jen pár dní poté, co soud nařídil Kanceláři prezidenta republiky omluvit se rodině Ferdinanda Peroutky za výroky prezidenta, že existuje novinářův článek s titulkem Hitler je gentleman.\nNa dílo, které vypadá jako od nejznámějšího brněnského streetartového umělce Tima, upozornil portál iDnes.cz. Tim je známý tím, že svými básněmi i grafickými hříčkami ozvláštňuje různé omšelé kouty po celém městě. Ten ale to, že by byl autorem nápisu, popírá.\nNikdo si ale na nápis zatím nestěžoval, takže to policie nějak neřeší. „Zatím nám to nikdo neohlásil. Pokud to naše hlídka objeví, předá to státní policii. Ale domnívám se, že konkrétně Timo kvůli svým dílům nikdy žádný postih neměl,“ řekl portálu iDnes.cz mluvčí brněnských strážníků Jakub Ghanem.\nU sjezdu z dálnice na brněnské letiště se objevil nápis „Miloš Zeman je ku**a. F. Peroutka“.\nDílo vypadá jako od nejznámějšího brněnského streetartového umělce Tima.\nNikdo si ale na nápis zatím nestěžoval, takže to policie nějak neřeší.\nAutor pod tato slova podepsal Peroutku.


Šéfkuchař Nebojsa přišel do Slaného z Chorvatska\nNebojsa Vujič v kuchyni pizzerie . Foto Vladimír Rogl\nVaruvar je malebné lázeňské město v západní Slavonii, které leží nedaleko maďarských hranic na území dnešního Chorvatska. Ve městě žije velká česká menšina. První Češi přišli na Daruvarsko už v polovině 18. století a systematické stěhování pak trvalo více než 50 let. Dnešní čeští obyvatelé jsou vesměs potomci drobných zemědělců, kteří v této oblasti získali zanedbané pozemky a dokázali je svoji prací zúrodnit.\nZ Varuvaru přišel do České republiky před deseti lety i mladý šéfkuchař jedné známé slánské pizzerie Nebojsa Vujič. Křestní jméno Nebojsa je v Chorvatsku stejně běžné jméno jako u nás Josef nebo Tonda a je v něm vlastně skryto přání rodičů, aby z malého chlapečka jednou vyrostl pořádný chlap. A v případě šéfkuchaře Vujiče se toto přání splnilo vrchovatě.\nOd kdy žila Vaše rodina v Chorvatsku?\nDo Varuvaru přišel děda z matčiny strany někdy v minulém století ještě jako dítě. Kdy to přesně bylo, to nevím. Ve městě žije kromě Chorvatů a Srbů také okolo pětadvaceti procent Čechů. Já jsem se narodil 21. prosince 1974. Maminka chodila ještě do české školy, kterých je ve městě několik, ale já jsem už chodil do školy chorvatské. Tatínek byl Srb, ale doma se mluvilo převážně česky. Národnosti se tu dříve nějak neřešily a ani jsme nikdy neuvažovali o tom, kdo z kamarádů je Srb, Chorvat nebo Čech. Prostě jsme se považovali za Jugoslávce a myslím si, že jsme prožili docela normální šťastné a spokojené dětství. Stejně tak se neřešilo ani náboženství, matka byla katolička, otec zase jako Srb vyznával pravoslaví. Pokud se týká Čechů, tak díky velké české menšině se zde česky všude běžně domluvíte. Ve Varuvaru je „Český dům“, česká škola Jana Amose Komenského, Školka Ferdy Mravence, knihovna Franty Buriana a české relace vysílá dokonce i místní rádio Daruvar. Kromě toho se zde v místním pivovaru vaří i staročeské pivo s názvem „Staročeško pivo“.\nPo základní škole jsem začal studovat na dopravního technika a měl jsem v úmyslu po maturitě tuto práci také vykonávat. Jenže přišla devadesátá léta a rozpad bývalé Jugoslávie. Následovaly nepokoje, které bohužel zachvátily velkou část území a dotkly se vlastně i našeho města. K uskutečnění mých plánů už nedošlo, a protože můj bratr byl profesionální kuchař, zasvětil mne do své práce a já se postupně přeorientoval na pohostinství.\nJak se válečný konflikt dotkl Vás a Vaší rodiny?\nNerad o tom mluvím, protože to nebyla příliš veselá doba. Krátce před vznikem konfliktu jsem měl nastoupit vojenskou prezenční službu, ale i když jsem se vojně vyhnul, následujícím událostem jsem se vyhnout nemohl. Naše mnohonárodnostní oblast byla vystavena velké propagandě soupeřících stran a člověk, který až doposud žil v klidu a pohodě se svými sousedy byl chtě-nechtě vtahován do sporů, kterým ani příliš nerozuměl. Najednou se začala vytrácet vzájemná důvěra a lidé začali na sebe sočit a nenávidět se – a to především pro národnost, k čemuž se přidalo svým způsobem i náboženství. Každý se domníval, že právě ta jeho strana má pravdu a při našem jižním temperamentu to je jen krůček k sáhnutí po zbrani. A pak už – buď zabiju já, nebo budu zabit sám. Měl jsem kamarády jak Chorvaty, tak i Srby a najednou jsem byl jako mezi mlýnskými kameny, protože bylo těžké se postavit na některou znesvářenou stranu. A to mě upřímně štvalo, nehledě k tomu, že jsem v této občanské válce přišel o bratrance z otcovy - tedy srbské - strany. To vše jsme cítili jako křivdu a zbytečné hazardování se životy.\nByl to důvod pro Váš odchod z rodné země?\nKdyž se to tak vezme, tak určitě to jeden z důvodů byl, protože jsem toužil hlavně po klidu. Nakonec jsem se rozhodl s bratrem vrátit do země, odkud pochází moje rodina – tedy na Moravu, kde máme příbuzné, a před deseti lety jsem se odstěhoval do České republiky. I když státní příslušnost mám stále chorvatskou, tak vzhledem ke svému českému původu chci stejně časem požádat o české občanství.\nJaké Vás čekalo přijetí?\nNemohu si stěžovat. Práce jsem se nebál a měl jsem co nabídnout. Výhodou určitě bylo i to, že jsem se domluvil česky. Nejdříve jsem pracoval v Praze, kde jsem potkal i svou budoucí ženu Irmu, která pochází z Bosny. Tam byla válka obzvláště zlá a Irma proto před ní odtud doslova utekla. Spolu jsme se seznámili v restauraci, kde jsem vařil a kam ona chodila. Jsme spokojeni, že je tu klid a že se nám docela slušně daří. V Čechách se narodila i moje šestiletá dcera Isidora, která půjde po prázdninách už do školy. A také doma mluvíme česky.\nTo znamená, že dcera půjde do školy ve Slaném. Jak se Vám Slaný líbí?\nSlaný se mi docela líbí, protože jsme tu našli nový domov a rádi bychom tu zůstali natrvalo. Mám tu dobrou práci a myslím si, že Slaňáci si na naši pizzerii docela zvykli a rádi chodí na naše italské speciality.\nVracíte se někdy domů do Chorvatska?\nDo Chorvatska jezdíme už jen vlastně jako na návštěvu - tak jednou dvakrát do roka. Někdy jezdíme k rodině, jindy zase za odpočinkem k moři, kousek na jih za Makarskou. Přestože to dnes v Chorvatsku už vypadá úplně jinak než v devadesátých letech a vše se postupně vrací do normálu, přece jen naše vzpomínky na tuto dobu zůstávají dost smíšené. Právě tu skutečnost, že jste se přibližně ve stejné době dokázali se Slovenskem rozejít po vzájemné dohodě bez bratrovražedných bojů, dokážu ocenit. Určitou nadějí je sjednocená Evropa a snad i rovnoprávnost jejich členů. Proč by nemohly vedle sebe žít různé národy a každý ať si žije po svém, ale stejnou svobodu ať dopřeje i těm druhým!\n02. 07. 2009, 15:50


Putování v Jetřichovicích a Saském Švýcarsku – Bùi Phú Hải\nPutování v Jetřichovicích a Saském Švýcarsku\nPosted on 19.9.2018 20.9.2018 Authorbudhik\nÚčastníci zájezdu: Simča, Filip, já\nŠtědrýýý víkend nastal, (2 vteřiny odmlka) štědrýýý víkend nastal, mlhůůů nám přichystal, mlhůůů nám přichystal… Další víkend je tu, ať už počasí mělo být jakýkoliv, chtělo to jít ven. S Filipem jsme si řekli, že bychom si mohli jít zafotit a tak jsme šli. V plánu byl Pollenz a okolí Basteie v Saském Švýcarsku. Jenom Němci nám tři dny před Dnem D předpověděli, že přes noc na Den D mají být přeháňky. Filip tak změnil trasu z Pollenz na Jetřichovice a její vyhlídky a v duchu si začnete říkat, jestli nám ten spolukamarád s foťákem nevyměkl…\nVilémina, Fousáč strážce majáku a Děčínská Fudžijama\nFotit krajinu není žádná prdel, obzvlášť, když to chcete dělat trošku dobře. Je potřeba se dostat na vyvýšené místo, ideálně fotit jí během východu sluníčka, kdy paprsky a teplota sluníčka vám vlijou novou energii do krevníhu oběhu, a to bolí. V září jsou východy ještě brzo. Ten den byl v 6:30. K naší malé skromné výprávě se ještě připojila Simča, která se k nám trmácela až z Prahy. Prý vstávala ve 2:00 a naše časy 3:30 a 5:00! (Filip) se mohly jít zahrabat zpátky do pelechu. Ta ženská je Ďábel!\nCesta z Ústí byla v pohodě. Bylo vidět na silnici a ani dálkáče jste nemuseli zapínat. Jak jste se blížili k městu Děčín, tak padla hotová deka. Prd bylo vidět. Mlhové závoje udeřily! Zapínám stěrače a mlhovky. Měli jsme sraz s Filipem v 5:30 v Jetřichovicích a já se Simčou v 4:45 v Děčíně, protože nevěděla, kde to je. Cesta z Děčína do Jetřichovic už byla horší, jak nám mlha úplně zatemnila cestu. Byla tak hustá, že se dala krájet.\nUž jsme začali chápat, proč nám Filip změnil lokaci. Ono po dešti, kdy voda se ještě nestihne úplně vsáknout do země, tak při ránu, kdy se zvedá teplota okolí, se voda po dešti začne vypařovat. A to pořádně! Normálně ranní mlhy jsou lehce při zemi, ale takhle po dešti je to hustý jako obsah nového pytle s rýží. Všude je toho moc. Když nám to vysvětloval Filip, tak to vypadalo, že je v příbuzenském vztahu s Karlou Mráčkovou. Nebyl. Jenom rád sleduje počasí. Tenhle koníček doporučuji si osvojit, když chcete jít štěstí naproti při focení krajin. ;)\nV Jetřichovicích jsou dvě vyhlídky – Mariina a Vilemínina vyhlídka. Z parkoviště na jednu z vyhlídek je to docela kopec, jak je to přímá štreka bez serpentýn. Asi v desetině cesty se z nás začaly řinout lehké potůčky potu a tak jsme si se Simčou sundali mikiny a mezitím nám Filip utekl vstříc na vyhlídku. Pro tentokrát aspoň nezabloudím sám, pokud mi neuteče i Simča. Asi po chvíli ho vidíme, jak na nás na rozcestí čeká. „Radši jsem na vás počkal, aby to nevypadalo blbě, že jste mě dohonili.“ Díky, Filipe. :)\nNevím čím to je, ale pořád se mi daří držet třímetrový odstup od skupiny. U jedné křižovatky Filip říká: „Tak už jsme tady.“; já: „Cože, vždyť je h*ovno vidět!“; Filip: „Kecám! :)“ Jak by řekla dnešní mládež, to je mi to ale Prankster! Je to takový šprýmař. Jak si člověk dělá pořád z něčeho prdel, tak už ho ani neberete vážně. Pak vám řekne, že je to fakt hustý a ať se příjdete sem podívat a vy mu už nevěříte ani slovo. „Hai, pojď sem! Je to fakt hustý. To musíš vidět!“ řve na mě Filip. Dorazili jsme na vyhlídku Vilemína a já měl stále třímetrový odstup. Nevěřil jsem mu to, protože jsem viděl pouze siluety Filipa a Simči. Celý ztracený, že se sem člověk trmácí takhle brzo ráno s hladovým žaludkem. Snad ta mlha trošku zmizí…\nDošel jsem tam. TYBRĎO, TO JE HUSTÝ! Tak ono tam bylo přece jenom něco vidět. Byla vidět pouze Mariina vyhlídka a v něm Fousáče strážce majáku, jak se schovává v mlze. Sem tam byly vidět nějaké ty vrcholky a jehličnaté stromky. „Dneska by to šlo,“ jak by řekl Honza, který dal dneska přednost fandění triatlonovému závodu. Zatímco jsem byl s Filipem unešený z výhledu, Simča měla úplně jiné problémy. „Kluci, jsem úplně propocená, jako kdybych si právě dala sprchu. Úplně durch. Podívejte!“\nVýchod sluníčka jsme stihli a už jsme věděli, že dnešní ráno už nic nepřekoná. To panorama bylo do slova a do písmene H-U-S-T-Ý, že jsem stál jak stopořenej asi 15 minut. Jako když se vám zjeví Svatá miska rýže a promlouvá vám do duše. Napravo od Mariiny vyhlídky si lze všimnout špičaté hory, Růžovský vrch, která má přezdívku Děčínská Fudžijama.\nSaské Švýcarsko – Idagrotte, Kleine Winterberg, Schrammstein\nCestou zpátky na parkoviště jsme se dozvěděli pár zajímavých věcí. Třeba to, jaký je Filip pan učitel influencer. Filip má foto skupinu na fb (link: zde), kde si můžete prohlédnout jeho tvorbu. Jeho krajinářské fotky jsou jako z učebnice pro studenty. Vypadlo z něj, jaké výhody máte jako učitel, chcete-li si rozšířit okruh známostí na sociálních sítích. „S každým novým školním rokem mám jednu novou třídu a to znamená, že mi dá odběr 25 lidí. Učím další 3 třídy a hned je to 4×25 nových followerů.“ Aha, a já si celou dobu myslel, že učitelé jsou nudní páprdové bez facebooku a instagramu. Doba se mění a s ní i učitelé. :) (Ten trapnej pocit, když je váš učitel na sociálních sítích víc cool než jste vy sami…)\nPo té mlze nám začalo hezky svítit slunko bez mraků. Filipovi celou dobu vrtalo něco v hlavě a tak se zeptal: „Simčo, jaktože už nechytáš slunce do ruky?“ Simča totiž minulý výlet údajně často chytala sluníčka do škvíry mezi ukazováčkem a palcem. Já jsem se bohužel odtrhl na větší část dne od skupiny, takže jsem toho nebyl svědkem. A na tuhle štiplavou poznámku si Simča teda vytáhla foťák z batohu, ale dílo už nedotáhla do konce. Filip se toho ujmul. Vzal Simči foťák a začal chytat slunce mezi prsty.\nFilip: „Hele, podívejte, jak se mi to povedlo.“\njá: „Simčo, si moc posilovala ne, že máš takovou pracku?“\nNa to mi hned Filip odvětil.\nFilip: „Právě že ne, právě že přestala, kdyby tohle někdo viděl, hehe. :D“\nMezitím jí Filip vrátil foťák a Simča si ho uklízela do batohu…\nFilip: „Simča má fakt velkou ruku. Dívej se jí na bicák, až bude zvedat batoh. BUM! :D“\nSimča: „Jste fakt blbí! :D“\nNa parkovišti se už s námi Filip musel na chvilku rozloučit. Musel totiž odvést paní mámu na Liberecko. Večer se k nám ještě připojil na Schrammsteiny. :)\nNejvětší posera v Idagrotte\nJe asi 10:00 a do západu sluníčka na nás se Simčou čekalo dobrodružství v Saském Švýcarsku – Idagrotte, Kleine Winterberg a Schrammsteine. To jsme ještě nevěděli, že dostaneme životní lekci. Občas i oběť pro vyšší dobro vám nemusí zaručeně přinést kýžené ovoce…\nZ Jetřichovic jsme sjeli do Vysoké Lípy, kde jsme měli možnost si obhlédnout místní zámek, ale vzhledem k tomu, jaký nás čekal program, tak jsme rovnou přeskočili kulturní vsuvku a šli jsme na oběd. Jestli je něco, co dokáže pořádně zacpat můj žaludek a dobře přizavírat oční víčka v poměru cena/výkon, tak je to česká kuchyně. Po dezertu, kde jsme se zrakvili porcí ovocných knedlíků s tvarohem posypaný moučkovým cukrem napůl, jsme využili čas na trávení k povídání. Z vlastní zkušenosti můžu říct, ať už tady v ČR, na kurzech v zahraničí, na mezinárodních akcích během studia, že rozhovor jeden na jednoho bylo vždycky to, co se mi zapsalo nejvíce do paměti. Povídali jsme si o zvířatech, stravě až jsme skončili u focení. Simča se fotce začala věnovat teprve nedávno, začátek roku 2018, já květen 2017, tak jsme si jako amatéři rozebírali, proč fotíme a zveřejňujeme naše fotky na sociálních sítích? Jsou to nahromaděné lajky, počet sledujících, které možná ani neznáme, odívání se světu, nebo co je vlastně ten důvod? Abych zkrátil naše filozofování nad tím, proč fotíme, tak je to vzkaz, který bychom skrz fotky chtěli říct. Nevíme zatím co, ale nějak tušíme, že fotka jako taková má neskutečnou moc něco říct, pokud použijeme její médium správně. :)\nPo obědě jsme za chvilku dojeli do Saského Švýcarka. Co je vtipný na celém trmácení v pískovcových skalách, tak je to, že celou dobu jdete mírně do kopce a když chcete opravdu něco vidět, tak na vzdálenost 100 m musíte najednou zdolat 100 m výškových. Sem na Idagrotte vedou schody a mají i vlastní jméno – Pekelné Svaté schody o 1000 schodech. Nějaký malý klučina jich napočítal jenom 465 v jednom směru. Asi nepočítal ty pseudo schody. Pomalým a jistým tempem ty schody zdoláte bez větších fyzických újmů na svém těle.\nTady v jeskyni Idagrotte se dá dost vyblbnout a hraní se stíny byla sranda. „Počkej Simčo, až ten Němčour ti odejde ze záběru. Pak ti řeknu tři, dva, jedna, TEĎ!“; „Hai, je to vůbec ono? Já to čekala větší teda.“, „Malé ohniska a perspektiva dělají divy. ;)“ Skalní úkazy byly veliký, ale zase nic extra. Malé ohniska mají tu vlastnost, že to, co je od vás vzdálené, je ještě vzdálenější. Máte-li známý objekt v záběru k porovnání, tak velké věci se tomu díky stávají ještě většími, majestátnějšími. Proto Simča nevěřila, že jsem z velkého komára dokázal nafouknout mega komára. :)\nAbyste se dostali k jeskyni Idagrotte, tak musíte překonat půl metrovou úzkou cestu podél pískovce a hned vedle něj je pak útes. Sto metrů nic, jenom volný pád a tvrdá zem. Jiná cesta sem i z něj nevede. Cestou zpátky mi strach poručil, že nemám nikam jít a asi 5 minut jsem stál před tím útesem jak opařenej. Po pár minutách se Simča vrací: „Hai, v pohodě?“ „Jo jasný, jenom jsem zase posranej bez sebe. Všechno mi bude bohužel trvat dvakrát dýl.“ Pak jsme si dělali srandu, že kdybych spadl, tak ať mi prosím zachrání ty nafocené RAWy z rána. „Ty RAWyyy… (Doznívající zvuk mého řvaní, až o zem prásknu. Vydám ze sebe žvatlavý zvuk, jako když zmáčknete docházející kečup z plastové lahve.)“ To se mi směje: „Vím, ještě nezapomeň dodat #vyletzafotkou, #fotkukazdyden. :D“ Strach z výšek se asi nikdy nenaučíte ignorovat na 100 %, ale dá se oblbnout, znáte-li finty. Simča se taky bojí výšek, jenom už je dokáže oblbnout a naučila mě, jak na to. Je třeba se nedívat moc dolů, ani do strany, ale soustředit se jenom co máte před sebou. To je všechno a opravdu to funguje. Bůh ti žehnej, Simčo, a už ty nesmysle se mi jdou o trošku líp než předtím. :)\nVšude šrámy na tom Schrammsteine\nZápad sluníčka byl 19:21 a z parkoviště vyjít na Schrammstein trvá 50 minut pěší chůzí. Filip se k nám měl večer připojit. Tady vzniklo jedno komunikační nedorozumění – Filip říkal, že cesta trvá hodinu, ale nepočítal s žádnou rezervou. S tou jsme se Simčou počítali, takže podle nás jsme měli být na parkovišti v 17:30, místo 18:30. No, to by bylo jak z filmu bez kazu, kdyby nám od rána všechno vycházelo. V Idagrotte jsme skončili okolo 15:50 a podle našich propočtů jsmě měli asi 30 minut na Kleine Winterberg, abychom tam doběhli, vyškrábali, prohlédli a vrátili se zpátky na parkoviště. Co teď? To nemůžeme za Boha dát. Tak jsme se rozhodli obětovat pro vyšší dobro Kleine Winterberg, abychom byli včas na západ na Schrammsteině…\nKdyž jsme došli dolů na parkoviště, tak voláme Filipovi: „Ahoj Filipe, tak co, stíháš s námi ty Šrámy?“ „Stíhám, podle dohody budu v 18:30 na parkovišti. ;)“ Tak jsme podepsali asi špatnou dohodu nebo si ji pořádně nepřečetli… Nevěřícně jsme se Simčou koukali po sobě, že tohle je přesně rozdíl času, který by nám stačil na navštívení Kleine Winterbergu (KW). Chvíli jsme ještě hledali parkoviště poblíž KW, ale nenašli jsme. Tak jsme zajeli na parkoviště pod Schrammstein a tam jsme si schrupli, než přijel Filip.\nJe 18:30 a Filip nikde. Ten den se konal cyklo závod. Nabral zpoždění 30 minut na silnici a byl u nás lehce před sedmou hodinou. Dá se to ještě vůbec stihnout za půl hodiny nahoru? Prý když to pojmeme jako Crossfit trénink, tak stihneme i západ akorát včas. Jak padlo slovo Crossfit, Simča byla jako doma a v tu chvíli nám utekla, že jsme ji už neviděli. S Filipem jsme to dost klusali a i tak jsme jí nestačili. Ta ženská je Ďábel! Ani s nosiči na batohy (novodobé otrokářství, kdy žlutej má svého otroka na nošení nákladu :D) bychom nebyli schopni se jí držet v patách…\nNa úplný vrch Schrammstein jsme dorazili asi 20 minut po západu sluníčka, který už byl pod horizontem. Aspoň jsme sledovali tu nafialovělou oblohu a poslouchali Filipa, jak nám vypráví o skrytých pokladech Schrammsteinu. Je nám to ironie života, že se obětujete pro jednu věc, abychom stihli pořádně západ a nakonec ani to nepadlo. Museli jsme se tomu smát. :D Filip měl k tomu trefný motto, který bych nechal tesat do kamene: „Fotka není o tom přijít na fajn místo, vyfotit si to a už se tam nikdy nevrátit. Fotka je o neustálém vracení se na naše oblíbená místa!“ To teda, Filipe. :)\nDolů na parkoviště se to jde dvakrát tak déle. Z kopce, po tmě a po žebřících se to jde vždycky pomaleji. Výhoda je, že nevidíte, co máte pod nohama. Strach z výšek se vám najednou rozplyne v té husté černé tmě. Cestou k autu, když se občas podíváte nahoru na oblohu, tak můžete vidět hvězdy mezi stromy. Je to fakt príma zakončit takhle den. Jenom Filip se mě snažil svést z cesty a už se mu to málem i podařilo. Potom by Jack London mohl napsat pokračování Tulák po hvězdách numero II. :D\nZávěrem bych chtěl říct…\nŽe naděje umírá poslední a když se něco nepovede podle našich představ, tak zase taková tragédie to není. Hlavní je věřit v nejlepší možný podmínky a umět se vracet na oblíbená místa. Když jde všechno podle plánu, je to ideál, tak si z celého výletu možná ani nic neodneseme, jak je všechno perfektní. I ty zdánlivě „špatné“ zkušenosti jsou možná ty nejlepší, které se nám můžou přihodit, a na které si rádi společně zavzpomínáme. :)\nStejnak je to o tom si užít ten čas, kdy jsme někde s někým a focení je jenom už třešnička na dortu. Prožít život, který bychom chtěli jednou vyprávět se spolu účástníky zájezdu. :) Tak zase někdy nahoře na Schrammsteině a tentokrát snad už včas. ;)\nTy siluety mám nafocené od Simči.\nCategoriesMalý průzkumník, Státy, Ze života\n← Previous Previous post: Na cestě (seriál)\nNext → Next post: Po dlouhé době sraz na Křížáku


Autobus Londýn → Mnichov už od 1539 CZK | GetByBus\nGetByBus 🚌 Autobus Londýn - Mnichov\nLondýn do Mnichov Mnichov do Londýn\nMezi zastávkami Londýn a Mnichov bylo vyhledáno až 2 autobusové linky, zahrnuje 2 noční autobusy. První odjezd z Londýn je v 22:00 a příjezd do Mnichov se očekává v 20:30. Poslední odjezd je v 22:00 s příjezdem v 20:30. Cena jednosměrné jízdenky pro dospělou osobu se pohybuje od 1539 CZK do 1539 CZK.\nPopulární odjezdy mezi zastávkami Londýn a Mnichov\nCesta autobusem z Londýn do Mnichov\nNoční autobus Londýn do Mnichov\nAutobusové společnosti z Londýn do Mnichov\nCeny jízdenky mezi zastávkami Londýn a Mnichov\nNejkratší vzdálenost mezi zastávkami Londýn (GB) a Mnichov (DE) je 1131 km. Cesta nejrychlejším autobusem, který odjíždí v 22:00, trvá 22:30h. Nejdelší doba trvání jízdy na této trase je 23:30h. Dodatečné informace o každé z uvedených linek najdete kliknutím na jejich zobrazení ve výsledcích vyhledávání.\nPokud chcete cestovat přes noc, máte k dispozici 2 noční autobusy z Londýn do Mnichov. Noční autobusy odjíždí mezi 22:00 a 22:00. Jejich příjezd se očekává mezi 20:30 a 20:30 ráno.\nTrasa mezi Londýn a Mnichov byla ohodnocena celkem 0krát.


SOS krém s mikrostøíbrem Neutral 50ml/LAVERA - Vitamina e-shop - prirodni a eko produkty\nSOS krém s mikrostøíbrem Neutral 50ml/LAVERA\nExtrémnì suchá ple� je velmi náchylná k podráždìní, okamžitá pomoc je nutná, aby nedošlo k nepøíjemným alergickým reakcím. Neocenitelným pomocníkem pro takovéto pøípady je SOS krém.Pùsobí okamžitì a díky výtažkùm z hojivých bylin zklidní podráždìní a ztiší zánìty. Díky obsahu antiseptického mikrostøíra vytvoøí na povrchu pokožky antimikrobiální ochranný film, a to zejména v místech, kde je ple� poškozená a náchylnìjší k podráždìní. Smìs výživných olejù a peèujících látek navíc pokožku zvláèní a ideálnì hydratuje. SOS krém je vhodný na extrémnì namáhaná místa jako jsou lokty, kolena, ruce èi chodidla.\nPoužití: nìkolikrát dennì naneste na inkriminovaná místa.\nSložení: Water (Aqua), Olea Europaea (Olive) Fruit Oil*, Glycerin, Alcohol*, Butyrospermum Parkii (Shea Butter)*, Myristyl Alcohol, Cetyl Alcohol, Glyceryl Stearate Citrate, Caprylic/Capric Triglyceride, Levulinic Acid, Xanthan Gum, Oenothera Biennis (Evening Primrose) Oil*, Hydrogenated Lecithin, CI 77820, Hydrogenated Palm Glycerides, Tocopherol, Lecithin, Lysolecithin, Brassica Campestris (Rapeseed) Sterols, Helianthus Annuus (Sunflower) Seed Oil, Ascorbyl Palmitate.


Senátor Čunek: Někteří distributoři nakupují léky tady a vyváží je do Německa a Rakouska, protože na tom vydělávají | ParlamentniListy.cz – politika ze všech stran\nParlamentníListy.cz » Politika » Politici voličům » Senátor Čunek: Někteří distributoři nakupují léky tady a vyváží je do Německa a Rakouska, protože na tom vydělávají\n2. 5. 2019 15:51\nPane místopředsedo, pane poslanče, kolegyně, kolegové, já zcela souhlasím s tím, aby se otevřel prostor uveřejňování smluv u podniků, jako je například ČEZ, a to z toho důvodu, že si myslím, že kdyby tomu tak bylo už dlouho, nejméně 20 let, tak pak by cena elektřiny zcela jistě byla jiná, protože my některé platby, které platíme teď, a to je především na přenos elektřiny, tak jsou v naprostém rozporu s tím, kolik tvoří přenos elektřiny v jiných státech proti nám. U nás je to strašně moc. A je jisté, že firmy, které tuto činnost dělají, jsou na tom velmi dobře.\nOproti tomu kolegové, kteří mluvili o zdravotnictví, tak tvorba zdrojů do zdravotnictví, pominu-li soukromé platby například u stomatologů apod., tak kde je to možné, kde lékaři pracují bez smluv se zdravotní pojišťovnou a pracují tzv. cash, tak jinak všechno, tzn. zhruba více než 300 mld., které do zdravotnictví jdou, jdou přes zdravotní pojišťovny. A tam by asi mělo být jedno, jestli je subjekt veřejný nebo soukromý, jsou to zkrátka veřejné peníze, které nicméně zdravotní pojišťovny kontrolují.\nAle chtěl bych říci, a nebudu opakovat to, co tu řekli mí předřečníci, kolegové senátoři Malý a Žaloudík, kdy jsme ve světovém prostoru léčiv, kdy se jednotliví nejen výrobci, ale hlavně distributoři a prodejci chovají tak, aby obchod mohli dobře prosadit. S tím, že oni nejednají tak, že by se dívali na dnešní den či na tento měsíc. Oni vědí, že když se uchytí na tomto našem trhu, samozřejmě tu budou dlouhodobě, desítky let, pokud distribuční a výrobní společnosti jsou kvalitní, čekají a srovnávají kupní sílu, která je v ČR, jak tu bylo zmíněno, v Gruzii, v Americe nebo ve Švýcarsku. A podle toho také upravují cenu léčiv.\nPokud my, a to teď říkám panu kolegovi, panu poslanci, věřte mi, já jsem byl nucen vstoupit do řízení společností, které dohromady mají výkon kolem 7 mld., myslím tím nemocnic, tak kdybychom museli zveřejnit ceny všech léků, tak jsem přesvědčen, že přijdeme nejméně o 200 mil. Kč. A když to přepočítám na celou ČR, tak jsem si jist, že několik miliard. Mj. ceny i u nás s ohledem na zvyšující se životní úroveň a průměrné mzdy se zvyšuje, takže i ceny a vyjednaná cena také není stejná jako před 10 lety, byť výrobek v jiných státech má stejnou cenu, tak u nás pomalu roste také. Ale oni se tomuto přizpůsobují a samozřejmě když my zveřejníme ceny léků, tak jsem přesvědčen, že v ČR obecně zdravotnictví přijde o několik miliard korun. A je to právě o tom, o čem jsem tady už kdysi mluvil, samozřejmě vy, co se v této problematice nemusíte pohybovat, tak si to nemusíte také pamatovat, je to tak, že dojednaná cena za léky může být skutečně podstatně nižší, než když to bude cena, která je veřejným řízením, tzn. že všechny ceny jsou veřejné. A oni samozřejmě ví, že Rakušané, Švýcaři, Němci pozorují, za kolik se prodává tam i tady. Bohužel docházelo a možná ještě někdy dochází k tomu, že někteří distributoři nakupují léky tady a vyváží je do Německa a Rakouska, protože na tom vydělávají, ceny jsou na našem trhu zkrátka levnější. Nicméně pro nás je tento případ jasného uveřejňování všeho v tuto chvíli nevýhodný. Ve chvíli, kdy my dosáhneme životní úrovně okolních států, jsem přesvědčen, že pak už to bude jedno, ale v tuto chvíli to tak není.\nAno, a máte pravdu, že tam jsou zpětné bonusy, tzn. řekněme ta distribuční společnost nás odmění tím, že dostaneme něco zpátky. To je pravda.\nAle nedefinuje za co. Státní zastupitelství se touto problematikou minulý a předminulý rok významně zabývalo a nakonec také od tohoto problému odešlo, protože viděli, že by nám všem způsobili problémy.\nTo, co říkal předřečník, pan senátor Kunčar, ano, je to vždy tak, že ten, kdo ve veřejném prostoru a z těchto veřejných peněz, ať už jsou to neziskovky nebo zdravotní pojištění při řízení nemocnic nebo svých ordinací chce krást, tak krást bude. Věřím, že se prostor hodně zmenšuje pro tyto věci, nicméně dnes je to ještě tak, a to víte všichni, že za naprosto stejné výkony v jednotlivých nemocnicích je úplně jiná sazba, jiná cena. Tzn. zdravotní pojišťovny přistupují selektivně. A kdybychom dnes tak, jak je podaná ústavní stížnost, já jsem ji také podepsal, a to jen proto, abychom vytvořili tlak na stát a na pojišťovny, kdyby se vše změnilo dnes, tak si buďte jistí, že hlavně v Praze zdravotnictví přestane fungovat, protože tady ceny některých výkonů jsou významně větší než například v krajských či okresních nemocnicích. Dokonce se liší ceny za výkon u nemocnic, které jsou kontrolovány státem, to jsou fakultní nemocnice. Takže si myslím a jsem pro to, že tento návrh, kdyby byl takto striktně uplatněn, tak nám skutečně přinese velké problémy.\nA poslední věc, vy jste řekl, pane poslanče, že obce, kraje atd., že se nezaznamenaly žádné velké problémy. Je to proto, že tak, jak se obměňují pochopitelně volbami lidé, kteří sedí na jednotlivých postech, tak podle velikosti města nebo obce také chvíli trvá, u větších měst je to minimálně dva roky, než ten člověk zcela pochopí, jakým způsobem se město řídí, jak probíhají finance atd., co mu vlastně vadí, proč administrativa tolik stojí. A já bych to podtrhl slovem "letargie", protože nikdo nechce dlouhodobě bojovat například s problémem zákona 106, s problémem registru smluv, takže se přijímají lidé, tedy hlavně právníci, kteří nejsou zase tak levní. Toho si nikdo nevšímá, protože to je tzv. v provozu a jsou to provozní peníze. A podívejte se, jak rostou. Peníze nerostou jen proto, že rostou platy, to je v pořádku, ale musí být přijímáno více lidí. A já jsem ten příklad tady užíval. Před 10 lety na základě zákona č. 106 muselo ministerstvo pro místní rozvoj přijmout další dva právníky kvůli jednomu jedinému stěžovateli. Ten si velmi sofistikovaně uměl stěžovat a věděl, co chce. Ač jsme se hádali jakkoli, nakonec bylo zjištěno, že on musí dostat v určité kvalitě dokumenty, které žádá. A proto byli přijati lidé, kteří to museli udělat. Byť zákon umožňuje, že budeme platit, tzn. že on za tu službu zaplatí něco, za jeden zkopírovaný list atd., tak to je jedna věc, ale celá ta mašinerie nakonec prostoupí letargií a zkrátka všechna města i ministerstva nakonec poskytují, aby neměly problémy se zákonem, neuvěřitelné množství informací. Z nichž podle mě je maximálně 10 % a to, co odhaduji, není, že bych si to teď tady vymyslel, je to ze znalosti krajských i městských požadavků a bohužel nebo bohudík také ministerských je 10 % oprávněných, těch férových, kdy skutečně lidé něco kontrolují. Všechno ostatní jsou ti, kteří pro své obchodní zájmy, k jejich využití čerpají informace, které potom přeprodávají nebo s nimi nějakým způsobem pracují, nebo jsou to lidé nějakým způsobem postižení stihomamem nebo něčím jiným. A kverulují a dělají problémy.\nNicméně vrátím-li se k registru smluv, poslední případ, který jsem tady zmínil, tak si vytáhla paní poslankyně registr smluv a v době, kdy na tribuně při krajském zastupitelstvu se sestry dožadovaly vyššího platu, tak úplně o něčem jiném, zkrátka vytáhla registr smluv a řekla: "Podívejte se, jaké tady ti vaši udělali smlouvy za 1500 Kč na hodinu, kdo z vás na to má?" Tribuna hučela a paní poslankyně za komunistickou stranu byla spokojená, odkráčela. Ale samozřejmě to, že IT firmy mají 1 hodinu za 1800, za 2000, které jsou řádně vysoutěžené, jsou samozřejmě zveřejněné, to zapomněla říct. Takže my jsme vlastně udělali smlouvy, které byly i levnější. Ale takto se s tím ve veřejném prostoru dá dělat, ale vrátím se hlavně ke zdravotnictví. Jsem přesvědčen, že tento návrh, když bude pojat takto naprosto striktně, tak nám přinese teď do ČR ztrátu na ceně léků v řádu několika miliard korun, to je jisté.\nČunek , KDU-ČSL , Senát , smlouvy , 8. schůze , 2. 5.