ULICE MÍRU Milan Rychlý - PDF\nULICE MÍRU Milan Rychlý\nDownload "ULICE MÍRU Milan Rychlý"\n1 ULICE MÍRU Snad ješt nikdy v historii Javornického zpravodaje nevyvolala historická fotografie tolik vášnivých diskuzí jako v minulém zpravodaji fotka ulice Míru. Ten, kdo uhodl, že pohled je na d m nad školkou Míru, m l pravdu. K tomuto místu se dostaneme uli kou mezi školkou a Kodrukem. Bohužel, dnes již nelze vytvo it stejnou fotografii, protože dnešní pohled na tato místa je docela jiný. Domy jsou již zbourány a místo nich byla vybudována v roce 1913 nová výstavba. Tím se omlouváme za mylné datování v p edešlém zpravodaji. Fotografie byla našimi p edch dci špatn datována. Milan Rychlý\n2 M S T S K Ý Ú A D Zastupitelstvo m sta Javorník na svém 17. ve ejném jednání dne schválilo rozpo et m sta na rok 2009 takto: Rozpo et m sta Javorník na rok 2009 Skupina, oddíl VÝDAJE P ÍJMY Oddíl Položka 10 SPRÁVA LES 400,000 K 600,000 K CELKEM 400,000 K 600,000 K 21 CESTOVNÍ RUCH 70,000 K 10,000 K - projekt vyhl. trasy 35,000 K - odpo ívadla cykl.- inv. 30,000 K - infosystém 40,000 K CELKEM 175,000 K 10,000 K 22 DOPRAVA - údržba MK 930,000 K - oprava MK + mosty 280,000 K - dopr. obslužnost 178,000 K - dotace azyl. 48,000 K CELKEM 1 436,000 K 23 VODNÍ HOSP. - vodovody 1 490,000 K 1 361,000 K - kanalizace 1 541,000 K 1 233,000 K - investice jímání R.Údolí 270,000 K CELKEM 3 301,000 K 2 594,000 K 31 ŠKOLSTVÍ MŠ Polská - neinv.náklady 500,000 K 73,000 K MŠ Míru - neinv.náklady 500,000 K 125,000 K - 2 -\n3 Základní škola - oprava st echy 800,000 K - neinv. náklady 2 700,000 K 1 360,000 K CELKEM 4 500,000 K 1 558,000 K 32 UM L. ŠKOLY ZUŠ - neinvest. náklady 140,000 K - investice -rek. kotelny 100,000 K CELKEM 33 KULTURA CELKEM -neinv. p. M KS, v. odp. 240,000 K 2 280,000 K - opravy M KS 200,000 K - regenerace MPZ 60,000 K - SPOZ 110,000 K - p ísp. kult., spol., 80,000 K - dotace Dny Javorníku 45,000 K - dotace Ditters.fest. 40,000 K - dotace Setkání po letech 30,000 K - p ísp. Kostel sv. K íže 100,000 K - p ísp zámek J.Vrch 80,000 K - p ísp. D l. garda 30,000 K 3 055,000 K 34 T L. A ZÁJM. - bazén 1 570,000 K 250,000 K INNOST - p ísp vky TJ Dyn ,000 K dopr. - p ísp vky TJ Dyn. - in. 50,000 K - p ísp vek TJ ASPV 80,000 K - p ísp. BK Panter- dopr. 70,000 K - p ísp. BK Panter - in. 20,000 K - p ísp. sport. akce 20,000 K CELKEM 1 910,000 K 250,000 K - 3 -\n4 36 BYDLENÍ, - správa, opravy BNF 1 320,000 K KOMUNÁLNÍ SLUŽBY, - nájemné BNF 1 800,000 K ÚZEMNÍ ROZVOJ - služby BNF 2 167,000 K 2 167,000 K - VO 1 100,000 K - h bitov, poh ebné 70,000 K - prodej nem.+ da 20,000 K 400,000 K - projekty 650,000 K - územní plán 500,000 K - rekonst. domu.p. 7 investice 500,000 K CELKEM 6 327,000 K 4 367,000 K 37 OCHRANA ŽP - svoz TKO 1 670,000 K 1 450,000 K - asanace skládky 70,000 K - recykl. odpadu 150,000 K 90,000 K - ve ejná zele 880,000 K - sb rný dv r - investice 3 080,000 K - rozší ení skládky -invest ,000 K CELKEM 7 650,000 K 1 540,000 K 41 SOC. DÁVKY - výplata ,000 K ,000 K CELKEM ,000 K ,000 K 42 POL. ZAM ST. - mzdy VPP CELKEM 700,000 K 500,000 K 700,000 K 500,000 K 43 AZYLOVÁ + SOC. - dotace 212,000 K POL. - soc. p ísp. 150,000 K 260,000 K CELKEM 362,000 K 260,000 K 55 POŽ. OCHRANA - SDH Javorník 380,000 K - SDH Bílý Potok 40,000 K - SDH rezerva 60,000 K CELKEM 480,000 K - 4 -\n5 61 VE. SPRÁVA - innost M Ú ,000 K 5 285,000 K - p ísp vek SMOJ 85,000 K - soc. fond zam. M Ú 230,000 K 230,000 K - investice osobní v z 350,000 K CELKEM ,000 K 5 515,000 K POKL. SPRÁVA - da se záv. innosti 5 104,000 K - da z p íjm FO SV 237,000 K - da z p íjm FO 395,000 K - da z p íjm PO 7 072,000 K - da z nemovitosti 1 500,000 K - da z DPH ,000 K - da m sto Javorník 1 000,000 K 1 000,000 K - p evod p ebytku ,000 K - FRB 500,000 K - fin. vypo ádání 349,000 K - KB úv r - Bor vková hora 505,000 K - SFŽP p j. kanalizace 610,000 K - KB úv r - M KS 140,000 K - KB úv r -kanalizace a MK 1 400,000 K 328,000 K - KB úv r- budova.p ,000 K - leasing traktor 285,000 K CELKEM 5 091,000 K ,000 K 64 NESP. REZERVY CELKEM K 126,000 K ROZPO ET CELKEM ,000 K ,000 K M Ú Javorník finan ní odbor Upozorn ní ob an m Upozor ujeme všechny trvale p ihlášené ob any v Javorníku, kte í doposud neuhradili místní poplatek za provoz systému shromaž ování, sb ru, p epravy, t íd ní, využívání a odstra ování komunálních odpad, že splátka za I. pololetí r byla splatná do konce - 5 -\n6 m síce února Ti, kte í tak doposud neu inili, nech se dostaví k úhrad tohoto poplatku. Dále upozor ujeme ob any, majitele ps, že poplatek za psy je splatný do konce b ezna Za správu poplatk Hloušková J. Zprávy z matriky V sobotu se uskute nilo v ob adní síni M stského ú adu v Javorníku vítání nov narozených ob ánk našeho m sta. Pozváni byli i nov p ist hovaní v roce Celkem bylo starostou m sta p ivítáno 16 d tí. Slavnostního aktu se zú astnili: manželé Ji í a Jaroslava Sumcovi se synem Ji ím, manželé Pavel a Lenka Novákovi s dcerou Klárou, Ditmar Švec a Vladimíra Kroniková se synem Filipem, manželé Antonín a Petra Pavelkovi s dcerou Natálií, Jan Dubovský a V ra Urbanová se synem Markem, manželé Michal a Martina Ringovi s dcerou Zuzanou, Old ich Michálek a Markéta Dzubáková se synem Tobiasem, Bernard Heckel a Jana Ryšková s dcerou Eliškou, manželé Robin a Renata Da ovi se synem Maximem, manželé Michaela a Dan Kumarcisovi se synem Danem, manželé Marie a Štefan Bandyovi se synem Janem, Jana Vil eková se synem Adamem, Miroslav Martin a Monika Grosmutová s dcerou Eliškou, Miroslav Mina ík a Ladislava Neugebauerová se synem Vojt chem, Josef Kozub a Zde ka Pospíchalová s dcerou Petrou, Markéta Mina íková s dcerou Lucií. Rodi m poblahop áli, p edali dárek s kyti kou a finan ním p ísp vkem starosta m sta a matriká ka. S kulturním programem vystoupily d ti ze ZŠ Javorník pod vedením p. u. Pet ekové. Fotofgrafie a DVD se záznamem setkání po ídili p. Jaroslav Stibor a Ji í Hanzl. POZVÁNKY Z Á M E K J Á N S K Ý V R C H SZ Jánský Vrch a ZUŠ Javorník vás srde n zvou na velikono ní prohlídky VELIKONOCE NA ZÁMKU Bílá sobota prohlídky velikono n vyzdobeného zámku s kulturním programem ( písn, velikono ní zvyky, ukázky zdobení kraslic, pletení pomlázek,výroby vizovického pe iva, zdobení perník a mnoho dalšího ) Otev eno: hod. (prohlídky každých 30 min) Velikono ní ned le a pond lí prohlídky velikono n vyzdobeného zámku bez doprovodného kulturního programu Otev eno: hod. (prohlídky v každou celou hodinu) ecká obec Javorník vás srde n zve dne ve hod na zábavu, která se bude konal v sále v Bílém Potoku. K tanci hraje ecká skupina Saloniki ze Zlatých Hor. Ob erstvení - ecké speciality a nápoje. Lístky budou v p edprodeji u D.Papageorgiu nebo na tel T šíme se na vás\n7 M sto Javorník a M stské kulturní st edisko Javorník po ádá MÁJOVÝ VÝŠLAP NA BOR VKOVOU HORU Vjezd povolen na letišt Pro starší spoluob any dopravu zajistí hasi ský sbor Javorník. Prodej propaga ních materiál Bor vkové hory. Ob erstvení zajišt no. Na jarní procházku vás srde n zvou po adatelé ROK ROK KARLA DITTERSE Z DITTERSDORFU Rudolf Zuber - Karel Ditters z Dittersdorfu ást 3. Náhoda tomu cht la, že v tutéž dobu p ijel do Opavy i biskup Schaffgotsch, kterému se Ditters ihned zalíbil, a pozval ho na své sídlo. Ditters nabídku p ijal na sedm m síc za stravu a 25 dukát m sí n. Biskup za al zám rn kolem vzácného hosta klást st ny klece, sroubené ze spole enských poct a bohatých p íjm. Už po átkem roku 1770 mu vyprosil na papeži ád zlaté ostruhy, týž, který p ed lety dostal Gluck a pozd ji i W. A. Mozart. Když uplynulo sedm m síc, nabídl mu biskup místo vrchního lov ího s ro ním platem zlatých a dal mu vábnou nad ji na další dob e placené hodnosti. Ditters proto z stal, zejména když mu biskup št d e otev el pokladnici k získání profesionálních hudebník a zp vák, kte í by nahradili dosavadní ochotníky. Ditters se znovu obrátil do Prahy o p isp ní k Vítu Ungerichovi, svému známému už z Varadína, který p ijel sám a p ivezl adu eských hudebník a zp vák. Byli to brat i Antonín, Vít a Václav Batkové z Prahy, Václav a František ervenkové z Brna, zp váci Jan T epický z Rokycan, Petr Hrdli ka z Prahy a ada dalších. Ditters p ivolal i n které známé z Varadína, mezi nimi i tenoristu Rennera a jeho nevlastní dceru Nikolinu Trinkovou. Z Vídn p ijela i Dittersova sestra Jana, dobrá zp va ka. V kapele, jejíž složení se asem m nilo, se vždy objevovalo hodn ech. Pat ili k nim houslista Jen Ne ád, hornista Josef Rivola, Jan Jakub Dušek a Antonín Dušek, basista Mat j Schydera, Jan apek, Kryštof Šimek, Adam Mazálek, Antonín Navrátil, Josef Dvo ák z Chrástu a mnozí jiní, takže lze právem hovo it o vpádu eského muzikantství na Jánský Vrch. Orchestr ítal celkem 17 výborných instrumentalist, dopln ný zdatným, by nevelikým operním souborem. Biskup neodep el Dittersovi ani další peníze na úpravu koncertního sálu. Podle skladatelových plán dal snížit starou úto ištnou v ž a upravit ji na oválnou, akusticky skv le vyhovující místnost, dodnes p kn zachovanou, a k ní p istav l malou scénu. Ditters m l nyní všechny podmínky k rozvinutí svého talentu a pln jich využil. P ímo vášniv se vrhl do kompozice oper, k nimž mu adu libret napsal biskup v rádce jezuita Salvatore Ignazio Pinto, Ital ze Sarda nedaleko íma, nejen obratný diplomat, nýbrž i básník a len literární akademie v Sien. Jejich prvním spole ným dílem bylo oratorium David, uvedené poprvé na Jánském Vrchu r Biskup byl Dittersovým p sobením vrcholn spokojen a zahrnoval jej svou p ízní. R mu - 7 -\n8 vymohl na císa ovn Marii Terezii povýšení do šlechtického stavu s p ídomkem z Dittersdorfu, což bylo p edpokladem, aby mu mohl ud lit další výnosný ú ad, správu hejtmanství v Jeseníku. Den, kdy získal šlechtický titul považoval Dittersdorf za nejkrásn jší ve svém život. Skladatel, který si v b eznu r vzal za ženu lenku operního souboru Nikolinu Trinkovou, rodem Ma arku, se dokonale sžil s biskupovým dvorem a cítil se na vrcholu svých tv r ích sil. V letech složil pro Javornickou scénu 9 veseloherních oper, v tšinou na italské texty, z nichž n které jako Ošizený ženich, hrané ovšem v n meckém zn ní, získaly mu u divadelního publika v N mecku velkou popularitu. M S T S K É K U L T U R N Í S T E D I S K O J A V O R N Í K M stské kulturní st edisko Javorník Slezské zemské muzeum Opava ZOO Ostrava vás srde n zvou na výstavy MUSEUM SILESIAE SLEZSKÉ ZEMSKÉ MUZEUM autor výstavy Mgr. Martin Gajdošík PhDr.. autor výstavy Ing. Ji í Pechá ek Nenechte si ujít zajímavé pr vodní slovo p. Viléma Bor vky. Vernisáž od 18,00 Výstava není ur ena jen pro odbornou ve ejnost. Pestrá krása papoušk pot ší hlavn vaše oko! Výstava potrvá od Vstupné: dobrovolné POD KOVÁNÍ Zam stnankyn kulturního domu d kují všem, kte í do Zimní zahrady Járy Cimrmana v novali vzrostlé kv tiny a tím p isp li k jejímu zkrášlení. KAMEROVÝ SYSTÉM U KULTURNÍHO DOMU až zázra n p isp l k tomu, že se u kulturního domu nesrocuje mládež školou povinná i nepovinná, po které nemusíme odklízet odpadky, nedopalky a lahve. Bohužel se p emístili o kousek dál do autobusové ekárny, která je jimi tak okupovaná, že cestující, kte í by se cht li schovat p i ekání na autobus, nemají sebemenší šanci, pokud necht jí poslouchat vulgární projevy naší mládeže a ichat cigaretový kou. Tak co s tím? Že by další kamery? VH - 8 -\n9 M stské kulturní st edisko Javorník Základní škola Javorník a školní družina p i ZŠ Javorník srde n zvou na ZM NA OVÝCH ADRES M STSKÉHO KULTURNÍHO ST EDISKA JAVORNÍK Ohlédnutí za d tským maškarním plesem Maškarák1 D tský maškarní ples po ádaný M stským kulturním st ediskem Javorník prob hl v sobotu 21. února v malé t locvi n ZŠ Javorník. O výzdobu se postaraly paní u itelky z družiny, kterým posíláme naše pod kování. Celé odpoledne d ti i dosp lé bavil klaun Radek a jeho pomocnice Patka a Matka, spole n s arod jem Fildou. D ti i dosp lí se dob e bavili, takže zase za rok. A je to! - 9 -\n10 Maškarák2 Masopustní pr vod v Javorníku Anglicky a francouzsky carnaval, rusky Masopust masljanica, n mecky fasching a po našem masopust. Všechny tyto názvy mají spole ný význam a to dobu veselí, zábav a radosti, ale i dobu velkého p stu, nebo v p ekladu všechny tyto názvy znamenají masu vale. Do historie t chto veselí musíme zajít až do daleké doby pohanství nap. do doby ímské k Saturnaliím a Luperkaliím, s nimiž má náš masopust mnoho spole ného, zejména v p estrojování se v maškary a vytvá ení všelijakých bláznovských her. Tak, jak ho známe my, je zab hnutý lidový svátek, který nemá sice v podstat nic spole ného s liturgií, ale p esto je pod ízen b hu církevního kalendá e. Jelikož je datum Velikonoc pohyblivé, byl pohyblivým svátkem i masopust. Karnevalové období trvá od T í král do Popele ní st edy a od ní za íná postní období p ed Velikonocemi Takovou velkou p ípravou na p ímý masopust byl tvrtek p ed masopustním veselím nazývaný taktéž jako,,tu ný tvrtek. Tento den panovalo p esv d ení, že se má každý najíst a napít co nejvíce, aby byl po celý rok p i síle a nestrádal. Následovala masopustní ned le kdy byl ob d op t bohatý, ale každý spíše sp chal do hospody nebo na náves, kde se tan ilo a zpívalo až do rána. To samé trvalo i v pond lí, kdy op t hrála muzika, ale v n kterém regionu naší zem byla pond lní zábava jen jako,,mužovský bál kdy do sálu mohli jen ženaté anebo vdané osoby. Následovalo masopustní úterý, pro nás asi nejznám jší a to pr vod maškar po celé obci. Tato veselice kon ila p esn o p lnoci, kterou ponocný odtroubil, zárove se pochovala basa a za al 40 denní p st. Tehdy panovala pov ra, že kdyby se tan ilo a veselilo p es p lnoc, zjeví se mezi tane níky ábel asto jako cizinec v zeleném kabát. T chto tradic pomalinku ubývá, ale p eci jen se objeví v našem m st každoro n malý zlomek tohoto veselí a to pr vod maškar d tí a rodi z mate ských školek Míru a Polské. V úterý dne se mohli kolemjdoucí lidé, kte í se práv nacházeli v Javorníku,\n11 setkat s velkým zástupem maškar, které procházely naším m stem. Sice chyb la základní maska pro masopust a to medv d s medv dá em, ale i tak se mohli lidé setkat nejen s pohádkovými postavami jako nap. vodník, arod jnice nebo ervená Karkulka, ale i s docela moderními postavami dnešní doby, jako je voják anebo docela oby ejné krávy. Všichni ve zdraví prošli m stem, pot šili svojí p ítomností i místní sta e ky se sta enkami v místním domov pro seniory a ukon ili svoji pou v malé školní t locvi n, kde byla pro všechny zú astn né p ipravena malá diskotéka a kdy všichni svorn ekli, že p íští rok znovu. Snad ješt na záv r pod kování všem, kte í se podíleli na p íjemných chvilkách p i pr vodu a malé zábav pro naše d ti, d tem a jejich u itelkám z Mate ské školky na ulici Míru, Mate ské školce na ulici Polské, paním u itelkám ze ZŠ Javorník a všem rodi m, kte í se nestyd li a kte í táhli s d tmi v pr vodu za jeden provaz. MR M S T S K Á K N I H O V N A R U D O L F A Z U B E R A J A V O R N Í K M stská knihovna Rudolfa Zubera Javorník, M stské kulturní st edisko, Dramatický kroužek p i ZŠ Javorník, Lesy eské republiky, s.p. se p ipojují k oslavám Mezinárodního dne d tské knihy, k podpo e d tského tená ství a propagaci soustavné etby d tí spole nou akcí NOC S ANDERSENEM, která prob hne v pátek 3. dubna 2009 od 18,00 hodin Pátek 3. dubna 2009 v 18,00 ve velkém sále kulturního domu Širokou ve ejnost zvou herci Dramatického kroužku p i ZŠ!! Sponzo i: Lesy eské republiky,s.p. HanTruck, s.r.o., Elektro Schubert, Svaz knihovník a informa ních pracovník R! POZOR! V pátek 3. dubna bude knihovna pro ve ejnost uzav ena!!\n12 eská televize p ipravuje ve spolupráci s eským rozhlasem, Svazem eských knihkupc a nakladatel a s knihovnami R po ad Kniha mého srdce (KMS), jehož cílem je nalézt nejoblíben jší knihu obyvatel eské republiky. Od dubna do íjna 2009 se uskute ní rozsáhlý cyklus televizních a rozhlasových po ad, která budou provázet hlasování ve ejnosti o nejoblíben jší knihu. Cílem celé akce není pouze hledání nejoblíben jší knihy, ale p edevším široce pojatá popularizace etby, literatury, vydávání knih a také popularizace innosti knihoven. I naše knihovna se do této akce zapojí. V knihovn jsou p ipraveny hlasovací lístky, které, jak pevn v ím, využijí také milovníci knih, kte í nejsou tená i naší knihovny. P edstavte lidem knihy svého srdce, spisovatele svého srdce! Hlasujte a p esv d te své rodinné p íslušníky, p átele, tená e, d ti i dosp lé, aby hlasovali! Máme šanci ukázat, že v Javorníku nežijí jen ti, které zajímají celebrity, krasavice a jiné pomíjivé záležitosti, ale že je tu velká (!) obec lidí, které zajímají knihy a literatura, a mimo jiné i to, že tito lidé mají "své" místo (možná p edevším) v knihovnách.více o projektu Navštivte svoji knihovnu - stát se jejím tená em není v bec špatné! Pravidla hlasování V prvním kole diváci prost ednictvím internetu a hlasovacích kupón nominují svoji nejoblíben jší knihu. Musí to být román. Do kvalifikace nebudou za azeny krátké povídky, divadelní hry ani jiné nerománové útvary. M že to být román odkudkoliv na sv t, pokud ovšem byl p eložen do eštiny, a m že být z jakéhokoliv historického období. Doba ur ená pro nominaci než bude vyhlášeno Top 100 tedy nejoblíben jších 100 knih za ne v sobotu 4. dubna 2009, kdy bude v p ímém p enosu odstartováno hlasování, a skon í v ned li 19. dubna Top 100 (nominovaných 100) bude v abecedním po adí zve ejn no v následujícím druhém ve eru. V témže ve eru bude odstartováno druhé kolo hlasování, ve kterém budou diváci vybírat již pouze z nominované stovky (z Top 100), a to prost ednictvím internetu, SMS a hlasovacích kupón. T etí ve er odhalí po adí Top 100 a v abecedním po adí Top 12, zárove bude spušt no t etí kolo hlasování. Do seznamu Top 12 m že být za azena od jednoho autora pouze jedna kniha. Top 12 bude stanoveno tak, že bude umožn no jisté posunování výsledk podle následujícího p íkladu: pokud má autor v Top 12 dv knihy, což v kone ném seznamu Top 12 není možné, pak ta s nižším skóre bude p esunuta na pozici 13 a kniha z pozice 13 (z 13. místa) bude p esunuta a postoupí na 12. pozici (místo), ímž se dostane do kone ného výb ru Top 12. B hem prázdnin bude probíhat podp rná promo kampa, jejímž cílem bude pr b žn motivovat k hlasování a p ipomínat podzimní velké finále! Diváci by m li nominovat pouze jednu svoji nejoblíben jší knihu (v prvním kole jakoukoli, v druhém kole si musí vybrat z nomina ní stovky). Jedinou výjimkou jsou p íb hy, které jsou napsány nap íklad jako trilogie\n13 Diváci nemohou hlasovat pro soubor knih, které byly vydány nap íklad jako vícedílný soubor n kolika kus knih v jednom svazku. Hlasy by m la vždy dostat jedna jediná samostatná kniha (nap. Harry Potter a Kámen mudrc ). Pokud divák nominuje nedopat ením celý soubor a ne pouze jedinou knihu ze souboru, pak budou takovéto hlasy uznány a body p i teny knize, která bude mít z celé sady nejvyšší hodnocení. Pokud ovšem získá hlas pouze autor a nebude uveden žádný název díla, pak bude takový hlas neplatný a nebude zapo ítán. Každému z titul se budou hlasy pr b žn p i ítat, to znamená, že každá kniha bude mít na svém kont všechny hlasy, kterých se jí dostalo od za átku akce až po její záv r. T si vyhrazuje právo diskvalifikovat jakékoliv masov organizované hlasování, ke kterému by dal podn t jednotlivec nebo organizace, a takové hlasy i knihy bude vy azovat z kone ného hlasování. Celé hlasování bude probíhat na webových stránkách, prost ednictvím hlasovacích kupon, ale také prost ednictvím SMS. Online katalog Na stránkách M stské knihovny Rudolfa Zubera Javorník (www.mestojavornik.cz kultura-knihovna) m žete využívat online katalog k vyhledávání a rezervaci knih. Registrovaní tená i si mohou rovn ž touto cestou prodlužovat své výp j ky. Po zadání p íjmení a ísla pr kazky se dostanou do své výp j ní karty. Tam jsou u každé výp j ky ikony pro prodloužení, pokud ta chybí, nelze již knihy prodloužit. S p ípadnými dotazy se obracejte na p. Hradilovou, telefonní íslo , Z Á K L A D N Í Š K O L A J A V O R N Í K Zápis d tí do 1. t ídy pro školní rok 2009/10 Dne 6. února 2009 prob hl Zápis1 na naší škole netradi ní zápis d tí do první t ídy. Tentokrát ekala na d ti Kouzelnická škola. P íchozí d ti i jejich rodi e vítaly po vstupu do školy dv kouzelnice, Modrá a Zelená. Budoucím školák m p edávaly kouzelnické epi ky se jmenovkami. V t locvi n d ti prokazovaly své pohybové dovednosti s vílou Mod enkou a paní Lesn nkou. Palce jim drželi a nápomocni jim zde byli také n kte í žáci 5. t íd. P vecké, rytmické, recita ní výkony p edvád li p edškoláci u Hejkala a Meluzíny. U kouzelných zví at pod vedením paní Nadlesní a jejích pomocník po ítali hlavy drakovi, porovnávali myši a krmili dravou zv geometrickými tvary. O arování se postarala arod jnice K iš álová s arod jem O kem a Kalousem, a to u k iš álové koule. Povídali si\n14 spolu o život naší školy prost ednictvím p ipravených obrázk na plátn. Vtipné h í ky, do kterých byly d ti vtaženy, nastudovali žáci dramatického kroužku pod vedením p. u. Mgr. Vaší kové. Zápis2 Každý budoucí prv á ek dostával na svou kouzelnickou epi ku hv zdi ky za snaživost a odvahu. Nechyb ly ani milé dáre ky, které pro n vyrobili žáci 4. a 5. t íd. Radost jim ud lal i chutný zákusek našich ochotných kucha ek školní jídelny. Rodi e obdrželi vyrozum ní o p ijetí jejich dít te do 1. t ídy pro školní rok 2009/2010, dále školní bulettin, ve kterém našli rady, jak p ipravit své dít na vstup do školy, a pozvání na 1. sch zku s budoucími paními u itelkami 1. t íd, kterou plánujeme v m síci dubnu. S pam tním listem na tento veselý den odcházeli budoucí prv á ci dom s úsm vem. P ejeme vám, milí p edškoláci, aby vám usm vavé tvá i ky vydržely v naší škole co nejdéle. K zápisu se dostavilo 51 d tí, z toho 16 rodi požádalo o odklad školní docházky. V zá í otev eme op t dv první t ídy. Všem, kdo se na zápisu podíleli, pat í velké pod kování. Mgr. Dagmar Pet eková Ples Základní školy Dne se konal již tvrtý u itelský ples ve známém kulturním za ízení Disco Stodola Javorník. Jeho realizaci p edcházely hore né p ípravy jak ze strany všech kantor, tak i ze strany Rady rodi, která letos ve zna né mí e p iložila ruku k dílu. Nic nebylo ponecháno náhod : od výb ru veselých a ke každé špatnosti ochotných šatná ek, po sehraný tým zru ných tém profesionálek z u itelských ad, které se postaraly o bohaté ob erstvení, jehož poz statky se povinn jedly ve sborovn ješt dva dny po plese. Pr b h ve era oživila nápaditá módní p ehlídka vnadných modelek i stydlivých model. O další zpest ení se postaraly žákyn 9. B svým tane ním vystoupením. Samoz ejm nemohla chyb t již tradi ní barmanská show Zdenka Pr ši, st epy, plameny a dovedn namíchané koktejly, které se pan editel snažil nebohým koleg m v dražb vnutit za podnikatelské ceny. Úderem p lnoci za alo to, na se mnozí z nás t šili nejvíce. Losování tomboly. B hem p edávání sice došlo k n kolika drobným p ehmat m, ale nakonec se vše obešlo bez násilí a bez pomoci zásahové jednotky a všichni výherci si odnesli své asto vytoužené ceny. Také bych cht la touto cestou pod kovat kapele, jejíž lenové m li ve v tšin p ípad tvrdou školu života a skute n hráli celý ve er jako o život. Ješt trochu bilancování. Celkové výnosy byly ,- K, vynaložené náklady ,- K, istý zisk, který šel na zvláštní ú et pro pot eby a odm ny našich žá k, inil ,- K. Záv rem mi dovolte pod kovat všem rodi m, firmám, u itel m, Rad rodi, no zkrátka všem, kte í se v tším i menším dílem snažili pomoci p i organizaci i sponzorování tohoto, myslím, vyda eného plesu. Ješt jednou velké DÍKY a již te se t šíme na další setkání op t za rok\n15 D kujeme také sponzor m: 1. jesenická kosmetická, AFX - Kamil Ju ík, Agroparkl s.r.o - Josef Rabenseifner, Aktos s.r.o., Autocont Jeseník, Autoopravna - Ru ka Ji í, Bosák Daniel, Bulgurisová Ivana, Campanula s.r.o. - Karel Steiner, eská spo itelna, pob. Javorník, Damaškovi, Dopitová V ra, Elektro Schubert, Energorozvody - Milan Je ábek, Fit Úsovsko, GAPILAX s.r.o. Horní Fo t, Han Truck s.r.o., Hodiná ství - Jaroslav Franek, Hunter software, Jas Ju ena, Ju íková Vlasta, Kade nictví - Gottwaldová Petra, Kade nictví - Marková Lenka, Knihkupectví Dome ek, Knihkupectví Hastík, Kotas Petr, Kožuchová Ji ina, K ížek Jaroslav, K ížová Rudolfa, Kv tiná ství - Robotková Dana, Laguna, Lékárna - Mrázková Milada, Lesy R, Lomázová Jaroslava, Malínková Lenka, Manželé Kuciánovi, Mikena pan Mikeš, Mikšíková Marie, MK Fruit, M Ú Javorník, M Ú Javorník bazén, Mlékárny Kunín, Morong - Sluko s.r.o, OÚ Bernartice, OÚ Uhelná, OÚ Vl ice, Pet ekovi Svatopluk a Dagmar, Papageorgiu Alexandr a Dana, PC centrum Lud k Rychnovský, Mudr. Porvisová, Potraviny - Rostislav Oravec, Potraviny BS - Stavrovská Eliška, Procházková Ludmila, Ruják Miroslav, RWE - Bjalek Petr, Salamandr Javorník, Sešn obuv, Star s.r.o., Stomix, S.V. WORK Jeseník, Škola servis; B etislav Baar, Stola ství Hradil Vladan, Taverna, Troják Jan, Zahradnictví - Jura Ji í, Zlatnictví - Božena Zajícová, ZODEM, Zourek Libor, Zelenka Ivan - autoopravna, barvy laky, d evo prodej, Železá ství - Jirešová Lenka Rada rodi Jak to za alo? Bylo to loni na podzim, n kdy v íjnu, kdy jsem shlédla charitativní po ad Paraple se Zde kem Sv rákem. Moc se mi líbil a neváhala jsem poslat dárcovskou SMSku. Cht la jsem alespo trošku pomoci lidem, kte í se ocitli na vozí ku po autohavárii i jiném úraze. S mými žáky ( 5.A) jsem si povídala o složité situaci t chto lidí, kte í se na vozík dostali nedobrovoln, a protože vím, že spousta z d tí má vlastní mobil, vybídla jsem je, aby i oni zkusili pomoct a poslali také dárcovskou SMSku. Byla jsem moc ráda, když mi žáci oznamovali, že ji poslali a dostali zp t pod kování. P emýšlela jsem, jak by se dalo ud lat, aby se t chto esemesek dalo poslat více. Na nápad m dovedl rozhovor dvou paní, které si povídali, že v n jaké školce sbírali padesátníky. To je bezva nápad. Budeme sbírat již neplatné padesátníky, které se válí doma v hrní cích, v pen ženkách apod. V bance se prom ní na platné peníze a pomoc je na cest. Nápad se ujal a žáci za ali nosit padesátníky, v mnohých p ípadech jist s hledáním pomohli rodi e i prarodi e. Co kdyby za ala sbírat celá škola? Žáci 5.A se dali do práce. Vytvo ili plakáty s obrázky, textem, prost s výzvou, aby se co nejvíce lidí zapojilo do sb ru padesátník. Na po íta i se vyrobily informa ní letáky, které se do t ídy roznesly. Utvo ily se 4 dvojice d tí, které postupn obešly všechny t ídy, kde p e etly výzvy, zvládly to, a dokonce v n kterých t ídách jim zatleskali. M ly z toho p íjemný pocit. Výzva byla i vytisknuta ve školním asopise SEVER. Padesátníky se k nám za aly kutálet, p ikutálely se i koruny, dvoukoruny, p tikoruny, a dokonce dva žáci z 5. A, jmenovit Z. Mrá ek a A. La áková p isp li stokorunou a to z vlastní kasi ky. Výzvu jsme nechali i v knihovn a mnozí tená i také p isp li, tímto jim d kuji. A protože se už k nám dlouho nic nedokutálelo, tak jsme se dali do po ítání. Dohromady se nasbíralo 1050 padesátník a p es 1000 K. Všem mockrát d kujeme. íkáte si, vždy já mám taky doma ješt n jaké padesátníky a kdybych to v d l, ur it bych je p isp l. Není pro zoufat, do konce dubna m žete po svých d tech, vnucích, které chodí do ZŠ v Javorníku poslat nejen padesátníky, ale i jakýkoliv obnos nebo p ímo zajít za námi do školy a hledat 5.A, pop ípad jejich t ídní u itelku. Pom žete t m, kte í to pot ebují. Jelikož dárcovskou SMSkou se již momentáln nedají poslat peníze a up ímn, prakticky by to zabralo f ru asu, budou peníze zaslány p ímo na ú et: /0100, KB Praha 1. S pozdravem žáci 5.A a jejich t.u itelka\n16 PS: Centrum Paraple otev el Svaz paraplegik s pomocí pana Zde ka Sv ráka v roce Využití finan ních prost edk konta kontroluje správní rada KONTA PARAPLE vedená Z.Sv rákem, více na Úsp ch 5.B V únorovém ísle Javornického zpravodaje jsem informovala o spolupráci naší t ídy s Lesy R. Jednalo se o ú ast v celorepublikové sout ži O nejlépe nazdobený váno ní strome ek pro zv. Prezentovali jsme se fotografiemi a výtvarnými pracemi d tí. A výsledky jsou tady. Naše t ída vybojovala 1. místo!!! K úsp chu d tem moc gratuluji. Výhru si opravdu zaslouží. T. u. M. Rychlá VÍT ZNÝ FORMELA CUP jsme se vypravili do Jeseníku fotbal už na 16. ro ník tradi ního turnaje žák do 12 let v sálové kopané. Ú ast 14 družstev z okresu Jeseník slibovala mnoho fotbalových zážitk. Turnaj skon il velkým úsp chem javornických borc, kte í tento turnaj vyhráli - v jeho historii už pot etí. Navíc v kategorii nejlepšího hrá e byl ocen n Honza Šmiriják. Všem kluk m blahop eji za p edvedený výkon a reprezentaci školy a držím p sti p i McDonald s Cupu, který je rovn ž v této kategorii vyhlášen na kv ten. Aleš Chromík ZÁPASY VE SKUPIN : JAVORNÍK MIKULOVICE 3 : 0 ZELENKA 3 JAVORNÍK LIPOVÁ LÁZN 3 : 1 ZELENKA, ŠMIRIJÁK, MAZÁNEK JAVORNÍK B LÁ P. PRAD DEM 2 : 0 ŠMIRIJÁK TVRTFINÁLE: JAVORNÍK ŽULOVÁ 2 : 1 ŠMIRIJÁK 2 SEMIFINÁLE: JAVORNÍK ESKÁ VES 2 : 1 ZELENKA, ŠMIRIJÁK FINÁLE: JAVORNÍK MIKULOVICE 3 : 0 NOVÁK, ŠMIRIJÁK, ZELENKA Z Á K L A D N Í U M L E C K Á Š K O L A J A V O R N Í K V letošním školním roce se op t žáci Základní um lecké školy v Javorníku zú astnili sout že vyhlášené MŠMT. Tentokrát se sout žilo ve zp vu a ve h e na dechové nástroje. Okresního kola ve zp vu, které se konalo v ZUŠ Jeseník, se žáci ze t ídy paní u itelky Veroniky Pazderové umístili takto: O. kategorie: 1. místo s postupem do krajského kola Kristýna Kalini ová 1. místo Alicja Czajkowska 2. místo Klára Kotasová, Kinga Szczepa ska U René Kotas\n17 II. kategorie: 2. místo Miroslav Lu ák V. kategorie: 2. místo Adriana Antalová V krajském kole, které prob hlo v ZUŠ Žerotín Olomouc, získala Kristýna Kalini ová 1. místo. Okresní kolo sout že dechových nástroj se konalo rovn ž v Jeseníku, tentokrát v Kapli, a to Ve h e na lesní roh ze t ídy pana u itele Mgr.Holiše získal v VIII. kategorii 1. místo s postupem do krajského kola Zbyn k Ketner. Ve h e na zobcovou flétnu ze t ídy paní u itelky Je ábkové získala 1. místo s postupem do krajského kola v 0. kategorii Tereza Kudelková a z V. kategorie 1. místo Kristýna Pospíšilová. Kate ina Sloupová, žákyn paní u itelky Jitky Melicheríkové získala v VI. kategorii 1. místo s postupem. Krajské kolo se konalo v ZUŠ Hranice na Morav a žáci z naší školy si p ivezli tato ocen ní: Zbyn k Ketner 2.místo ( 1. místo v této kategorii nebylo ud leno), Tereza Kudelková 1. místo a Kate ina Sloupová 3.místo. Všechny žáky doprovázela na klavír paní u itelka Bc.Radmila Jirásková, která si také p ivezla ocen ní z okresního kola za výbornou korepetici. V tomto školním roce naše škola dosáhla výborných výsledk, proto právem pat í velké pod kování nejen d tem, ale hlavn jejím pedagog m za vzornou p ípravu. Pod kování náleží rovn ž i rodi m žák, zejména za jejich podporu. Antonín Slámka,DiS. Myslivecký ples v Bílém Potoku Dne se konal již 8. myslivecký ples, který po ádalo MS Bílý Potok. Na plese bylo jako vždy zajišt no bohaté ob erstvení, a již v baru nebo jídeln, kde bylo p ipraveno jídlo, jak jinak než ze zv iny, které nám uva ila p. H. Rajníková. MS Bílý Potok by touto cestou cht lo pod kovat všem host m za hojnou ú ast, všem len m sdružení za dob e odvedenou práci, truba m L R za p kné zahájení plesu, hudb, která se nám p edstavila pod názvem FANTAZIE, a jmenovit všem sponzor m, kte í se nám letos postarali o opravdu velkou a hodnotnou tomolu. Jsou to: KRAS POL, B. Potok, VAREX, MUDr.Porvisová, Hanke G., ech V. Herna bar, Plastarias Ch., Rajníková H., Michalík L., SABAS s.r.o., STOLZED, K ížek J., Brokrn Hill s.r.o. Horní Fo t, NAVOS, Bosák D., Damaškovi, TERANOVA, Schubert V., Ministerstvo zdravotnictví Praha, MVDr. Štelcl J., ížek J., ING. Pojiš ovna, Lesy R, ZODEM, Zelenka I., Domácí pot eby prodejna Jeseník, Robotková D., STOMIX, NELA DRINK Javorník, Sešn prodejna Javorník, Taverna, Lékárna Javorník, Dopitová V., KOLIMAX, Zajícová B., Gottwaldová P., Palov ík prodejna Javorník, Diakonie, Rychnovský L., Lomozníková V., Motuzová E., Hoffmannová B., Ing. Mimra Petr, Kasp ak., Jura J., K íž P., Hunter, Kotas P., Michalka K., Pavli ík R. Za MS Bílý Potok Adam Lomozník Od Popele ní st edy po Velikonoce - Lidové zvykosloví na Jesenicku p ed r ást Samotné Velikonoce (Ostern) jsou pohyblivými svátky. Spolu s Vánocemi p edstavují dodnes nejv tší církevní i sv tské svátky celého roku\n18 Ohlašovala je Kv tná ned le (Palmsonntag, 6. postní ned le). Na ni bylo t eba p ipravit velké kytice vrbových v tví s ko i kami (Weidenkätzchen), které byly p i ned lní mši posv ceny. Byly vlastn náhradou palmových ratolestí (Palmenzweige), pokládaných pod kopyta oslíka, na n mž v tento den p ijel Ježíš Kristus do Jeruzaléma. T i ko i ky spolknuté hned po návratu ze mše m ly ochránit p ed nemocemi krku. Na Kv tnou ned li se muselo vstát co nejd íve, ten, kdo vstal v rodin poslední, vysloužil si titul kv tného nebo též velikono ního osla (Palmesel). Za al Svatý týden. Po celé Žluté úterý (Gelbdienstag) se nikdo nesm l roz ilovat, zlobit i dokonce klít, jinak mu hrozilo, že v obli eji celý zežloutne. Na K ivou st edu (Krumm-Mitwoch, u nás Škaredá st eda) zase nesm l nikdo, p edevším d ti, plakat, aby mu nenarostl k ivý nos. Velmi bohatý na zvyky, pov ry i církevní oby eje byl Zelený tvrtek (Gründonnerstag). Za ínal jím p ísný p st trvající t i dny ( tvrtek sobota). Ješt p ed východem slunce bylo t eba se opláchnout tekoucí vodou v potoce i ece velikono ní voda m la mít lé ivou moc a chránit proti vyrážkám, slune ním pihám a dokonce p ed hadím uštknutím. Všichni v ící se sešli na slavnostní ranní mši; p i gloria se ješt jednou rozezvonily všechny zvony a rozezpívaly varhany. Pak vše utichlo zvony odlet ly do íma, aby tam od svatého Otce vyprosily požehnání a o išt ní pro všechny, a nahradily je až do slavnosti vzk íšení skupinky chlapc (bylo jich n kdy až 50; jinde, nap. v Žulové chodili pouze ministranti) s ehta kami a klapa kami. Ráno, v poledne, ve er i p ed bohoslužbami napl ovalo ehtání a klapání celou ves. Hoši dostávali za službu pár šesták, malovaná vejce a r zné velikono ní pamlsky. Profesor Karl Harbich vzpomínal na své zážitky z d tství prožitém v Bílém Potoce takto: Nejv tší legrace nastala, když mezi nás pan fará Engelbrecher hodil z okna fary velikono ní chlebí ky pln né jable nou a hruškovou náplní i o echy. To pak neodešel nikdo bez boule i mod iny. Nejlépe bylo stát opodál, ne p ímo v chumlu klapa. Celý lup toho dne rozd loval potom ve škole pan ídící Pohl. Ob d byl velmi prostý. Nesm ly chyb t zelené byliny, špenát z kop iv nebo t eba jen eb í ek v polévce. Odpoledne navšt vovaly v n kterých obcích (Bílý Potok a celé Javornicko, Lipová) d ti svoje kmotry (Pate=Taufpatin), které pro svoje kmot ence (Patenkinder) až do jejich trnácti let dvakrát ro n na Zelený tvrtek a na sv. Martina po ádaly malé pohošt ní: polévku s vaje nou omeletou a kolá e. V den Velkého pátku (Karfreitag) se držel nejp ísn jší p st z celého roku. P i ranní mši byla k Božímu hrobu odnesena Svátost oltá ní p ikrytá erným závojem. U hrobu se v hodinových intervalech st ídala estná stráž z ad st eleckého spolku (Zlaté Hory, Javorník), n kde to byli hasi i nebo vále ní veteráni. Bílá sobota (Karsamstag = postní sobota) byla významným dnem pro všechny v ící nastal as vzk íšení Krista a s tím symbolicky spjatého zmrtvýchvstání celé p írody, as nového života. Op t se rozezn ly zvony a rozezpívaly varhany. Pekl se speciální velikono ní chléb (v žulovském ná e í Gaalbruchla). Na celý kraj se snášela divuplná noc (Osternacht) op edená pov rami a zvyky. Pat ily k ní p edevším velikono ní ohn. Chlapci vyhazovali vysoko zapálená koš ata a skákali p es plameny. P icházelo ráno Velikono ní ned le (Ostersonntag). Hospodá i museli obejít všechna svá již osetá pole a zajistit jim podle tradice bohatou úrodu. K tomu posloužily k ížky z posv ceného d eva a v tvi ky ko i ek. Na p t míst (symbol p ti ran Kristových) každého zasetého pole je musel hospodá zapíchnout: do každého rohu pole po t ech k ížcích s v tvi kou ko i ek a doprost ed ješt jeden k ížek. V Bílém Potoce vytvá eli uprost ed polí z malých k ížk obrys velkého k íže\n19 Ke zvyk m Svaté noci je pot eba p idat ješt jedine ný zdejší zvyk známý pouze z n mecky mluvících oblastí: Saatenreiten (též Saatenritt) nebo Saatengang. S p ekladem je trošku potíž, ale bu me poeti tí a nazv me ho jízdou i cestou osením nebo jízdou (cestou) rozséva. Zvyk se udržoval po celá staletí, ješt p ed 2. sv tovou válkou o tom vydával sv dectví obraz v kapli ce p i cest k Pa kovu s vyobrazením takovéto jízdy osením. Ta zde totiž v r zachránila život krej ímu z Javorníku, jenž se tu ztratil ve sn hové bou i. Lidový oby ej objížd ní polí souvisel zcela jist s oslavou nástupu jara a s uctíváním starogermánské bohyn jara Ostary. P edstavoval pro rolníky kulmina ní bod, vyvrcholení velikono ních svátk. V tšinou ješt za hluboké noci n kdy i ve dv hodiny se u kostela v mnoha obcích za ali scházet mužští zástupci každého hospodá ství. A již šli p šky nebo rajtovali na slavnostn vyzdobených koních, v ele pr vodu byl vždy nesen k íž est být jeho nosi em m l v tšinou starosta nebo n kdo z místních radních nebo významných ob an, za ním krá el kostelník-p ed íkáva modliteb nebo místní kn z v tšinou též na koni a ministranti nesoucí kostelní prapory. Pak následovala kapela vyhrávající nábožné písn složené k tomuto ú elu a za ní se táhl pr vod nejprve jezdc, potom ostatních p ších muž a chlapc. I docela malí hoši se rádi pr vodu zú astnili, vyzván li po celou dobu r znými zvonky a zvonci. Procesí muselo obejít všechny polnosti své vsi a u polních kapli ek a k íž p i cestách se vždy krátce pomodlit. V Javorníku nejprve prošli od starého h bitovního kostela sm rem k Bílému Potoku, potom se sto ili ke kapli sv. Antoní ka, odkud se pak vraceli do m sta. Na kraji m sta je p ivítal kn z ve slavnostním ornátu a za zvuku písní došli k farnímu kostelu, kde byla za ú asti všech v ících konána o šesté (jinde o sedmé) hodin mše (Saatenmesse). Podobn máme zachycen tento zvyk v ervené Vod, Žulové, Vidnav, Skorošicích, Kobylé i Domašov. V Bílém Potoce se rajtovalo v ned li odpoledne. Bohužel, i tak hluboce duchovní zvyk byl v dob nástupu fašizmu zneužit k propagaci n mectví. Ironií osudu je skute nost, že jej nacisté nakonec jako všechny církevní zvyky zakázali zcela. Po návratu z kostela p išla radostná chvíle všech d tí - hledaly v zahradách hnízda velikono ního zají ka s jeho dárky. Se zají kem se to má tak: je v n meckých zemích odedávna symbolem plodnosti. Proto zcela nelogicky nosil i d tem v severozápadním Slezsku velikono ní vají ka zajíc. Vejce byla cukrová, marcipánová nebo okoládová, objevovaly se i okoládové postavi ky zají k i beránk. Vejce va ená a barvená nebo kraslice se na Jesenicku objevovaly jen z ídka (nap. v Domašov ). ezníci vyráb li jako dárky pro své zákazníky beránky z loje nebo sádla. Velikonoce kon ily radostn a vesele, jak jinak, když nastal poslední sváte ní den, Velikono ní pond lí (Ostermontag) a s ním spojená pomlázka chlapc (Schmackustern, Schmeskostern, odtud krásná eská slova šmekustr, šmikrust a šmekustrovat). V úterý jim to mohla d v ata oplatit, ale úterní pomlázka nebyla tak všeobecn rozší ena. Již v sobotu nebo v ned li si zdejší chlapci a mladíci stejn jako v eských krajích pletli pomlázku z tenkých vrbových proutk plných mízy, aby byla ohebná, n kde je proto ješt namá eli do vody. Podle šikovnosti jich splétali 3 až 16 a svazovali je pestrou stuhou. Vyráželi brzy ráno a jejich nejv tší radostí bylo zastihnout d v ata ješt v posteli, to pak proutky p kn p ilehly a dívce se rodina smála celý rok. Jako eští koledníci íkali p i tom výprasku, jenž zajiš oval dívkám zdraví, sv žest a krásu, ale také poslušnost, n které z mnoha íkadel, pov tšinou v místním slezském ná e í. Rozhodn pro sloví ka nešli daleko, posu te sami:\n20 Šupy, šupy Velikonoce, Šupy, šupy Velikonoce, já p išel k tob na pomlázku, já p išel k tob na pomlázku, blechy vyhnat ze sukn i kabátku. šupy, šupy jako k ídou nabílený Hola d v e, dej kolá i vejce! - jen neposer si košilku, p íští rok, když budu naživu, šupy, šupy jako uhel erný znovu ti jich p kných p išiju. - jen nepopr si košilku. ( íkanky ze Žulovska, p eklad K. Vorá ová) Za koledu dostávali v tší hoši syrová vejce (v Domašov byla va ená a barvená na erveno), kus velikono ního kolá e a samo sebou také skleni ku velikono ní pálenky nebo oblíbeného vaje ného likéru. Malí chlapci, kte í vyšupali v tšinou hospodyn, si smlsli na cukrových vají kách, chudší dostali i n jaký drobný peníz. I dosp lí muži chodili rádi na velikono ní vizitu. Celou vesnicí se po ránu ozýval smích a je ení, dívka, kterou by ale koledníci nevyšlehali, by byla na posm ch. K posledním dv ma velikono ním dn m pat ilo slavnostní jídlo. Jedlo se pe ené k zle í i jehn í maso nebo vep ová. A pekly se slezské drobenkové kolá e. Chcete-li recept, zde je vyzkoušejte ho, kolá e jsou opravdu výborné: Slezský tvercový kolá pekl se pouze o velkých svátcích Vánocích, Velikonocích, Svatodušních svátcích, p i k tinách, svatbách, poh bech nebo také p ed zabija kou. Klasické kynuté t sto: ½ kg hladké mouky, 125 g másla, špetka soli a kvásek ¼ l teplého mléka, do n j rozkvedlat 2 žloutky, 6 lži ek cukru a ½ balí ku droždí nechat vykynout a potom zamíchat spolu s máslem do mouky a vymíchat vlá né t sto, Nechat asi 2 hod. v teple vykynout, b hem této doby 2x vymísit. Na vále vyválet placku cca 1 cm silnou. Z ní krájet tverce asi 20x20 cm, hust pot ít náplní a složit jako šáte ek rohy do st edu (p es sebe) a po ádn p itla it. Kolá e se potírají máslem smíchaným s vejcem a cukrem. Nahoru p ijde tuhá posýpka (hodn másla, aby držela pohromad a nebyla sypká to by z kolá e spadla). Po upe ení se krájí bu nap í na polovinu nebo na ty i díly. Nápln : Tvarohová do tvarohu p idat žloutek a cukr a hodn rozinek Povidlová z va ených pomletých suchých švestek se strouhaným perníkem, cukrem a sko icí Hrušková z va ených sušených pomletých hrušek s cukrem a sko icí Maková z pomletého máku sva eného s mlékem, kouskem másla, rozinkami, citrónovou k rou a cukrem Jable ná z hust sva ené jable né kaše s cukrem a sko icí. S p áním dobré chuti se rozlou íme s velikono ními lidovými zvyky, jak nám je zaznamenali pam tníci z ad zdejšího n meckého obyvatelstva p ed rokem Zkuste i vy, milí tená i, n které z nich oživit - a nemusí to být nutn slezské oby eje. Snad se nám tím poda í pon kud potla it konzumní zp sob oslav Velké noci, který ni í její svébytnou poetiku a symboliku podobn jako svátky váno ní. Mgr. B. Tinzová, SOkA Jeseník Státní rostlinoléka ská správa radí a informuje Milovníci zahrádek piln vysévají semínka anebo sází sazeni ky do skleníku. N kdy dochází ke zklamání, když se rostlinky sice objeví, chvíli p kn rostou a pak z ni eho nic za nou ch adnout a odumírat. Jedná se o tzv. padání klí ních rostlin. Je zp sobeno n kolika druhy parazitických nebo p íležitostn parazitických hub. Nej ast ji je napadán ko enový kr ek, který je zpo átku vodnatý, pak se zbarvuje šedohn d až ern a zužuje se. V míst zeslabení ztrácí rostlina pevnost a padá. Nej ast ji jsou postihovány rostliny od vzejití do fáze 2 4 pravých list. Zdrojem infekce je p da, resp. zbytky napadených rostlin. K napadení dochází p i nadm rné a nevyrovnané zálivce, za vyšších teplot, p íliš hlubokém setí, zastín ní,


Renovace obýváku a kuchyně je splněný sen | Primadoma.cz\nJarka s pomocí sestry už zrekonstruovala dva pokoje. Na rekonstrukci jádra, staré kuchyně a obýváku už ale nemá finance. S naším pořadem jí tedy pomůžeme, a zkusíme jí tak dodat potřebný elán do života.\nPremiéru dalšího dílu novinkové série „Postav si sen!“ uvidíte v pondělí 19. dubna ve 21.35 na Primě.\nJarka bydlí sama v panelákovém bytě. V něm žila od narození až do dospělosti s rodiči. Pak se stěhovala po podnájmech, a když se po smrti babičky rodiče přestěhovali do jejího bytu, Jarka se vrátila do rodného hnízda. Byt si pak v privatizaci koupila na hypotéku. Jarka vystudovala sociální a mediální komunikaci. Baví ji studium cizích jazyků.\nSestra Jana o Jarce říká, že je chytrá, věnuje se charitě (od zvířecích útulků, přes seniory, až po lidi bez domova), ale manuálně moc zručná není. Momentálně si dělá kurz na veterinárního technika a této práci by se do budoucna ráda věnovala. Jarka na tom není moc dobře po zdravotní stránce. Navíc od střední školy trpí nadváhou. Její byt je spíš holobyt, je tam prázdno a neútulno. Jarka potřebuje pomoct, aby se její život hnul z místa a ona získala motivaci k tomu, aby zhubla, našla si partnera a byla konečně šťastná. U Jarky se pokusíme zrekonstruovat kuchyň a obývací pokoj.\nVybavení bylo poskládáno z toho, co zbylo (Zdroj: Prima DOMA)\nDesignéři vytvořili moderní kuchyň a dřevěnou podlahou sjednotili prostor (Zdroj: Prima DOMA)\nSoučasný stav je velmi neutěšený. Kuchyň je původní ještě z doby, kdy se sem nastěhovali její rodiče – staré skříňky i staré spotřebiče. Obývák je prázdný a celkově vše působí nezabydleně. Rádi bychom pro Jarku vytvořili velkou moderní kuchyň a v celém prostoru sjednotili podlahu, která nahradí staré lino. Zdi dostanou nový nátěr, na oknech budou závěsy, které pomůžou zmírnit únik tepla. V obývacím pokoji chtějí designéři vyzkoušet zajímavý designérský prvek, na kterém bude umístěna televize. A celkově se pokusí prostor zútulnit a zateplit. Jarka sama bude vděčná za cokoli, prioritou je pro ni však kuchyň. Na ničem netrvá, jen si jako alergik nepotrpí na koberce. Líbí se jí minimalistický styl, bílá barva a africké motivy.\nDesignéři Andrea Hylmarová a Marek Povolný (Zdroj: Prima DOMA)\nByla to pro nás s Markem úplně nová zkušenost. Upřímně jsme se dost báli, jak bude vše klapat s partou, kterou neznáme a která není složena z profesionálů v oboru. Hodně jsme si oddechli po prvních dnech, kdy bylo zřejmé, že to funguje. Bylo nám hned jasné, do jakých prostor má, a nemá smysl se pouštět. Měli jsme jasno i v základním stylovém ladění, ale nějakou chvíli nám trvalo najít zajímavý nosný prvek proměny. Tím se nakonec stala plechová stěna.\nV pokoji bylo prázdno a neútulno (Zdroj: Prima DOMA)\nPlechová stěna dostala bílý nátěr (Zdroj: Prima DOMA)\nPůvodní prostor byl de facto holobyt. Bylo viditelné, že tu už mnoho let nebyla ani snaha s tím stavem něco zásadního udělat. Vybavení bylo zastaralé, poskládané z toho, co tak nějak zbylo. Měli jsme mírnou obavu ze srovnání podkladu podlah – to je vždy tak trochu překvapení, co nás potká pod původními krytinami. Asi nejvíc vrásek nám ale nadělalo kotvení plechové stěny. Bylo třeba vymyslet funkční systém, který ovšem zvládne i laik.\nCelý prostor působil nesourodě a smutně (Zdroj: Prima DOMA)\nPrvky tmavě modré oživily prostor (Zdroj: Prima DOMA)\nJako vždy je to o vtisknutí nějakého uceleného stylu a konceptu. Otevřeli jsme víc prostor mezi kuchyní a obývákem a na podlahu položili dřevěnou podlahu v barvě přírodního dubu, která do interiéru vnesla kýžené teplo domova. Plechová stěna mohla působit chladně, i proto jsme zvolili barevný bílý nátěr místo surového plechu. K celkovému zútulnění pomohly určitě nové decentní záclony a závěsy, které hezky zakryly stará nevzhledná okna. A své udělala i kožená luxusní sedačka. Máme dobrý pocit z celkového vyznění interiéru. Některé prvky se nám v interiéru přirozeně propojily, aniž by v tom předem byl nějaký zásadní úmysl. V určitém momentu jsme s Markem najeli na vlnu, kdy prostě věci přirozeně plynou. Interiér odpovídá modernímu stylu v neutrálních tónech.\nPokoj působil celkově nezabydleně (Zdroj: Prima DOMA)\nDesignéři otevřeli prostor mezi kuchyní a obývákem (Zdroj: Prima DOMA)\nStaví na oblíbené kombinaci bílé a přírodního dřeva, které jsme tentokrát oživili prvky tmavě modré a také výrazné koňakové – zejména na sedačce. Přemýšleli jsme hodně i o tvarech. Střízlivou geometrii kuchyně či sedačky zjemňují oblé linie na plechu, svítidlech i vlnících se záclonách.\nDodá Jarce rekonstrukce potřebný elán do života? (Zdroj: Prima DOMA)\nPříště se můžete těšit na rozestavěný dům – pomoc s dětským pokojem. Nebo toho bude víc?\nV kuchyni byly staré skříňky i spotřebiče (Zdroj: Prima DOMA)\nKuchyň byla původní (Zdroj: Prima DOMA)\nJarčin obývák připomínal holobyt (Zdroj: Prima DOMA)


Rýmařovská Jiskra jede, porazila nebezpečný Frenštát – Rýmařovský magazín\nRýmařovská Jiskra jede, porazila nebezpečný Frenštát\nFotbalisté SK Jiskra Rýmařov zvítězili i ve svém třetím utkání v této sezóně Divize F. Tentokrát na hřišti v Rýmařově přivítali hosty z Frenštátu pod Radhoštěm. Po gólech Pavla Kučery a Pavla Jeřábka z první půle berou všechny body po výhře 2:0.\nJiskra vstoupila do utkání rázně a již ve 2. minutě nad Valachy vedla. Petr Navrátil zatáhl míč po pravé straně hluboko na půlku Beskydu, posunul míč pod sebe, kam si naběhl Pavel Kučera, který měl poodkrytou branku a poslal tak Rýmařov do vedení.\nV první půli měla mnohem více ze hry Jiskra, která místy přišpendlila hosty před jejich bránou. Řada střel ale byla soupeři zablokována, zejména pokusy Jeřábka a Jiřího Furika. Na rozdíl dvou branek tak zvýšili rýmařovští fotbalisté v minutě 23., kdy skvěle bojující Navrátil utekl po pravé straně, dal uličku na Jeřábka, který tváří v tvář gólmanovi potvrdil roli kanonýra a čtvrtým gólem v sezóně poslal Rýmařov do dvoubrankového vedení.\nTeprve pak se připomněli hosté. Snížit mohl zčistajasna Klimpar, který se ocitl sám před Kameníkem, ale zkušený gólman Jiskry včas vyběhl, čímž zmenšil střelecký úhel a pokus útočníkovi Frenštátu zlikvidoval. Těsně před koncem první půle mohl do komfortního třígólového náskoku poslat Rýmařov Petr Navrátil, který utekl obraně hostů, přeloboval gólmana Páleníka, ale míč šel těsně vedle pravé tyče. Do kabin šli i tak svěřenci Milana Furika spokojení.\nPo změně stran jako první zahrozil v 50. minutě Jan Kolísek. Jak je jeho zvykem, při rohovém kopu byl ve vápně nejdůraznější, ale jeho hlavička skončila těsně vedle levé tyče. Gólem neskončila ani šance Frenštátu z 57. minuty, kdy střelu jednoho z hostujících hráčů z úhlu Kameník dobrým zákrokem vyrazil. Činit se však musel i gólman hostů. V 64. minutě se před ním zjevil Petr Navrátil, ale gólmana Beskydu ani tentokrát nepřekonal.\nSpolupráce Navrátila s Jeřábkem mohla znovu skončit gólem v 70. minutě. Navrátil opět v roli nahrávače posílal z levé strany míč na Jeřábka, ale před ním v poslední chvíli odvrátil obránce na roh. Aktivní Navrátil se neprosadil ani v 74. minutě, kdy už se řítil sám na brankáře Frenštátu. Ten však včas vyběhl a u míče byl dříve.\nHosté se opět připomněli až v 76. minutě, kdy měli příležitost v podobě přímého kopu. Buchlovský však branku vůbec netrefil a tak Kameník stále držel čisté konto. Hosté následně přebrali iniciativu ve snaze vstřelit kontaktní gól. Ale ani střela Fojtíka z 80. minuty Kameníka nepřekvapila. V samotném závěru ještě po přihrávce střídajícího Tihelky dotlačil míč do sítě David Furik, ale rozhodčí pro ofsajd gól neuznali.\nJiskra tak zdolala silný Beskyd 2:0. Příští neděli čeká svěřence Milana Furika Bílovec. Hrát se bude na hřišti soupeře v neděli 29. srpna od 16:30. No a doma v Rýmařově opět za 14 dnů, kdy našim soupeřem bude Polanka nad Odrou. Tentokrát zápas začne již v 16:00.\nSK Jiskra Rýmařov – SK Beskyd Frenštát pod Radhoštěm 2:0 (2:0)\nBranky: 2. Kučera, 23. Jeřábek\nRozhodčí: Patrik Šustr – Jan Mayer, Jiří Macrineanu.\nŽK: Farský, Packo, Klimpar, Buchlovský (všichni Frenštát)\nBeskyd Frenštát p. R.: Páleník – Žitník (32. Packo), Farský, Pokorný, Bányácski, Baran, Fojtík, Klimpar, Buchlovský, Dudek, Vaverka (57. Halda)\n← Evropa – malé srovnání počtu obyvatel\nDlouhá noc v Ludvíkově slibuje netradiční soutěže pro děti i dospělé →


ŽENA-IN - Tip na víkend: Zámek Častolovice\nTip na víkend: Zámek Častolovice\nTento víkend je letos poslední možnost navštívit úžasný zámek v Častolovicích. „Celoročně zůstává přístupný park, zámecký zvěřinec a obora,“ upozornila nás kastelánka, paní Kateřina Kuthanová.\nZámek v Častolovicích je jednou z nejudržovanějších památek v naší zemi. Proč? Dostal se do rukou té správné osobě, paní hraběnce (i když ona sama toto oslovení nemá ráda) Franzisce Dianě Sternbergové Phipps.\nJá jsem na zámek opět vyslal kamarádku Jitku, aby mi o něm pro vás, milé čtenářky, poreferovala. Přivezla úžasné zážitky, ale nejprve nahlédněme trochu do minulosti...\nHistorie zámku Častolovice sahá do 13. století, kdy zde stála vodní tvrz, kterou postavili páni z Častolovic. Později patřily Častolovice pánům z Kunštátu, nejznámější z nich byl Jiří z Poděbrad. V roce 1495 koupil Častolovice Vilém z Pernštejna jeden z nejmocnějších panů tehdejší stavovské monarchie. V tu dobu význam častolovického panského sídla poklesl, o čemž svědčí deskový zápis z roku 1559, kdy městečko Častolovice s pustou tvrzí koupil Jindřich z Regeru. Ten zdejší tvrz obnovil a roku 1570 postoupil Častolovice Albrechtu Bryknovi z Brukštejna jako kompenzaci dluhu 6100 kop českých grošů. Ten ji opět, jako kompenzaci dluhu 11500 kop míšenských, postoupil v roce 1577 Rudolfu II. Komorním zbožím nezůstaly Častolovice dlouho - roku 1584 je Rudolf II. prodal za stejnou částku bratrům Janu, Vilému a Jiřímu a jejich synovci Bedřichovi z Oppersdorfu.\nV letech 1588-1615 postavil Jan Bedřich z Oppersdorfu a jeho žena Magdaléna z Donína na místě zpustlé vodní tvrze renesanční zámek.\nZdroj a další informace: www.zamek-castolovice.cz\nA jak dopadla Jitčina návštěva zámku? Jitka je zkušený harcovník po našich i zahraničních památkách, nenechá se tedy jen tak něčím překvapit a ohromit maličkostmi, přesto (nebo možná právě proto) se jí návštěva Častlovic líbila.\nČím je zámek v Častolovicích výjimečný\nJednoznačně. Na rozdíl od ostatních zámků spravovaných Národním památkovým ústavem, kde musí kasteláni škudlit každou korunku, tady jsou vidět nemalé investice a každoroční změny k lepšímu. Jelikož je zámek od roku 1992, díky restituci, v majetku paní Franzisky Diany Sternbergové Phipps (potomku slavného rodu Šternberků), dočkal se řady rekonstrukcí a revitalizací v celém areálu, takže je vskutku na co se dívat. V prvopočátku okouzlí záplavou květin a okrasných keřů - některé z nich sázela sama hraběnka, nadchne vás jistě i rozsáhlý anglický park. Samotný renesanční zámek, původně gotická vodní tvrz, je z větší části již opraven a opatřen bohatým mobiliářem z rodových sbírek i z osobního vlastnictví zámecké paní.\nKolik času zabere prohlídka?\nJestli se ptáš na samotnou prohlídku zámku s průvodcem, tak ta je zhruba na hodinu. Ovšem prohlídka celého areálu zabere klidně i několik hodin. Záleží na tom, jak dlouho se necháte unášet půvabem bílých daňků, kteří jsou chovaní v místní oboře, jak dlouho se budete procházet v překrásném anglickém parku či jak dlouho budete škrabkat za ušima vietnamská prasátka a další obyvatele zdejšího zvěřince.\nCo v Čechách asi jinde nezažijete...\nJeště bych chtěla dodat, že se mi moc líbí otevřený přístup k handicapovaným návštěvníkům. Zámek poskytuje speciální prohlídky pro nevidomé a slabozraké, kterým je přizpůsoben výklad a je jim umožněno dotýkat se mnohých exponátů (podobné prohlídky jsem zatím viděla jen v zahraničí - například ve vídeňském Schönbrunnu). Dále je v zámku instalována schodová plošina a bezbariérová toaleta.\nOtevřeno je denně mimo pondělí od 9.00 do 18.00 hodin.\nPoslední prohlídka začíná v 17.00 hodin.\nVstupné: děti 45 korun, dospělí 90 korun, poskytují se rodinné slevy.\nV roce 2010 je poslední možnost návštěvy zámecké expozice právě tuto neděli, tedy 3. října. Po té se zámek uloží až do května k „zimnímu spánku“.\nInternetové stránky zámku najdete zde: Zámek Častolovice (klikni)\nCo se na zámku chystá?\nZajímalo mě, zda se na závěr sezóny chystá něco výjimečného a na co se mohou návštěvníci těšit příští rok. Zatelefonoval jsem tedy častolovické kastelánce, paní Kateřině Kuthanové...\nChystáte nějaké rozloučení s návštěvnickou sezónou?\nŽádnou velkou oslavu nechystáme, bude to takové komorní. V neděli je nejen poslední exkurze ale i poslední možnost, kdy návštěvníci mohou zajít do zámecké kavárny na nádvoří. Celoročně zůstává přístupný park, zámecký zvěřinec a obora. Pro tuto příležitost zde nechala paní Sterbergová vybudovat zámecký gloriet, což je stavba, která slouží k občerstvení s posezením a kavárnou, ze kterého je nádherný výhled na oboru.\nJaké novinky čekají návštěvníky v příštím roce?\nPní Sternbergová vždycky chystá nějakou novinku, ale chceme si ji nechat jako perličku k otevření. Návštěvníci se ale mají určitě na co těšit.\nKde vlastně zámek najdete?\nČastolovice jsou menší obec v podhůří Orlických hor. Míjet je budete, pokud se vydáte z Hradce Králové do Rychnova nad Kněžnou, viz mapa Google níže...\nČastolovice na mapách Google (klikni)\nPřesná poloha GPS : 50 7'49,211" N - 16 11'13,928" E\nToraToraTora — #7 no jo, ale jiný pan hrabě, od vedle, z Kostelce, Kinský, co hrál mj. i v Zapomenutém světle, on totiž tu kavárnu má v nájmu, provozuje ji. ALe na kafe tam chodí i paní majtelka hraběnka Pips-Sternberg, často se taky prohání po parku v golfovém vozítku\nAnai — #6 Když si dáš kávičku v zámecké kavárně a budeš mít štěstí, donese ti jí sám pan Hrabě\nna komentář reaguje Sapita — #8\nDíky, skvělý tip! Tam jsem ještě nebyla....\nV zámecké zahradě je dětská minizoo. mají tam poníky, prasátka a všelijakou havěť a hlavně stádo morčátek....několik desítek těhle peruánských pochoutek tam v jednom výběhu jako jeden muž kníká a běhá\nJá vím, kde jsou Častolovice, 2 roky jsem bydlel v Rychnově. Jen mi při kontrole kubova článku tahle informace unikla.. nečetl jsem dostatečně pozorně.\nA na rychnovský zámek určitě jednou taky dojde...\nRadek Kříž — #2 neí zač, mám to za bukem. ALe pokud na těch JEseníkách trváte, tak je to vlastně přímo na cestě z Prahy do Jeseníků A o rychnovském zámku psát nebudete\nna komentář reaguje Sapita — #3\nPozooor, ne v podhůří Jeseníků, ale Orlických hor!!!


Špenátové listy propláchněte studenou vodou. Otrhejte tuhé stonky a nechte okapat na sítu. Šalotku a česnek nakrájejte nadrobno. V pánvi zahřejte olej a šalotku s česnekem na něm nechte změknout. Pak přidejte špenát. Na pánvi duste, dokud se nevypaří tekutina, osolte. Na závitky nakrájejte mrkev na nudličky a ředkvičky na kolečka. Na pracovní desku dejte vlhkou utěrku. Na ni položte rýžový papír a lehce ho navlhčete. Položte na něj dva listy baby špenátu, lístek bazalky, část nakrájené mrkve a pár hráškových výhonků. Zabalte do závitku. Opakujte ještě sedmkrát. Podávejte na špenátovém lůžku s chilli omáčkou. Špenát\nNeobsahuje sice tak velké množství železa, jak se dříve mylně předpokládalo, přesto je špenát zdravou a zajímavou zeleninou, která je mimo jiné zdrojem luteinu a dalších antioxidantů. Kuře v marinádě\nKuřecí maso opláchněte a osušte. Nakrájejte ho na proužky. Česnek nadrťte. V misce smíchejte všechny ingredience na marinádu a kousky kuřecího masa do ní naložte nejméně na 2 hodiny. Nejlépe ale přes noc. Potom maso vyndejte z marinády a jenom lehce ji z něj otřete. Maso osolte a opepřete, rozložte na plech vyložený pečicím papírem. Vložte do trouby vyhřáté na 200 °C a pečte asi 20 minut. Mezitím si připravte dresink z jogurtu, nastrouhaného česneku, citronové šťávy, nasekané máty a špetky soli. Okurku omyjte a nakrájejte na kolečka. Vše podávejte společně s upečenými kousky kuřecího masa. Pokud máte raději dresink pikantnější, můžete do něj nasekat jednu chilli papričku. Bílý jogurt\nJe základem především řecké a všeobecně balkánské kuchyně. Nejzdravější je jogurt vyrobený pouze z mléka a jogurtových kultur. Pokud máte raději ochucený, přidejte si do něj čerstvé ovoce. Fotogalerie\nTroubu předehřejte na 220 °C. Placky rozložte na plech s pečicím papírem. Potřete je protlakem se lžící olivového oleje a prolisovaným česnekem. Na potřené placky rozdělte nakrájenou slaninu a rozložte pokrájená rajčátka. Posypte nastrouhaným sýrem. Na každý chléb vyklepněte vejce. Osolte a opepřete. Pečte 12 minut. Zbylý olej smíchejte s pažitkou a pokapejte upečené pizzy. Vejce\nObavy z cholesterolu (ve žloutku) způsobily pokles spotřeby vajec v Evropě. Není ale třeba je proto zatracovat. Jsou totiž dobře stravitelná, a navíc jsou zdrojem bílkovin, vitaminů a také minerálních látek. Barbecue sekaná se slaninou\nHovězí a vepřové maso promíchejte. Jednu lžíci cukru a sůl rozmíchejte ve 100 ml vody a vmíchejte do masa. Nechte v chladu. Cibuli a česnek oloupejte a nakrájejte nadrobno. V kastrolu zahřejte olej a cibuli na něm opečte dozlatova. Pak ji zasypte druhou lžící cukru a nechte zkaramelizovat. Do připraveného masa vmíchejte zkaramelizovanou cibulku, nakrájený česnek, tymián a špetku kajenského pepře. Hranatou formu na chlebíček vyložte plátky slaniny. Potřete je BBQ omáčkou. Pak do formy přendejte ochucené maso a urovnejte. Vložte do trouby a pečte při 180 °C asi 1,5 hodiny. Hotovou sekanou servírujte s listovým salátem, plátky rajčat a zbylou BBQ omáčkou. Mleté maso\nV české kuchyni má tradiční místo jako sekaná či karbanátky. Naše babičky tak zpracovávaly „horší” kousky masa. Oblíbená byla haše, kde se využily i zbytky vařeného či pečeného masa. Článek vyšel v časopise F.O.O.D.


Orlický.net: Záchrana tonoucího. Boj se vteřinami. Orlický.net :: zpravodajství pro Orlické hory a Podorlicko\nautor fotografií Jiří Stuna - Video: Jan Hrabal - Text: Eva Maturová\nPoklidné koupání mnoha lidí u písníku Hrádek narušil hlasitý křik hloučku osob volajících o pomoc. Policista z dubinského obvodního oddělení, který byl na místě s rodinou, na nic nečekal a běžel tam. V písníku se topil chlapec, který ještě neoslavil 18. narozeniny.\nTonoucí mladík v bezvědomí naštěstí nezmizel pod hladinou, proto ho uchopil takzvanou „kravatou“ a plaval s ním ke břehu. Tam už stál další obětavý muž z vězeňské služby, který mu zhruba 75kilogramového tonoucího pomohl vytáhnout na břeh. Jeden se ujal umělého dýchání, druhý masáže srdce. Stačil okamžik a mladý muž v bezvědomí začal vykašlávat vodu, což bylo dobré znamení.\nNež přijeli zdravotníci, oběma zachráncům poskytovali rady odborníci z tísňové linky 155. Zhruba po 15 minutách se z oblohy snesl k písečné zemi vrtulník. Pilot ani nedosedl, z vrtulníku vyskákali lékaři a vrtulník odletěl na nejbližší křižovatku silnic. Mladý muž byl letecky transportován do královéhradecké fakultní nemocnice.\nKvůli špatnému parkování řidičů znemožňujícímu průjezd aut u písníku Hrádek museli záchranáři kličkovali v koloně parkujících vozidel a vrtulník musel usednout na křižovatku silnic spojující obce Lázně Bohdaneč, Dolany, Staré Ždánice a Hrádek.\nNeukáznění řidiči nerespektují dopravní značení zákaz zastavení a parkují „kde je napadne“. Výmluvy, proč zastavili na zákazu zastavení, které je v obou směrech, nemají hranice. Většina řidičů se brání tím, že tady už vozidla stála, tak zastavili také, další část si svislého dopravního značení nevšimla, někdo se otočil na hlavní komunikaci a domníval se, že zákazová značka je jen v jednom směru jízdy.\nAť jsou výmluvy jakékoliv, pokutě se nevyhnou. Ten, kdo v sobě má jen trochu zodpovědnosti, by měl brát ohled na to, že porušením zákazu se znemožní příjezd nejen lidem jedoucím z práce domů, ale i záchranářům, kteří bojují s každou minutou. Všichni by se měli sáhnout do svědomí, jak by bylo jim, kdyby záchranáři kvůli bezohledným řidičům nestihli přijet včas k jejich blízkým. Dopravní policisté budou takové hříšníky řešit nekompromisně.\nA policista? Ten bere své konání za naprosto samozřejmé. Nebylo tomu tak prý poprvé. Na stejném místě zhruba před dvěma roky zachraňoval muže, který si při skoku do vody poranil páteř. Když plaval pro tonoucího v úterý, měl celé tehdejší dění před očima. Tenkrát prý byla situace ještě složitější, protože tonoucí nebyl na hladině.\nFoto: Jiří Stuna - Video: Jan Hrabal - Text: Eva Maturová


ČSSD na cestě mezi svým partnerem a soupeřem Andrejem Babišem\nSociální demokracie se svým heslem před krajskými volbami vymezuje proti myšlence, se kterou do politiky přišlo uskupení Andreje Babiše. Začne se ale vymezovat i proti samotnému hnutí ANO, nebo zůstane na půli cesty u vágních sloganů?\nSociální demokracie tento týden zahájila kampaň před letošními krajskými a senátními volbami. ČSSD přišla s heslem „Stát není firma. Je to společenství lidí.“ Hnutí ANO, které si to nikoli nelogicky vztáhlo na sebe, se na svých facebookových stránkách do sloganu pustilo.\n„'Stát není firma'. Dobrý den. To víme. Co ale strany jako ČSSD nevěděly, že se stát dá jako firma řídit - tedy ku prospěchu svých akcionářů - občanů. Asi proto se propadlo Česko za dobu vlády ČSSD do několikaset miliardového dluhu,“ prskají Babišovi píáristi.\nAsi mají pravdu v tom, že firmy jsou daleko častěji řízeny ve prospěch svých akcionářů, kdežto u států se prospěch občanů většinou kamsi ztrácí. Otázku lze však postavit i tak, zda si stát a jeho občané dovedou pohlídat, aby firmy, jako je ta Babišova, nepodnikaly na jejich úkor, což nutně neznamená, že stát musí napodobovat firemní způsoby, aby toho dosáhl. Stát je zkrátka společenství jiného druhu, na což se ČSSD snaží upozornit v druhé části svého hesla, která byla rovněž na Facebooku hnutí ANO patřičně rozebrána:\n„'Stát je společenství lidí.' No, i ČSSD je společenství lidí. A třeba, parta vykradačů bytů je taky společenství lidí. A kupodivu firma je - taky společenství lidí. Takže takhle to asi definovat nestačí. Stát totiž musí zaručit, že jeho občané budou v bezpečí a prosperovat. Díky ANO, nikoliv ČSSD, klesá státní dluh. Díky ANO, nikoliv ČSSD, byly přijaty důležité protikorupční zákony a dokonce jsme podnikatele ochránili před snahou ČSSD zvýšit daně.“\nSociální demokracie se zatím snaží o něco mezi, vymezovat se vůči Andreji Babišovi, ale zase to moc nepřehnat. Foto Hnutí ANO\nHeslo je už z principu krátké a nemůže v sobě obsahovat všechny detaily a nuance. Proto nemá smysl mu vyčítat, že definovat stát jako společenství lidí nestačí. To, kam sociální demokracie svým sloganem míří, by šlo snadno zdůraznit tím, když upřesníme, jací mají být ti lidé, ze kterých se ono společenství skládá.\nPokud by zde stálo „společenství důstojně žijících, v právech si rovných lidí, kdy všechny lidské bytosti jsou brané jako rovnocenné“, věc by byla poněkud jasnější a když stejná adjektiva vztáhneme na firmu, vynikne rozdíl: „Firma je společenství důstojně žijících, v právech si rovných lidí, kdy všechny lidské bytosti jsou brané jako rovnocenné.“ Na stát tato definice sedne přeci o něco více.\nHnutí ANO se rovněž tváří, že všechny vládní úspěchy jsou pouze jeho zásluhou, jako kdyby vše dobré, co se na vládě a v Parlamentu podaří prosadit, pocházelo z jeho dílny a vše špatné od těch druhých. Pokles státního dluhu by se ale těžko konal bez ekonomického oživení, které je na Babišovo uskupení nezávislé. Také na protikorupční zákony netlačí jen hnutí ANO, které o nich ovšem nejčastěji mluví. Takže zbývá jen ochrana podnikatelů před zvýšením daní.\nBude ČSSD jen harašit slogany?\nPřesto ale heslo sociální demokracie pro krajské a senátní volby budí jisté rozpaky. Předseda ČSSD slogan hájí tím, že se nejedná o útok na ANO, ale na myšlenku, že by stát bylo možné řídit jako firmu. Bohuslav Sobotka se snaží balancovat mezi tím, že sociální demokracie je s hnutím ANO v jedné koalici, ale zároveň je jeho hlavním soupeřem. Babišovo uskupení proto nemůže přehlížet a tvářit se, že není, ale jít s ním do přímého konfliktu a ohrozit tak koaliční kabinet a destabilizovat vládu se ČSSD také nechce.\nSociální demokracie se zatím snaží o něco mezi, vymezovat se, ale zase to moc nepřehnat. Spíše útočí na myšlenky, které ANO představuje, než na hnutí samotné. Pomalu ale začíná hovořit o podpoře zákonů, které by předsedu hnutí ANO a majitele Agrofertu Andreje Babiše, jeho střet zájmů a koncentraci moci politické, ekonomické a mediální omezily.\nUvidíme, jak daleko v tomto ohledu ČSSD nakonec zajde. Pokud by ale mělo zůstat pouze u výše zmíněného sloganu bez adresněji zaměřené a podložené kritiky a u deklarované podpory zákonů bez konkrétních legislativních výsledků, bude celé vymezování se vůči hnutí ANO působit bezzubě a polovičatě. Asi stejně, jako když mluvíme o lidských právech, ale zároveň vyvážíme zbraně do Saudské Arábie. Taková slova mnoho neznamenají.\nSpolu s tím, jak se budou blížit nejprve krajské a poté sněmovní volby, bude sílit tlak na to, aby sociální demokracie do přímého konfliktu s hnutím ANO přeci jen šla. Přesto hrozí, že ČSSD sice bude harašit slogany, ale ve skutečnosti toho proti Babišovo uskupení příliš nepodnikne, protože stále bude mít někde vzadu na paměti, že nejpravděpodobnějším koaličním partnerem po příštích volbách do Sněmovny pro ni zůstává právě hnutí ANO. A to se zatím příliš nemění.\n4. března 2016 v 8.35\n#Vláda #ČSSD #Bohuslav Sobotka #Andrej Babiš #ANO 2011 #Koalice ČSSD, ANO, KDU-ČSL\nMarch 4, 2016 v 20.39\nČSSD si negativní kampaní namířenou proti ANO může jen a jen uškodit\nOno je to s těmi hesly „stát řízený jako firma“ a „stát jako společenství lidí“ vzhledem ke zkušenostem z posledních dvaceti sedmi let takové hloupé plácání. Proto z něj nic dobrého vzejít nemůže.\nPodstatné je, že po skoro dvou funkčních obdobích naprosto děsivých pravicových vlád (Topolánka a Nečase) tu máme vládu, se kterou z pohledu toho, co by být mělo, být spokojeni nemůžeme, avšak vzhledem k minulosti a tomu, co je za daného stavu asi objektivně možné, bychom spokojeni být spíše měli.\nProto je od ČSSD poněkud hloupé, když se do ANO pouští, a nadto ještě ohledně čehosi, co jí nevadilo v utvoření koalice s ANO po volbách. ČSSD tím může jenom ztratit. Proč? Protože na vše, co nyní ČSSD na ANO kritizuje – byť v principu právem – ji občan disponující dobrou pamětí může odvětit: „A jak jste to dělali vy, pánové ve svých dřívějších vládách?“ „Nebyla to vaše vláda, která rozdala státní majetek OKD panu Bakalovi?“ „Nelákaly vaše vlády do Čech zahraniční firmy, aby ze země, kterou měly spravovat pro blaho občanů, nadělali kolonii s levnou pracovní silou?“ „A co vaše regionální struktury namočené co chvíli v kauzách svědčících o prosazování zájmů místních bratrstev na úkor celku?“ „Nespravovali jste náhodou stát nikoli jako firmu, ale pro firmy?“\nPro ČSSD je už řadu let typické, že své předvolební kampaně vede způsobem, jakoby snad chtěla ve volbách prohrát. Mezi jejich „píaristy“ jsou asi lidé, kteří nejsou schopni se poučit. Evidentně si neuvědomují, že vítězem příštích voleb bude ANO o to více, oč více kritiky vůči ní ČSSD vznese. Voliči si totiž ještě dobře pamatují rozbíjení Nečasovy vlády koaličními spory. Nadto je ANO na rozdíl od ČSSD stále list nepopsaný, a proto každá chyba koaliční vlády ČSSD-ANO bude vnímána především jako chyba ČSSD. U mnoha lidí vzbuzuje ANO sympatie už jenom tím, že její předseda se nechová povýšeně, nechová se arogantně. Už jenom to je v našich poměrech velké plus.\nOsobně nechápu, proč ČSSD zase sahá k negativním volební kampani. Proč se vymezuje vůči někomu, proč popírá jeho koncepty a nepřichází s konceptem vlastním? Asi by to bylo moc složité, jak pan Bican v článku správně naznačuje. Čímž ČSSD opět dává najevo, že o přemýšlivé lidi nestojí.


Kuřecí paličky s jáhlami a zeleninovým salátem recept - Vareni.cz\nRecept na klasické kuře připravené s trošku netradiční přílohou - jáhlami a žampiony.\nKuře si nejprve okořeníme a necháme odležet, ideální je přes noc, protože pak více prostoupí chutě, ale není to nutné. Já dávám do kořenící směsi grilovací koření bez lepku, mletý černý pepř, olivový olej, najemno nasekaný česnek a cibuli.\nMarinované kuře poté pečeme v troubě na 175 °C přikryté a zalité máslem a hrnkem vody. Kuře pečeme do fáze, kdy se začínají konce paliček oddělovat, poté necháme otevřené dopéct pro barvu a křupavou kůrku.\nJáhly uvaříme podle návodu na obalu ve slané vodě. Žampiony očistíme a nakrájíme na čtvrtky. Na pánvi osmahneme žampiony se solí, pepřem a máslem. Výborné jsou jemně křupavé. Jáhly se žampiony potom smícháme a tvoříme kopečky na talíř.\nNa obrázku je míchaný salát s mozzarellou, zeleninu dáváme podle chuti, zakápneme pouze olivovým olejem a troškou soli. My máme tendenci dělat menší porce hlavního jídla a dojídat se zeleninou, ale i bez salátu to bude určitě chutnat.\nKuřecí paličky s jáhlami a zeleninovým salátem podáváme jako chuťově výborný oběd nebo večeři.


Budeme jezdit dokud to půjde, slibují lyžařům vlekaři - Tachovský deník\nBudeme jezdit dokud to půjde, slibují lyžařům vlekaři\nTachov, Přimda – O jedné z nejlepších zimních sezón za poslední roky mohou už dnes hovořit provozovatelé sjezdovek a zimních areálů na Tachovsku. Díky příznivým a ideálním sněhovým podmínkám spustili provozovatelé lyžařské vleky ještě před Vánoci.\n„Letos napadl sníh dříve než obvykle, takže jsme mohli zahájit provoz před Vánoci,“ řekl Deníku Josef Langmajer, provozovatel zimního areálu na Přimdě.\nK vysoké sněhové pokrývce přispělo velkou mírou počasí díky němuž mají lyžaři na sjezdovkách velice příznivé podmínky. „U nás máme zhruba šedesát centimetrů přírodního sněhu, pouze exponovaná místa zasněžujeme uměle. Věříme, že jezdit budeme asi do konce března,“ pokračoval Langmajer.\nNa tachovském kopci Vysoká, kde je také už několik let lyžařská sjezdovka, panuje o letošní zimě čilý ruch. „Už nyní mohu říci, že návštěvníků oproti několika posledním letům výrazně přibylo. Vždyť asi tři roky sníh skoro nebyl. Loni jsme například měli sjezdovku v provozu jen dvy týdny,“ řekl Leoš Šimák, který tuto sjezdovku provozuje. „V tuto chvíli je na trati okolo půlmetru přírodního sněhu. Budeme jezdit, dokud to půjde,“ doplnil Šimák.\n„Letošní sezona je zatím ve srovnání s předchozími velmi dobrá, proto bychom ji chtěli náležitě oslavit. V březnu, konkrétně třináctého, proto chystáme netradiční lyžařské závody pro veřejnost a týden poté zakončíme sezonu tradičním karnevalem na sněhu. Sněhu by mělo na sjezdovce být i v polovině března dost,“ řekl nám Petr Budka z lyžařského oddílu Tatran Přimda.\nTaké v Tachově chystají provozovatelé akci pro pobavení lyžařů. „V sobotu dvacátého února plánujeme noční lyžování, kdy sjezdovka bude otevřená opradvu až do půlnoci,“ dodal na závěr Šimák.


Florbalisté Chodova a Vítkovic jsou krok od superfinále — Florbal — ČT sport — Česká televize\n9. 4. 2013 21:47, autor: ČT sport\nPraha - Florbalisté Chodova a vicemistra Vítkovic jsou jedinou výhru od postupu do superfinále extraligy. Chodov vyhrál v pátém semifinálovém duelu nad šampiony ze Střešovic 5:4 po samostatných nájezdech a Vítkovice doma zdolaly Mladou Boleslav 4:3.\nStřešovice v Aréně Sparty na Podvinném mlýně prohrávaly v deváté minutě už dvoubrankovým rozdílem, ale Richter s Von der Pahlenem, který se po zranění vrátil do sestavy, do 14. minuty smazali ztrátu. V polovině utkání získali během 95 vteřin dvoubrankový náskok Tatranu Marek Vávra s Natovem. Do konce druhé části snížil Mikeš, který pak i trefou v 57. minutě zařídil prodloužení.\nV rozstřelu skórovali jen chodovští Wahlgren a Mikeš. "Vyhrál šťastnější, nikoliv lepší tým," prohlásil trenér Střešovic Jan Zahalka. "Tatran podal výborný výkon a určitě nevyhrál lepší tým. Bojovali jsme až do konce a vůlí nakonec vyhráli," řekl kouč Chodova Radim Cepek.\nVítkovicím získali dvougólový náskok Matúš s Tokošem. Ve 28. minutě snížil Ekl, ale na 3:1 upravil v přesilovce Veltšmíd. Ještě v druhé části se prosadil také v početní převaze Křenek a ve 45. minutě vyrovnal Salát. Za čtyři minuty rozhodl svou druhou trefou v utkání Matúš.\n"Nechytili jsme začátek. Nakonec se nám podařilo dostat do hry, ale momenty, ve kterých jsme mohli utkání otočit, rozbila oslabení. Věříme, že se do Vítkovic ještě podíváme," řekl manažer Mladé Boleslavi Tomáš Pacák.


Praha 10 eviduje již 2477 žádostí o parkovací oprávnění, třetina byla podána elektronicky - Pražský patriot\n30. července 2020 09:17\n„Mile mě překvapil zájem našich občanů o online formu, kterou máme k dispozici jako první městská část hned od začátku. Občané si mohou vše potřebné vyřídit přes takzvané osobní stránky uživatele, jež spravuje Technická správa komunikací hl. m. Prahy (TSK),“ uvedl místostarosta Prahy 10 pro dopravu a parkování Martin Sekal (ODS).\nPro osobní podání zřídila městská část speciální výdejní místo v prvním patře své radnice, v místě bývalého zastupitelského sálu.\nVeškeré důležité informace k zavádění parkovacích zón najdou občané Prahy 10 na webu městské části, v tištěné podobě pak ve speciálně zpracované brožuře, kterou dostali přímo do poštovních schránek.


Grafika Prima Cool se musí držet svých kořenů | MediaGuru\nGrafika Prima Cool se musí držet svých kořenů\nčtvrtek, 8. dubna 2021, 12:00 TV Martina Vojtěchovská\n„Každý pokus nějak změnit původní grafiku Prima Cool pohořel. Musíme se držet toho, co je pro Cool typické,“ říká Janina Dolanová, která se podílí na propagačních spotech Prima Cool.\nJanina Dolanová, zdroj: FTV Prima\nJanina Dolanová pracuje jako Senior Promo Producer na kanálu Prima Cool. Se svým týmem tvoří upoutávky a grafickou identitu stanice. Prima Cool vysílá od 1. dubna 2009, grafický koncept pro tehdy novou stanici připravilo studio Oficina, které za něj získalo cenu v soutěži Czech Grand Design a bodovalo také na prestižní evropské soutěži Promax/BDA. Mluvili jsme spolu o stávajícím pojetí grafiky a o tvorbě staničních upoutávek na Prima Cool.\nPrima Cool od začátku svého vysílání staví na výrazné grafice. Jak o ní na Coolu uvažujete a co je podle vás pro ni zásadní?\nPro grafiku Prima Cool je naprosto zásadní typografie, která tvoří většinu identů a celkové grafické výbavy kanálu. Na začátku byla součástí výbavy série identů, které byly poskládány jenom z typografie, tedy z písmenek, závorek, teček nebo středníků. To se drží dodnes, protože jen logo Coolu je samo o sobě typografické.\nLze v tomto pojetí stále vymýšlet něco nového, nejste typografií limitováni?\nStále se nám to daří, ale určitý limit může představovat to, když vymýšlíme do nějaké formy. Každý má svou představu a vizi, co by bylo nejlepší. Pokud jsme omezeni barevnou škálou a užitím grafických prvků, protože každý kanál skupiny Prima to má jinak, tak je někdy obtížnější takové představy naplnit.\nNakolik chcete měnit klíčové barvy stanice Cool?\nDvanáct let se snažíme držet původní grafiku a neměnit ji. Měli jsme období, kdy jsme například pracovali se stíny, což není typické pro grafiku kanálu, a vrátili jsme se zpět ke kořenům. Je to obvykle můj požadavek, abychom se drželi toho, co je pro Cool typické. To je to, co diváky oslovilo.\nKdyž se zaměříme na identy, jakou míru volnosti máte v jejich obsahu?\nJe to práce grafika, který vychází ze zadání programového oddělení, protože děláme především programové identy. Děláme je celoročně ke každému novému programu, který se objeví ve vysílání, většinou jsou to seriály. Připravíme k němu nejen grafickou výbavu, packshot, ale i ident. Grafik tady má určité volné pole působnosti a pracuje především s motivem seriálu. Pokud jde o imageové identy, jako jsou například narozeninové, letní, podzimní nebo vánoční, tak tam už je kooperace v rámci skupiny trochu hlubší.\nMáte stanovené hodnoty, které by měly identy nést?\nNaše grafika by vždy měla být vtipná. Humor je na prvním místě, protože odbavit na deseti vteřinách graficky něco, co je spojené s obsahem programu, není úplně snadné. Proto je dobré, když to v sobě prvky humoru nese.\nNaše grafika by vždy měla být vtipná. Humor je na prvním místě.\nExistuje možnost, jak se dopátrat zpětné vazby – zda víte, jestli jsou diváci na grafiku navyklí a vyžadují ji tak, jak je?\nMohu soudit z reakcí, které se ke mně dostávají. Je z nich jasné, že lidi si pamatují upoutávky a grafiku Coolu. Často ani nevědí, co je ident, opening, closing, ale pro ně jsou to prostě „reklamy na Coolu“ a ty si pamatují. Pamatují si to, co se vysílá nejdéle, a mají rádi to, co často opakujeme. Zatím není potřeba grafiku výrazně měnit. Byla nastartovaná dobře a dál se daří její úroveň držet.\nExistují nějaké divácké výzkumy, které by dokládaly oblíbenost kanálu ve vztahu ke grafice kanálu?\nDiváci ve výzkumech říkají, že značka Prima Cool je dynamická, zábavná, akční, jde s dobou a že se s ní nenudí. Troufám si říct, že upoutávky i grafika stanice na tom mají velký podíl.\nJak často je dobré měnit identy a jaká je jejich ideální frekvence?\nVěřím, že správný okamžik poznáme, ale jinak se držíme zavedených identů, protože lidi je mají rádi – ať jde o skateboard, závorku, metro – to jsou identy, které se vysílají roky. Je to myslím deviza Coolu, že je nemusíme měnit. Měníme imageové identy, které se vztahují k narozeninám, k Vánocům atp.\nPrávě v dubnu si Prima Cool připomíná narozeninové výročí. Jak jste identy pojednali?\nLetos je naším ústředním tématem puberta, protože Cool vysílá dvanáct let. Jsou proto připraveny identy, které mají znázorňovat televizi v období puberty s ústředním sloganem „Jak mutuje tvoje bedna“. Je to víc dětské, ale pořád to ke Coolu patří.\nJak náročné je identy připravovat?\nJsme už stabilní tým, který spolu dělá prakticky od začátku, a tak se snadno domluvíme. Občas se objeví někdo, kdo se nám snaží vnutit svůj pohled s tím, že je „víc Cool“ než náš. V takovém případě může příprava trvat delší dobu, než se naše pohledy sladí.\nPředpokládám, že jste schopni odchylky od zajetého stylu vidět okamžitě.\nDocela ano, za ty roky to už máme v oku. Děláme to pro Cool, aby brand zůstal silný. Každý pokus ho nějak změnit pohořel.\nCo je nejtěžší na televizní grafice?\nTo nejtěžší asi souvisí se střihem upoutávek a s tím, abychom udrželi hranu a nepřestřelili. Náš grafický tým se za těch dvanáct let téměř nezměnil, takže ví přesně, co má dělat. Jak se ale objevují nové věci, tak nás to láká zapracovat – a někdy tím pokoušíme hranu vkusu a humoru, která je pro každého jiná. Mohou nastat situace, že vymyslíme něco, co se nám líbí, ale víme, že do vysílání komerční televize to vhodné není. Vývoj grafiky souvisí se spoluprací s režiséry upoutávek. Pokud už samotné zadání je trochu na hraně, tak se grafikovi může stát, že tu hranu překročí. To ale platí i naopak pro režiséry.\nNarozeninová grafika Prima Cool, zdroj: FTV Prima\nJak je to ve vztahu k dalším stanicím skupiny Prima?\nMáme dobrý přehled o všech self promech skupiny a všímáme si detailů. Na druhou stranu víme, že v případě Coolu je hranice toho, co si můžeme dovolit, jiná než u ostatních stanic Primy. Kolegové by možná nesouhlasili, ale vnímám to tak, že máme z jednotlivých stanic skupiny největší svobodu. Jsme jasně profilovaní a můžeme si dovolit na hraně humoru balancovat. Nebo občas něco shodit. Samozřejmě s ohledem na Radu pro televizní a rozhlasové vysílání. A můžeme střílet třeba i do vlastních řad v rámci skupiny. Důležitý je pro nás i voice over, kterým se upoutávka zase posouvá někam jinam. Jde jen o to zachytit správný balanc, aby se legrácky nezvrhly v nepatřičný humor.\nDvanáct let vysílání obnáší i dvanáct let vaší práce. Stále máte energii přicházet s novými nápady?\nJsme tu od toho, abychom nápady neustále chrlili – a nápady stále máme. Snažíme se reagovat na aktuální kauzy a propisovat je do selfu. Hodně sledujeme trendy, co lidi baví, a pak to promítáme nejen do grafiky, ale i do zvuku a práce s jazykem. Každý režisér připraví v jednom týdnu tři až čtyři upoutávky do výroby. Témata by měla být jasná většinovému divákovi. Ročně dodáme přes dvanáct tisíc upoutávek.\nKolik vás celkem je?\nTři režiséři upoutávek, čtyři grafici, včetně art directora, zvukař, produkční, spíkr Honza Dolanský a já.\nO tom, že herec Jan Dolanský stojí za hlasem reklamních upoutávek na Coolu, se příliš neví.\nPřitom je s námi od začátku. Nikdy jsme ho nechtěli propagovat jako tvář stanice, ale vždy to byl hlas kanálu Prima Cool.\nJaké jsou vaše nejoblíbenější grafické prvky Prima Cool?\nVysoko řadím naši hvězdičku „Vyčůrat, pomodlit a spát!“, která ale stojí víc na voice overu než na grafice. Mám ráda jednoduché identy, o kterých jsem už mluvila: mikrovlnka, skateboard ze závorky, dveře do metra. Líbí se mi, když si náš zvukař pohraje s nazvučením jen minimalisticky. Dokáže do toho schovat fór, a to není jednoduché.\nZačali jsme tím, že Cool má zapamatovatelnou a výraznou grafiku. Dokážete si do budoucna představit, že byste stávající grafický styl modifikovali nebo ho někdy opustili?\nTo je otázka celkového zacílení kanálu Prima Cool. Ve chvíli, kdy bychom výrazně grafiku změnili, souviselo by to s proměnou cílové skupiny. Dokud máme prostor k rošťácké a divoké grafice, kterou se Prima Cool vyznačuje, tak cílová skupina buď roste s námi, nebo se nám ji daří držet na stabilní úrovni. V takovém případě ke změně nevidím důvod.


Erdoganův falešný univerzitní diplom: skandál, který má zůstat neobjasněný – Forum24\nErdoganův falešný univerzitní diplom: skandál, který má zůstat neobjasněný\ndiplomfalešné dokladyfalzifikátpodvodRecep Erdoganskandáluniverzitavysoká škola\nTurecký prezident Recep Erdogan údajně nesplňuje jednu ze základních podmínek k zastávání své funkce. Dlouhodobé požadavky volební komise, aby předložil svůj vysokoškolský diplom, zaznamenaly minulý týden úspěch. Problém se ale nevyjasnil.\nPrezident měl totiž absolvovat instituci s názvem Akademie ekonomických a obchodních věd, která se stala součástí Marmarské univerzity v roce 1983, píše server France24. A diplom nese datum z roku 1981.\nObvinění z falšování vysokoškolského diplomu provází prezidenta Erdogana od jeho nástupu do funkce v roce 2014. Jako první vyslovil toto podezření turecký historik a politik Yusuf Halaçoğlu s tím, že chtěl pravost diplomu ověřit již v době voleb, univerzitní archivy ale byly v té době nepřístupné. Člen nacionalistické Strany národního hnutí (MHP) byl pobouřen, když Erdogan na jeho nařčení nijak nereagoval.\nNa obvinění se posléze pozapomnělo, proti Erdoganovi jej nyní použila opětovně levicová kurdská Lidově demokratická strana (HDP). Na její opakovanou žádost volební komise přezkoumala diplom, který jí Erdogan předložil. Namísto definitivního důkazu o jeho ukončeném univerzitním studiu ale nastoupily další pochybnosti.\nSvětový rekord: 44 čestných univerzitních doktorátů\nMarmarská univerzita, kterou měl Erdogan absolvovat, je veřejnou univerzitou nacházející se v Istanbulu, a jednou z nejstarších univerzit Turecka. Sdružení univerzitních profesorů Turecka UNIVDER minulý týden ale vydalo prohlášení, podle něhož Erdogan neabsolvoval jmenovanou univerzitu, nýbrž školu, která je pouze jejím ekvivalentem.\nDůkazem má být také fakt, že v roce 1981, kdy měl studium univerzity dokončit, ještě absolventi náboženských škol (jako byl on) typu İmam Hatip nebyly v Turecku přijímáni na univerzity, a jejich vzdělání nebylo považováno za vysokoškolské. Mohli studovat pouze další teologické školy. V době, kdy byl údajný Erdoganův diplom podepsán, navíc na Marmarské univerzitě ještě neexistovala ani hospodářská a obchodní (či ekonomická) fakulta, kterou měl vystudovat. Založena byla v roce 1982.\nPokud by se prokázalo, že diplom je skutečně zfalšovaný, hrozil by Turecku mezinárodní diplomatický skandál. Kromě jiného proto, že turecký prezident ve svém úřadu stihl převzít mnoho čestných univerzitních titulů po celém světě. Ten poslední získal například v Ugandě při státnické cestě po východní Africe. Ačkoliv na sociálních sítích sklízí Erdoganovy snahy o dokázání vlastní vzdělanosti výsměch, celá situace příliš k smíchu není.\nDokládá totiž nakolik je turecký prezident neotřesitelným vládcem, jehož mocenské postavení neohrozí ani fakt, že porušuje zákony vlastní země. Není jasné, jestli by v případě falšování dokumentů musel Erdogan z funkce odstoupit. Jisté ale je, že opoziční kritiku nikdy nevyslechne a nepřijme. Na konci května Turecko naopak vytáhlo do boje proti opozičním poslancům. Parlament schválil vládou navrhované změny ústavy, které budou znamenat zrušení imunity zhruba pro čtvrtinu poslanců.\nNová pravidla postihnou přinejmenším 138 z 550 zákonodárců, vůči nimž ve sněmovně leží podněty k trestnímu stíhání. Nejvíce zasaženou stranou bude prokurdská Lidová demokratická strana (HDP).\nKritizovat prezidenta Erdogana se prostě nesmí, i kdyby měla opozice stokrát pravdu. Zakladatel vládnoucí Strany spravedlnosti a rozvoje se nijak netají tím, že jeho prioritou je vznik prezidentského systému, který by mu dal do rukou takřka neomezenou moc v zemi. Diskuze s opozicí v Turecku prostě není na pořadu dne.\nMajitel 44 čestných doktorátů situaci vyřeší jako vždy po svém. Poslanec z opoziční Republikánské lidové strany (CHP) Murat Emir nedávno ironickým tónem navrhl, aby požadavek na vzdělání prezidenta byl vyškrtnut z ústavy. Turecko by tak bylo ušetřeno další ostudy, dodal. Použil sice pro své sdělení nadsázku, která nicméně také naznačuje, že podobné řešení skandálu se může stát snadno a brzy realitou.\n„Co uděláte, až dáme dohromady 10 tisíc kopií onoho diplomu, a pošleme je do světa?“ ptal se například rozzlobeně prezidentův mluvčí Ibrahim Kalin. Rektor Maramrské univerzity Mehmet Emin Arat, který je blízkým spojencem Erdogan, si poté dal tu práci, že sepsal dějiny celé školy, do nichž zahrnul i Erdoganovo studium. Oficialitám bylo učiněno zadobře, historie byla doplněna, a kdyby jeden falešný diplom nestačil, univerzita vystaví s ledovým klidem další.\nPříprava ženy na život\nKe vzdělání jako takovému se ostatně vyjádřila nedávno i prezidentova manželka. „Harém byl pro členy osmanské dynastie školou a vzdělávacím zařízením, který připravoval ženy pro život,“ citovala turecká média výrok první dámy, podle níž některé aspekty života v harému mohou být inspirací ještě dnes.\nVládci osmanské říše vydržovali harém ve svém istanbulském paláci Topkapi. Harém bývá asociován s mnohoženstvím a konkubínami, ale ve skutečnosti plnil funkci domácnosti, která se řídila podle přísných pravidel, jež dodržoval i samotný sultán.\nJeho součástí byla rodina i stovky otroků a konkubín, z nichž ne všechny byly využívány k sexu. Ženy v něm byly vzdělávány v tom, k čemu se zdály mít nadání – od kaligrafie po cizí jazyky. Opustit palác ale nesměly a mužští služebníci byli vykastrovaní. Turecký prezident a jeho žena často hovoří o své příchylnosti k islámu a Osmanské říše, na níž v roce 1923 vyrostla moderní Turecká republika jakožto sekulární stát.\nErdogan často hrdě poukazuje na své kořeny – vyrůstal v chudobě na dělnickém předměstí Istanbulu. Jeho zářná politická kariéra má být zřejmě pro Turky důkazem, že i v jejich vlasti se lze vypracovat na společenský vrchol vlastní pílí a vůlí. A že se přitom občas podvádí? To je přece maličkost.


Hamilton je jediný titul od rekordmana Schumachera. Toto jsou všichni šampioni F1 - Aktuálně.cz\n4. 11. 2019 12:59\nLewis Hamilton se šestým titulem posunul na druhé místo historických tabulek formule 1. Podívejte se na všech 33 dosavadních světových šampionů.\nDíky nedělní pojistce titulu v Austinu se Lewis Hamilton může pyšnit tím, že je na druhém místě v žebříčku šampionů formule 1 všech dob. První ze svých celkem šesti titulů Brit získal roku 2008 v McLarenu, dalších pět už vybojoval pro Mercedes (2014, 2015, 2017, 2018 a 2019).\nUSA zopakovaly, že Paříž je jejich nepostradatelný spojenec. Učinily tak poté, co Francie kvůli sporu o ponorky stahuje velvyslance z USA a Austrálie.


Korsika. - ppt stáhnout\nPrezentace na téma: "Korsika."— Transkript prezentace:\n3 Korsika je ostrov ležící v západním Středozemním moři spadající pod správu Francie. Je 4. největším ostrovem ve Středomoří. Rozloha: km2 Nejvyšší bod: Monte Cinto (2 706 m n.m.) Hlavní město: Ajaccio Počet obyvatel: kolem Hustota zalidnění:34,6 os./km2 Jazyk: Fancouzština (Italština, korsičtina) Státní zřízení: francouzský departament Prezident: Ange Santini Měna: EURO\n5 Podnebí Na různých místech ostrova se podnebí dost podstatně liší. Průměrná roční teplota na pobřeží se pohybuje kolem 16 °C, v horách v zimě pod nulou. Místy se sníh drží celý rok. Jezero Lac du Rotondo svírá často ještě v červenci ledový prstenec. Pod dvoutisícovkou Monte Incudine je v létě možné ráno chodit po jinovatce a za tři hodiny se pak vyhřívat při 32 °C. Srážky v horách dosahují běžných 1 500 mm. Na vrcholech i v létě za pěkného počasí dost fouká.\n7 Historie První záznamy o osídlení ostrova pocházejí z dob antického Řecka, kdy byl ostrov osídlen Řeky, Etrusky a Kartaginci. Roku 564 př.n.l. založili Řekové dnešní hlavní město Ajaccio. V roce 227 připadl ostrov do sféry vlivu Římské říše. Ve středověku se ostrov opět stal cílem mnohých zájmů a tak se na něm střídali vládci. Nejprve ostrov patřil italskému státu Pise, pak Janovu. Přístavní město Calvi je jedním z možných rodišť Kryštofa Kolumba. Ve středověku se také na ostrově začaly pěstovat jedlé kaštany a olivy. Ve válce nad Itálií získala ostrov v 16. století Francie, ale po uzavření mírové smlouvy byl ostrov navrácen opět městu Janov. V krátkém nejistém období se o samostatnost Korsiky zasazoval význačný rodák Pasqual Paoli. Korsika definitivně připadla do područí Francie roku 1768, kde zůstala až do roku 1942, kdy byla obsazena a krátce okupována italskými vojsky.Roku 1769 se zde narodil Napoleon Bonaparte. Od roku 1982 má v rámci Francie autonomii s vlastní vládou a regionálním parlamentem.\n8 Osídlení Na ostrově žije zhruba 250 tisíc obyvatel, z toho asi 100 tisíc ve městech Bastia a Ajaccio. Vzhledem k povrchu ostrova a drsným horským podmínkám patří Korsika k oblastem s nejmenším zalidněním. Mladá generace se stěhuje do měst, kde je více pracovních možností a turistický ruch. Na Korsice je mnoho rybářských vesniček - rybaření byla dříve hlavní obživa tamějších obyvatel. Dějiny ostrova byly celá staletí velmi rušné. Od dob Říma přes Saracény, dlouhou okupaci Janovem, přes krátké období samostatnosti až po jeho připojení k Francii. Obtížně dostupné hory byly hrdým Korsičanům vždy dobrým domovem."Vlajka" ostrova zobrazuje useknutou hlavu Saracéna. Podle legendy ukazovali Korsičané hlavu velitele na kůlu proti bílé plachtě, aby tak odradili od útoku další nájezdníky. Využití tohoto symbolu je ale až z doby novověku.\nStáhnout ppt "Korsika."\nAnet a Šárka 5. A.  Motto: Svoboda nebo smrt  Hlavní město: Atény  Nejvyšší bod: Olymp (2 917 m n. m.)  Počet obyvatel:  Jazyk: řečtina.\ndicotto italiano bambino (osmnáct italských dětí)\nPortugalsko Info a obrázky.\nItálie – bohatý sever a chudý jih\nPolitický systém Itálie\nPlease click HERE to startHERE. CVInteractive presents.\nLitva V několika jazicích : Anglicky : Lithuania / Lithuanian


Fašističtí důstojníci ze strachu z komunismu provedli převrat: Řecká vojenská junta tvrdě vládla zemi sedm let – G.cz\nJedním z prvních velkých bojišť studené války se stalo Řecko, kde po krvavé občanské válce nakonec místní prozápadní síly porazily komunistická vojska. Ozvěny bojů ovšem Řeky dlouho neopustily a strach z návratu komunistů nakonec vedl v roce 1967 k převratu, který z Řecka na sedm let udělal vojenskou diktaturu…\nArian Ebrahimi Aktualizováno 2.8.2021, 11:43\nCIA platila miliony na podporu bývalých kolaborantů\nKdyž v roce 1945 skončila druhá světová válka, znamenalo to pro naprostou většinu Evropy konec bojů. Výjimkou bylo Řecko, kde již od roku 1944, po odchodu německé armády, probíhal v nastalém politickém vakuu boj mezi jednotkami prozápadních vojsk a místních komunistů. Táhlé boje nakonec skončily v roce 1949 vítězstvím prozápadních sil, za obrovského přispění americké i britské vlády. Ty se nadále v rámci Trumanovy doktríny zabraňování rozšiřování komunismu zavázaly, že budou podporovat antikomunistické síly v regionu. Z těchto důvodů pak CIA štědře financovala tajnou organizaci IDEA, která sdružovala antikomunistické až krajně-pravicové bývalé kolaboranty s nacistickým režimem, byť velká část členů za války nekolaborovala.\nV 60. letech se pak po letech vlády konzervativců dostala k moci centristická strana Georgiose Papandreou, od níž si část obyvatelstva slibovala nové liberální změny. Nicméně, v roce 1965 se Papandreou pokusil vyhodit z armády část důstojníků, kteří byli členy IDEA, což vedlo k jeho odvolání králem Konstantinem II. Po pádu vlády byly na květen 1967 naplánovány nové volby, které měl podle předpokladů vyhrát právě Papandreou. Ten chtěl následně navázat koalici s levicovou stranou Sjednocené demokratické levice. To vyděsilo některé důstojníky z IDEA, kteří v této straně viděli pouhé převlečené komunisty, proti nimž před lety bojovali. Necelý měsíc před plánovanými volbami se tak skupina nižších důstojníků rozhodla nečekat a 21. dubna 1967 proběhl vojenský převrat, který na dalších 7 let změnil Řecké království na krajně pravicovou vojenskou diktaturu.\nNemocný pacient a chirurg-diktátor\nByť samotný král nepodporoval odbojné důstojníky, nepodnikl žádné vážnější kroky k zastavení změny režimu. Když se nakonec v prosinci 1967 pokusil převzít moc, byl nucen i se zbytkem rodiny odejít do italského exilu. Země tak nadále zůstávala královstvím, ale namísto krále zemi vedl regent. Do čela vlády se pak postavil krajně-pravicový důstojník a bývalý německý kolaborant Georgios Papadopoulos. Ten proslul především svými značně podivnými proslovy, ve kterých přirovnával Řecko k nemocnému pacientovi, jemuž on jako vrchní chirurg spolu s dalšími chirurgy-důstojníky musí pomoci. A to i za cenu toho, že bude muset svého pacienta přivázat k posteli a dát mu léky na uvolnění. To v praxi skutečně probíhalo. Na denním pořádku byly únosy a mučení politických odpůrců režimu.\nVojenský režim zároveň až s fanatickou snahou vyzdvihoval řeckou minulost a opovrhoval vším, co nebylo v souladu s helénsko-křesťanskými hodnotami režimu. Sám sebe pak režim prohlašoval za poslední baštu pravé křesťanské civilizace na Západě, což bylo spojeno i s vyhraněným antikomunismem. Není proto divu, že Spojené státy režim otevřeně podporovaly, i za cenu potlačení lidských práv a mučení politické opozice.\nGALERIE Řecká vojenská junta\nPapadopoulos se nakonec pod nátlakem nespokojeného obyvatelstva rozhodl započít demokratizační reformy, které proměnily v roce 1973 Řecko na republiku, jíž se stal prvním prezidentem. Nicméně, pokračující studentské nepokoje, a především neúspěšný pokus o převrat na Kypru, který nakonec vedl k turecké invazi na ostrov, vedly k pádu režimu v roce 1974. Všichni důstojníci nakonec stanuli před soud, jenž je nejprve odsoudil k trestu smrti, který byl následně změněn na doživotní tresty. Odkaz vlády důstojníků je v Řecku dodnes rozporuplný, ale většina obyvatelstva navzdory tehdejšímu bezprecedentnímu ekonomickému růstu nevzpomíná na 7 let diktatury zrovna s láskou.\nŘecko komunismus Studená válka CIA chvilka historie diktatura


Kód kolekce: VIN.0155\nZejména pro doplnění sortimentu začala znojemská vinařství HORT a LAHOFER po roce 2010 přivážet zajímavou a kvalitní surovinu z Francie. Hrozny pečlivě vybírají ve vinařské oblasti Languedoc, přímořském regionu v podhůří Pyrenejí. Místní klima hroznům svědčí a pěstují se zde pro nás netradiční odrůdy, což dává moravským vinařům možnost vyrobit víno s výrazně jižanským nádechem. První verzi této kolekce jsme s úspěchem prezentovali v roce 2015. Nyní přidáváme do nabídky set pro rok 2019, kde figurují nová vína francouzských řad z obou vinařství. Z řady HORT FRANCE: HF Nature 2016, HF Selection 2017 a HF Premium 2012. Za Vinařství LAHOFER jsou to vína: Syrah 2014, Cabernet Sauvignon 2013 a Merlot 2015. Nechte se unášet vůní a chutí Francie a umem našich vinařů!\n2013 | 0,75l | odrůdové | Vinařství LAHOFER\nIntenzivní temně granátová barva, ve vůni drobné lesní ovoce s převažujícím tónem ostružin. Chuť vína je plná, harmonická s výraznou, ale kulatou a elegantní sametovou tříslovinou. V dochuti se opět objeví drobné lesní ovoce a marmeláda. Doporučujeme servírovat s hovězí steakem či zvěřinou. Víno bylo dovezeno jako polotovar z jižní Francie a technologicky upraveno ve Vinařství lAHOFER.\nSuché červené víno odrůdy Merlot z řady HORT FRANCE dobšického vinaře Jiřího Horta. Jde o víno vyrobené na Moravě z hroznů vypěstovaných ve Francii, ve vinařské oblasti Languedoc. Můžete si v něm tedy vychutnat um našeho vinaře při zpracování prvotřídní vyzrálé suroviny, tak jak ji u červených vín v našem chladném podnebním pásu nemůžeme dosáhnout. Tento Merlot má temně fialovou barvu a velmi výraznou vůni v tónině malin a ostružin.