1 BYTOVÉ DRUŽSTVO REPUBLIKA se sídlem Neratovice, nám. Republiky čp. 993, okres Mělník, PSČ STANOVY Bytového družstva 1/26\n2 Část I. Základní ustanovení čl. 1 Obchodní firma a sídlo 1. Firma: Bytové družstvo Republika 2. Sídlo: Neratovice, nám. Republiky 993, okres Mělník, PSČ Bytové družstvo (dále jen družstvo) je zapsáno ve veřejném rejstříku vedeném Městským soudem v Praze, v oddílu Dr., č.vl a má přiděleno identifikační číslo Právní poměry družstva upravuje zákon a tyto Stanovy. 4. Internetové stránky bytového družstva: čl. 2 Základní ustanovení o družstvu 1. Družstvo je společenstvím neuzavřeného počtu osob, které je založeno za účelem vzájemné podpory zejména zajišťováním bytových potřeb svých členů, zejména v oblasti bydlení v domech č. p , nám. Republiky, Neratovice. Může spravovat domy s byty a nebytovými prostory ve vlastnictví jiných osob a provozovat za podmínek stanovených zákonem č. 90/2012 Sb. (dále jen zákon ) i jinou činnost, pokud tím neohrozí uspokojování bytových potřeb svých členů. 2. Družstvo je právnickou osobou, vystupuje v právních vztazích svým jménem a za porušení svých závazků odpovídá celým svým majetkem. 3. Členové neručí za závazky družstva. 4. Družstvo je obchodní korporací. 5. Družstvo se zřizuje na dobu neurčitou 6. Na trvání družstva nemá vliv přistoupení dalších členů nebo zánik členství dosavadních členů družstva. Družstvo však musí stále splňovat zákonnou podmínku členství nejméně 3 členů, pokud jde o fyzické osoby. čl. 3 Předmět činnosti družstva 1. Předmětem činnosti družstva je: a) provoz a správa majetku družstva, tj. bytových domů č. p v Neratovicích, popř. dalších staveb s provozem a správou domu spojených, a pozemku ve vlastnictví družstva nebo členů družstva, včetně zajišťování údržby, oprav, modernizace či rekonstrukce a hospodaření s majetkem družstva pro tyto účely; b) poskytování, popř. zabezpečování plnění spojených s užíváním bytů a nebytových prostorů ve vlastnictví družstva nebo členů družstva; c) uzavírání smluv o nájmu družstevního bytu (družstevního nebytového prostoru), o nájmu jiných než družstevních bytů a jiných než družstevních nebytových prostorů (jiné než družstevní byty a nebytové prostory dále jen byt, nebytový prostor ), popř. jiných smluv souvisejících s užíváním bytu (nebytového prostoru); 2. Družstvo může za podmínek stanovených zákonem č. 90/2012 provozovat i jinou činnost, pokud tím neohrozí uspokojování bytových potřeb svých členů a tato činnost má ve vztahu k činnosti podle odstavce 1 pouze doplňkový nebo vedlejší charakter. 3. Činnost družstva při správě a poskytování služeb s užíváním bytů a nebytových prostor je stanovena v Organizačním řádu družstva a v Domovním řádu družstva. 2/26\n3 Část II. Členství v družstvu čl. 4 Vznik členství 1. Členství vzniká po splnění podmínek daných zákonem a těmito Stanovami: a) dnem vzniku družstva při založení družstva; b) převodem nebo přechodem družstevního podílu; c) dnem rozhodnutí členské schůze družstva o přijetí za člena nebo pozdějším dnem uvedeným v členské přihlášce. 2. Představenstvo družstva je povinno rozhodnout o projednání přihlášek podaných za trvání družstva a rozhodnutí sdělit žadateli písemnou formou. čl. 5 Členem družstva může být: 1. Členem družstva může být pouze zletilá fyzická osoba, která se zaváže k dodržování Stanov a má na území České republiky trvalý pobyt, a která nemá žádné závazky vůči družstvu. 2. Jako dědic družstevního podílu se může stát členem družstva i nezletilá fyzická osoba, která musí být zastoupena zákonným zástupcem, nebo též fyzická osoba, která nemá na území České republiky trvalý pobyt. 3. Členství právnických osob je vyloučeno. čl Členství nového člena družstva vzniká dnem, kdy členská schůze rozhodne o jeho přijetí za člena na základě písemné přihlášky projednané představenstvem družstva. Podmínkou přijetí za člena je: a) zaplacení základního členského vkladu; b) přijetí závazku k převzetí nebo splnění vkladové povinnosti k dalšímu členskému vkladupořizovací členský vklad; c) přijetí závazku k převzetí nebo splnění vkladové povinnosti k dalšímu členskému vkladudodatečný členský vklad. 2. Další členský vklad (tj. pořizovací členský vklad) v době založení družstva pro jednotlivé členy družstva vážící se k určitému bytu, byl stanoven poměrem podlahové plochy všech bytů v domech k celkové ceně kupních smluv za domy i pozemky, je základním kriteriem, ze kterého se vychází při posuzování (stanovení) jakékoliv (i další) majetkové účasti člena družstva. 3. Přihláška uchazeče o členství i rozhodnutí družstva o přijetí musí mít písemnou formu a musí obsahovat firmu bytového družstva, jméno a bydliště uchazeče o členství a vymezení jeho družstevního podílu. 4. Představenstvo je povinno, před projednáním přihlášky na členské schůzi rozhodnout o přihlášce, a to nejpozději na první schůzi v měsíci následujícím po dni, kdy byla družstvu přihláška doručena. Proti zamítavému rozhodnutí představenstva může uchazeč podat ve lhůtě 15 dnů ode dne doručení rozhodnutí odvolání k členské schůzi družstva, která je projedná při nejbližším zasedání. 5. Družstvo vrátí základní členský vklad a další členský/é vklad/y uchazeči o členství, kterého nepřijalo za člena, do třiceti dnů ode dne nabytí účinnosti rozhodnutí o nepřijetí uchazeče za člena družstva. čl. 7 Společné členství manželů 1. Společné členství manželů v družstvu vzniká, jestliže je družstevní podíl součástí společného jmění manželů. 2. Právní vztahy z družstevního podílu ve společném jmění manželů se řídí ustanoveními občanského zákoníku o manželském majetkovém právu a společném jmění manželů. 3. Je-li s družstevním podílem, který je součástí společného jmění manželů, a tedy se společným členstvím manželů v družstvu, spojeno právo na uzavření nájemní smlouvy k družstevnímu bytu, jde o právo na uzavření smlouvy o společném nájmu manželů. 3/26\n4 4. Je-li s družstevním podílem, který je součástí společného jmění manželů, a tedy se společným členstvím manželů v družstvu, spojen nájem družstevního bytu, jde o společný nájem manželů. 5. Je-li jeden z manželů výlučným členem družstva, mají oba manželé společné nájemní právo podle občanského zákoníku odvozené od práva nájmu manžela, který je výlučným členem družstva. 6. V případě zániku členství manžela, od jehož nájemního práva bylo společné nájemní právo odvozeno, zaniká také nájemní právo druhého manžela. 7. Přeměnilo-li se společné členství manželů na výlučné členství jen jednoho z manželů, nemá tato skutečnost vliv na společné nájemní právo k družstevnímu bytu. 8. Ze společného členství jsou oba manželé oprávněni a povinni společně a nerozdílně. Manželé jako společní členové mají jeden hlas. 9. Vznikem společného členství manželů nezaniká to samostatné členství kteréhokoliv z nich, které se nepřeměnilo na jejich členství společné. 10. Existence společného členství manželů nevylučuje vznik samostatného členství kteréhokoliv z nich v tomtéž nebo jiném bytovém družstvu. čl. 8 Přeměna členství 1. K přeměně členství dochází v případech, kdy se společné členství manželů mění na samostatné členství jednoho z manželů nebo se samostatné členství jednoho z manželů mění na společné členství manželů, a to buď dohodou manželů nebo bývalých manželů nebo rozhodnutím soudu. čl. 9 Družstevní podíl 1. Družstevní podíl představuje práva a povinnosti člena plynoucí z členství v družstvu. 2. Spoluvlastnictví družstevního podílu je vyloučeno. 3. Zastavení družstevního podílu je vyloučeno. 4. Převod a přechod družstevního podílu je možný jen na osobu, která splňuje podmínky Stanov pro přijetí za člena družstva. 5. Na dědice družstevního podílu přechází nájem družstevního bytu (družstevního nebytového prostoru) nebo právo na uzavření smlouvy o nájmu, včetně práv a povinností s tím spojených. Je-li družstevní podíl ve společném jmění manželů, přechází družstevní podíl na pozůstalého manžela, k tomu se přihlédne při vypořádání dědictví. 6. Člen družstva je oprávněn převést svůj družstevní podíl na fyzickou osobu, která splňuje podmínky vzniku členství podle článku 5 Stanov. Převodem družstevního podílu, s nímž je spojen nájem družstevního bytu (družstevního nebytového prostoru) nebo právo na uzavření smlouvy o nájmu družstevního bytu (družstevního nebytového prostoru), dochází k převodu nájmu družstevního bytu (družstevního nebytového prostoru) anebo k převodu práva na uzavření smlouvy o nájmu družstevního bytu (družstevního nebytového prostoru) včetně všech práv a povinností s ním spojených, a to včetně dluhů převodce vůči družstvu a dluhů družstva vůči převodci, které souvisejí s užíváním družstevního bytu (družstevního nebytového prostoru) převodcem anebo s právem na uzavření smlouvy o nájmu družstevního bytu (družstevního nebytového prostoru) za podmínek určených Stanovami. čl. 10 Přechod družstevního podílu 1. Na dědice družstevního podílu přechází nájem družstevního bytu nebo právo na uzavření smlouvy o nájmu, včetně práv a povinností s tím spojených. 2. Družstevní podíl, který byl ve společném jmění manželů, přechází na pozůstalého manžela, k tomu se přihlédne při vypořádání dědictví. 3. Úmrtím člena družstva přechází jeho členství na toho dědice, kterému připadl družstevní podíl. 4. Dědic družstevního podílu, který nechce být členem družstva, je oprávněn svou účast v družstvu vypovědět, a to bez zbytečného odkladu, nejpozději však 1 měsíc od doby, kdy se stal dědicem. a) výpovědní doba činí tři měsíce a po dobu jejího běhu není dědic oprávněn se podílet na činnosti družstva; b) podá-li dědic výpověď dle článku 10 odstavce 4 Stanov, platí, že se členem družstva nestal; 4/26\n5 5. Pokud dědic neprojeví o členství zájem a členem se nestane, má nárok na vypořádací podíl člena, jehož úmrtím členství zaniklo. Tímto jsou jeho dědické nároky k družstvu uspokojeny. čl. 11 Převod družstevního podílu 1. Právní účinky převodu družstevního podílu nastávají vůči družstvu dnem doručení účinné smlouvy o převodu družstevního podílu družstvu, ledaže smlouva určí účinky později. Tytéž účinky jako doručení smlouvy má doručení prohlášení převodce a nabyvatele o uzavření takovéto smlouvy. Při převodu musí být splněny podmínky členství podle čl Převod družstevního podílu člena bytového družstva na jiného člena nebo na jinou osobu nemohou orgány družstva omezit ani jej vyloučit, pokud má být nabyvatelem osoba, která splňuje podmínky pro členství v bytovém družstvu podle zákona a těchto stanov. a) členská práva a povinnosti spojená s členstvím přecházejí na nabyvatele ve vztahu k družstvu předložením smlouvy o převodu členství představenstvu nebo pozdějším dnem uvedeným v této smlouvě. Toho dne zaniká členství převodce a nabyvatel se stává členem družstva v rozsahu práv a povinností převodce; b) tytéž účinky nastávají i v případě, že představenstvo obdrží písemné oznámení dosavadního člena o převodu členství a zároveň písemný souhlas nabyvatele tohoto členství; c) nabyvatel členství je povinen se zavázat i ke splacení všech případných nevyrovnaných závazků původního člena družstva vůči družstvu, ke dni převodu členství ve stanovené lhůtě; d) při převodu členství nevzniká právo na vyrovnávací podíl. Vzájemné nároky si účastníci převodu vypořádají mezi sebou; e) v případě, kdy se jedná o převod společného členství manželů, musí být ve smlouvě o převodu členských práv a povinností uveden písemný souhlas obou manželů s převodem členství; f) za provedení převodu členství uhradí nabyvatel družstvu manipulační poplatek ve výši, kterou stanoví členská schůze; 3. Převodce družstevního podílu ručí za dluhy, které jsou s družstevním podílem spojeny. čl. 12 Splynutí družstevních podílů 1. Nabude-li člen za trvání svého členství v družstvu další družstevní podíl, jeho družstevní podíly splývají/slučují se v jediný družstevní podíl v den, kdy je člen nabude. Jsou-li však s družstevním podílem spojena práva třetích osob, družstevní podíly splývají až dnem, kdy tato práva třetích osob zaniknou, ledaže písemná dohoda člena družstva s takovou třetí osobou určí jinak. 2. Člen družstva o rozhodných skutečnostech v této věci musí informovat družstvo písemně bez zbytečného prodlení. čl. 13 Rozdělení družstevního podílu 1. Rozdělení družstevního podílu je možné, je-li člen nájemcem nejméně dvou družstevních bytů nebo dvou družstevních nebytových prostorů, nebo jednoho družstevního bytu a jednoho družstevního nebytového prostoru. 2. Člen, jenž je původním vlastníkem rozdělovaného družstevního podílu, ručí za dluhy, které jsou s družstevním podílem spojeny. 3. Právní účinky rozdělení družstevního podílu nastanou nejdříve splněním vkladové povinnosti k základnímu členskému vkladu nabyvatelem družstevního podílu vzniklého rozdělením, není-li již nabyvatel členem družstva. 4. Při rozdělení družstevního podílu a převodu nebo přechodu družstevních podílů vzniklých rozdělením se určí, se kterým z nových družstevních podílů bude spojen nájem kterého družstevního bytu nebo družstevního nebytového prostoru. 5. Sloučený družstevní podíl je možné dělit jen na části/podíly odpovídající částem/podílům předcházejícím jejich splynutí a je dále nedělitelný. 5/26\n6 čl. 14 Nakládání se sloučeným / rozděleným podílem Na každý sloučený / rozdělený členský podíl se pohlíží jako na ucelený samostatný členský podíl a nakládání s ním se vztahují Stanovy a příslušná ustanovení zákona. čl. 15 Zánik členství 1. Členství v družstvu zaniká: a) písemnou dohodou uzavřenou mezi družstvem a členem družstva; b) vystoupením člena; c) vyloučením člena; d) převodem družstevního podílu; e) přechodem družstevního podílu; f) smrtí člena družstva; g) prohlášením konkurzu na majetek člena družstva; h) zamítnutím insolvenčního návrhu pro nedostatek majetku člena; i) doručením vyrozumění o neúspěšné opakované dražbě v řízení o exekuci nebo o výkonu rozhodnutí; j) zánikem družstva bez právního nástupce dnem výmazu družstva z veřejného rejstříku; k) jiným způsobem stanoveným zákonem. 2. Zánikem členství, které bylo spojeno s právem na uzavření smlouvy o nájmu družstevního bytu nebo s právem nájmu k družstevnímu bytu, zaniká také toto právo. Současně také zaniká právo družstva na splnění vkladové povinnosti, avšak právo na úroky z prodlení tím není dotčeno. Ustanovení tohoto odstavce neplatí při zániku členství převodem nebo přechodem družstevního podílu na jinou osobu. 3. Členství v družstvu se obnovuje na základě rozhodnutí představenstva. Při obnovení členství a zvážení důvodů k obnovení členství se postupuje dle příslušných ustanovení zákona. čl. 16 Dohoda o zániku členství 1. Dohodou o zániku členství mezi členem a družstvem uzavřenou v písemné formě členství končí sjednaným dnem. Jedno vyhotovení dohody o skončení členství vydá družstvo členovi. 2. Dohodou zaniká členství člena v družstvu i tehdy, pokud mu byly základní členský vklad i další členské vklady započítány na úhradu kupní ceny družstevního bytu (družstevního nebytového prostoru) nebo příslušejícího pozemku. čl. 17 Vystoupením 1. Člen může z družstva vystoupit. V tomto případě zaniká členství uplynutím výpovědní doby, která činí tři (3) měsíce. Běh této lhůty začíná prvním dnem kalendářního měsíce následujícího po datu doručení písemného oznámení člena o vystoupení družstvu. 2. Oznámení o vystoupení může člen odvolat pouze písemně a se souhlasem členské schůze družstva. čl. 18 Vyloučením 1. Představenstvo může rozhodnout o vyloučení člena, jestliže: a) závažným způsobem nebo opakovaně i po písemné výstraze porušuje své členské povinnosti stanovené zákonem, Stanovami a rozhodnutími orgánů družstva; b) hrubě nebo opakovaně porušil povinnosti vyplývající z práva o nájmu družstevního bytu (družstevního nebytového prostoru); c) přestal splňovat podmínky členství v družstvu podle zákona nebo těchto Stanov; d) byl pravomocně odsouzen pro úmyslný trestný čin spáchaný na družstvu nebo na osobě, která bydlí v domech ve vlastnictví družstva, kde člen užívá byt (nebytový prostor), anebo proti cizímu majetku, který se v těchto domech nachází; 6/26\n7 e) člen družstva zavrženíhodným způsobem zasáhl do práv nebo oprávněných zájmů družstva nebo jeho členů; f) nesplnil vkladovou povinnost k dalším členským vkladům, ke kterým se zavázal; g) po dobu alespoň jednoho roku neoznámil změnu své adresy evidované v seznamu členů a jeho skutečný pobyt se stal pro družstvo neznámý; h) zneužil seznam členů; i) přestal splňovat podmínky pro členství; j) z jiných důležitých důvodů uvedených ve Stanovách družstva tj. jestliže člen družstva zejména: užívá majetek družstva tak, že družstvu vzniká škoda, buď sám, nebo ti, kdo s ním bydlí, hrubým způsobem i přes písemné upozornění porušují dobré mravy v domě, zejména opakovaně pořádek v domě a bytě, závažným způsobem porušuje své povinnosti vyplývající z nájmu (užívání) bytu, zejména nezaplatí-li nájemné a náklady na služby za dobu alespoň tří měsíců. 2. Před rozhodnutím o vyloučení je družstvo povinno udělit členovi písemnou výstrahu. Vyloučit člena družstva bez udělení této výstrahy lze pouze v případě, že byl pravomocně odsouzen pro úmyslný trestný čin spáchaný proti družstvu nebo proti členovi družstva, nebo jestliže porušení členských povinností nebo jiné důležité důvody uvedené ve Stanovách měly následky, které nelze odstranit. 3. O vyloučení rozhoduje představenstvo družstva nejpozději do šesti měsíců ode dne, kdy byl zjištěn důvod pro vyloučení, nejpozději však do jednoho roku ode dne, kdy důvod pro vyloučení nastal. 4. Rozhodnutí o vyloučení z družstva musí být vyhotoveno písemně a vylučovanému členovi doručeno do vlastních rukou na jeho adresu uvedenou v seznamu členů, a musí v něm být uveden důvod vyloučení. Důvod nelze dodatečně měnit. 5. Proti rozhodnutí představenstva o vyloučení může člen podat odůvodněné námitky k členské schůzi, a to ve lhůtě třiceti dnů ode dne doručení oznámení o vyloučení. a) proti rozhodnutí členské schůze o zamítnutí námitek může vylučovaný člen podat ve lhůtě tří měsíců ode dne doručení rozhodnutí návrh soudu na prohlášení rozhodnutí o vyloučení za neplatné. Do doby uplynutí lhůty pro podání návrhu u soudu nebo do doby pravomocného skončení soudního řízení družstvo nemůže vůči tomuto členovi uplatnit žádná práva plynoucí ze zániku jeho členství; 6. Rozhodnutí o vyloučení společných členů-manželů se samostatně doručuje každému z manželů. Každý ze společných členů - manželů má právo proti rozhodnutí vznést námitky i bez ohledu na vůli druhého z manželů. 7. Členství vylučovaného člena zanikne marným uplynutím lhůty pro podání námitek nebo dnem, kdy vylučovanému členovi bylo doručeno rozhodnutí členské schůze o zamítnutí jeho námitek. 8. Družstvo je oprávněno rozhodnutí o vyloučení zrušit. O zrušení rozhodnutí o vyloučení rozhoduje představenstvo. Se zrušením vyloučení musí vyloučený člen vyslovit písemný souhlas. Pokud neudělí tento souhlas do jednoho měsíce ode dne, kdy mu bylo rozhodnutí o zrušení vyloučení doručeno, k rozhodnutí o zrušení vyloučení se nepřihlíží. To neplatí, pokud vyloučený člen o zrušení rozhodnutí o vyloučení již dříve písemně požádal. Představenstvo je oprávněno zrušit rozhodnutí o vyloučení v případech, v nichž probíhá řízení o prohlášení neplatnosti vyloučení člena z družstva. Pokud bylo rozhodnutí o vyloučení zrušeno, nebo bylo-li rozhodnuto členskou schůzí nebo soudem o tom, že námitky člena proti rozhodnutí o vyloučení jsou důvodné, členství člena v družstvu nezaniklo. čl. 19 Zánik společného členství manželů Společné členství manželů v družstvu zaniká: a) vypořádáním společného jmění manželů; b) marným uplynutím lhůty pro jeho vypořádání podle občanského zákoníku; c) rozhodnutím soudu; d) písemnou dohodou manželů; e) smrtí jednoho z manželů; 7/26\n8 čl. 20 Vypořádací podíl 1. Při zániku členství (s výjimkou čl. 11) za trvání družstva má dosavadní člen družstva nárok na vypořádací podíl. Vypořádací podíl představuje určení majetkové účasti člena družstva v tomto družstvu pro případ zániku jeho členství. 2. Vypořádací podíl je roven výši splaceného (splněného) členského vkladu ke dni zániku členství. U nájemce družstevního bytu (družstevního nebytového prostoru) se rovná základnímu členskému vkladu a dalšímu členskému - pořizovacímu členskému vkladu a dalšímu/dalším členskému/ým vkladu/ům, nebyl-li použit na úhradu ztráty družstva; 3. Kromě nároku na výplatu vypořádacího podílu nemá bývalý člen nebo jeho dědicové z důvodu zániku členství nárok na jakoukoliv jinou část majetku družstva. 4. Družstvo jako vlastník a správce bytů a nebytových prostor, má právo odečíst od vypořádacího podílu veškeré splatné pohledávky vzniklé neuhrazením nájemného a dalších plnění spojených s užíváním bytu, nebytových prostor, a za prokazatelně způsobené škody. čl. 21 Splatnost vypořádacího podílu 1. Nárok na výplatu vypořádacího podílu vzniká uplynutím tří měsíců od projednání řádné účetní závěrky za rok, ve kterém členství zaniklo, není-li dále stanoveno jinak. Pokud to hospodářská situace družstva dovoluje, může družstvo uspokojit tento nárok nebo jeho část i dříve. 2. Pokud byl člen z bytového družstva vyloučen, počítá se lhůta tří měsíců až ode dne marného uplynutí lhůty pro podání návrhu na prohlášení neplatnosti vyloučení nebo ode dne, v němž nabylo právní moci rozhodnutí soudu, kterým bylo řízení ve věci určení neplatnosti rozhodnutí o vyloučení skončeno. 3. Vypořádací podíl podle čl. 21 odst. 1 je splatný uplynutím 3 měsíců ode dne vyklizení družstevního bytu (družstevního nebytového prostoru), jehož byl bývalý člen nájemcem, nebo uplynutím 3 měsíců od projednání řádné účetní závěrky za rok, ve kterém členství zaniklo, a to tím dnem, který nastane později. čl. 22 Seznam členů 1. Družstvo vede seznam všech svých členů. Manželé jako společní členové se v seznamu členů výslovně uvádějí jako společní členové; je-li členem družstva pouze jeden z manželů, uvádí se v seznamu pouze tento z manželů, bez ohledu, že vznikl společný nájem manželů k družstevnímu bytu. 2. Do seznamu členů se zapisuje: a) jméno a příjmení, datum narození, adresa bydliště, s výslovným uvedením adresy pro doručování členovi, má-li být doručováno na jinou adresu, než je bydliště člena; b) den a způsob vzniku a zániku členství v družstvu; c) výše členského vkladu v členění na základní členský vklad a další členské vklady a rozsah splnění vkladové povinnosti k členskému vkladu; d) číslo bytu (nebytového prostoru), který je člen družstva oprávněn užívat; e) určení, ke kterému předmětu nájmu se vztahuje další členský vklad 3. Člen je povinen oznámit a doložit družstvu každou změnu údajů evidovaných v seznamu členů bez zbytečného odkladu poté, kdy tato skutečnost nastala. Družstvo je povinno provést zápis zapisované skutečnosti bez zbytečného odkladu poté, co mu bude změna doložena. Družstvo doručuje všechny písemnosti členovi na adresu uvedenou v seznamu členů, pokud člen neoznámí družstvu jinou doručovací adresu. 4. Do seznamu členů má právo nahlížet a žádat bezplatné vydání potvrzení o svém členství a obsahu svého zápisu v seznamu členů každý člen družstva. Pokud člen požaduje vydání tohoto potvrzení častěji než 1x za rok, je povinen uhradit družstvu odůvodněné náklady s tím spojené. 5. Předseda a místopředsedové družstva jsou povinni umožnit nahlédnout do příslušné části seznamu členů každému, kdo osvědčí právní zájem na tomto nahlédnutí nebo doloží písemný souhlas člena, kterého se zápis týká; podpis člena musí být úředně ověřen. 6. Přestane-li být člen družstva jeho členem, družstvo vyznačí tuto skutečnost v seznamu členů bez zbytečného odkladu. Do této části seznamu předseda a místopředsedové družstva umožní nahlédnout pouze bývalému členovi, jehož se zápis týká, a jeho právnímu nástupci. 8/26\n9 7. V otázkách nakládání s osobními údaji se družstvo řídí zákonem č. 101/2000 Sb. o ochraně osobních údajů ve znění pozdějších předpisů. Část III. Práva a povinnosti členů čl Člen družstva má zejména právo: a) na přidělení a užívání konkrétního družstevního bytu (nebytového prostoru), ke kterému splatil další členský vklad/vklady ve lhůtě určené představenstvem; b) na uzavření smlouvy o nájmu konkrétního družstevního bytu (družstevního nebytového prostoru), k němuž nabyl právo na základě smlouvy o převodu či přechodu členských práv a povinností; c) podílet se na jednání a rozhodování členské schůze, účastnit se osobně nebo prostřednictvím svého zplnomocněného zástupce na jednání a rozhodování členské schůze; d) podílet se na řízení družstva přímo a prostřednictvím volených orgánů družstva; e) volit a být volen do orgánů družstva, pokud je svéprávný a splňuje-li další podmínky zákona a Stanov družstva; f) předkládat návrhy a připomínky k činnosti družstva; g) být informován představenstvem družstva, o jednáních a rozhodnutích představenstva, která nepodléhají schválení členskou schůzí; h) být informován o hospodaření družstva; i) na roční vyúčtování zaplacených záloh na úhrady za plnění spojená s užíváním družstevního bytu (družstevního nebytového prostoru) a na vypořádání přeplatku z tohoto vyúčtování podle jiných právních předpisů, těchto Stanov a zásad schválených členskou schůzí; j) na vypořádací podíl při zániku družstva likvidací nebo při zániku členství za trvání družstva; k) účastnit se veškeré družstevní činnosti a požívat výhod, které družstvo svým členům poskytuje; l) předkládat návrhy na zlepšení činnosti družstva, obracet se s podněty, připomínkami nebo stížnostmi, týkajícími se činnosti družstva, k představenstvu družstva a být o jejich vyřízení informován; m) obdržet kopii zápisu z jednání členské schůze včetně jeho příloh a podkladů za úhradu účelně vynaložených nákladů spojených s pořízením kopie zápisu; 2. Člen družstva má zejména povinnost: a) dodržovat povinnosti člena stanovené zákonem, Stanovy družstva, domovní řád a další vnitřní směrnice družstva, předpisy o požární ochraně a jiné právní předpisy ve vazbě na členství v družstvu a užívání družstevního bytu, plnit usnesení orgánů družstva; b) splnit další členský vklad/y ve stanovené výši a lhůtě podle těchto Stanov a smlouvě o dalším členském vkladu; c) sdružovat prostředky v rozsahu stanoveném Stanovami družstva a usneseními členské schůze; d) chránit společný družstevní majetek před poškozením, ztrátou, zničením a zneužitím, upozorňovat na vzniklé závady, předcházet škodám, a řádně užívat a udržovat družstevní byt (družstevní nebytový prostor), jakož i společné prostory a zařízení domu a řádně užívat plnění spojená s užíváním bytu (nebytového prostoru); e) člen je povinen umožnit družstvu nebo jím pověřené osobě, po předchozím oznámení v přiměřené lhůtě, aby byla provedena kontrola stavu družstevního bytu nebo provedena instalace a údržba zařízení pro měření a regulaci tepla, teplé a studené vody, jakož i odpočet naměřených hodnot, rovněž také zajištění řádné údržby družstevní bytu nebo vyžadují-li to nezbytně úpravy, provoz a opravy ostatních bytů nebo domu jako celku, Stejně je povinen umožnit přístup k provedení udržovacích prací, rekonstrukcí a oprav realizovaných přímo družstvem a také umožnit přístup k dalším technickým zařízením, pokud jsou součástí bytu a patří družstvu; f) zařídit odstranění závad v družstevním bytě, které mohou ohrozit majetek jiného člena nebo družstva; 9/26\n10 g) při vzniku nájmu oznámit družstvu počet osob v družstevním bytě, jejich jména, příjmení a data narození; změny těchto údajů, uzavření manželství nebo přechod nájmu oznámit družstvu bez zbytečného odkladu a neučiní-li to ani do dvou měsíců ode dne, kdy změna nastala, má se zato, že hrubě porušil svoji povinnost. h) dodržovat zásady občanského soužití; i) řádně a včas platit platby nájemného (včetně příspěvku na správu domů) a zálohy na plnění spojená s užíváním družstevního bytu, popřípadě i doplatky zjištěné při ročním vyúčtování zaplacených záloh a to včetně mimořádného příspěvku do dlouhodobé zálohy na opravy a dodatečné investice a úhradu za plnění spojená s jeho užíváním anebo zálohy na ně v předepsané výši a lhůtě splatnosti a uhradit nedoplatky z jejich vyúčtování. Úhrady za bydlení a další plnění spojená s bydlením stanoví družstvo na základě členskou schůzí schválených ročních rozpočtů družstva tak, aby pokryly náklady na údržbu a opravy domu, náklady na pojištění, daň z nemovitosti, náklady spojené se správou, provozem domu apod.; j) uhradit družstvu úrok z prodlení; k) uzavřít nájemní smlouvu s družstvem o užívání družstevního bytu případně o užívání družstevních nebytových prostor; l) převzít družstevní byt (družstevní nebytový prostor) na základě smlouvy o nájmu družstevního bytu (družstevního nebytového prostoru), který je způsobilý k užívání ve lhůtě stanovené družstvem, nebo uhradit družstvu újmu, která mu vznikne opožděným převzetím družstevního bytu (družstevního nebytového prostoru); v nájemní smlouvě lze sjednat předání družstevního bytu (družstevního nebytového prostoru) ve stavu nezpůsobilém pro řádné užívání, pokud si nájemce s družstvem současně vymezí práva a povinnosti z toho plynoucí, zejména výši a způsob úhrady nákladů na uvedení bytu do provozuschopného stavu; m) podílet se na základě rozhodnutí členské schůze na úhradě ztráty družstva maximálně ve výši trojnásobku základního členského vkladu; uhrazovací povinnost přitom nesmí být uložena ve vyšším rozsahu, než kolik činí skutečná výše ztráty družstva. Uhrazovací povinnost lze uložit, pokud ztráta družstva byla zjištěna řádnou nebo mimořádnou účetní závěrkou, která byla projednána členskou schůzí, a k úhradě ztráty byl přednostně použit nerozdělený zisk z minulých let, nedělitelný fond nebo jiné fondy, které lze k úhradě ztráty použít, a rozhodnutí členské schůze o uhrazovací povinnosti bylo přijato do jednoho roku ode dne skončení účetního období, v němž ztráta hrazená uhrazovací povinností vznikla; n) hradit veškeré opravy v družstevní bytě (družstevní nebytovém prostoru), které podle článku 26 odst. 5. Stanov nehradí družstvo; o) přispívat podle svých možností k úspěšné činnosti družstva; p) platit úhrady za úkony družstva prováděné z podnětu nebo ve prospěch jednotlivého člena družstva ve výši určené členskou schůzí; q) v případě ukončení členství odevzdat družstvu vyklizený družstevní byt (družstevní nebytový prostor); r) účastnit se prací, na nichž se usnese představenstvo nebo členská schůze (úklid společných prostor, opravy a údržba společného majetku aj.). Část IV. Nájem družstevního bytu (družstevního nebytového prostoru) čl Družstevním bytem nebo družstevním nebytovým prostorem se rozumí byt nebo nebytový prostor, který je v budově ve vlastnictví nebo spoluvlastnictví bytového družstva, nebo který je ve vlastnictví nebo spoluvlastnictví bytového družstva, a bytové družstvo jej poskytlo do nájmu členovi bytového družstva, který se sám nebo jeho právní předchůdce na jeho pořízení podílel členským vkladem. 2. Nájem družstevního bytu (družstevního nebytového prostoru) vzniká smlouvou, kterou družstvo (pronajímatel) přenechává svému členu (nájemci) do užívání družstevní byt (družstevní nebytový prostor). Není-li doba nájmu dohodnuta, má se zato, že smlouva o nájmu byla uzavřena na dobu neurčitou. 10/26\n11 3. Členovi vznikne právo na uzavření smlouvy o nájmu družstevního bytu (nebytového prostoru): a) přijetím za člena za splnění podmínek uvedených v Části II těchto Stanov; b) na základě uzavřené písemné smlouvy o smlouvě budoucí o přidělení volného družstevního členského podílu; c) převodem družstevního podílu; d) přechodem družstevního podílu; 4. Nájemní smlouva musí obsahovat označení družstevního bytu (družstevního nebytového prostoru), jeho příslušenství, rozsah jejich užívání a způsob výpočtu nájemného, který byl schválen členskou schůzí a úhrady za plnění spojená s užíváním bytu (nebytového prostoru) nebo jejich výši. Nájemní smlouva musí mít písemnou formu. 5. Byt nebo jeho část může člen nájemce družstevního bytu nebo členové jeho domácnosti dočasně používat i k jiným účelům než k bydlení jen s písemným souhlasem představenstva družstva. čl. 25 Práva a povinnosti vyplývající z nájmu 1. Nájem družstevního bytu (družstevního nebytového prostoru) je řešen písemnou smlouvou o nájmu bytu mezi družstvem a členem družstva (nájemcem). 2. Vzniklo-li členství novým přijetím člena v době trvání družstva z titulu přidělení družstevního podílu k uvolněnému bytu, je členství spojeno s výlučním právem nájmu družstevního bytu, za který nový člen uhradil další členské vklady. 3. S nájemcem družstevního bytu mohou na základě jeho práva v bytě bydlet jeho příbuzní v řadě přímé, sourozenci, zeť a snacha, jakož i osoby, které žijí s nájemci ve společné domácnosti. Počet těchto osob a jeho změnu je povinen nájemce neprodleně oznámit družstvu. Pokud nájemce nesplní tuto povinnost, považuje se to za hrubé porušení povinností vyplývajících z nájmu. 4. Kromě práva užívat byt má nájemce družstevního bytu a na základě jeho práva i osoby, které s ním bydlí, právo užívat společné prostory a zařízení domu, jakož i požívat plnění, jejichž poskytování je spojeno s užíváním bytu. 5. Nájemce je povinen při výkonu svých práv dbát, aby v domě bylo vytvořeno prostředí zajišťující ostatním nájemcům výkon jejich práv. 6. Pokud ví nájemce předem o své nepřítomnosti, která má být delší než dva měsíce, i o tom, že byt nebo nebytový prostor bude po tuto dobu obtížně dostupný, oznámí to včas družstvu. Současně označí osobu, která po dobu jeho nepřítomnosti zajistí možnost vstupu do družstevního bytu nebo nebytového prostoru v případě, kdy toho bude nezbytně zapotřebí, nemá-li nájemce takovou osobu po ruce, je takovou osobou družstvo. Pokud nesplní nájemce tuto povinnost, považuje se to za hrubé porušení povinností nájemce. 7. Družstvo má právo požadovat, aby v nájemcově domácnosti žil jen takový počet osob, který je přiměřený velikosti bytu a nebrání tomu, aby všechny mohly v bytě žít v obvyklých pohodlných podmínkách. 8. Nájemce může družstevní byt nebo jeho část přenechat do podnájmu na dobu určenou ve smlouvě o podnájmu jen s předchozím písemným souhlasem představenstva družstva, a to pouze k bydlení na dobu určitou s tím, že je jeho povinností vždy písemnou formou sdělit představenstvu jména podnájemců se všemi údaji potřebnými k evidenci. 9. Nájemce, který se souhlasem představenstva přenechá družstevní byt do podnájmu, ručí za chování podnájemce a dodržování všech právních předpisů a Stanov. 10. Nájemce družstevního bytu je povinen oznámit bez zbytečného odkladu družstvu potřebu těch oprav v bytě, které má nést družstvo a umožnit jejich provedení, jinak odpovídá za škodu, která nesplněním této povinnosti vznikla 11. Nepostará-li se nájemce družstevního bytu o včasné provedení oprav a běžnou údržbu bytu, má družstvo právo učinit tak po předchozím upozornění člena na jeho náklad samo a požadovat od něj náhradu. 12. Nájemce má právo chovat v bytě zvíře, nepůsobí-li jeho chov družstvu nebo ostatním nájemcům obtíže nepřiměřené poměrům v domě. Pokud vyvolá chov zvířete potřebu zvýšených nákladů na údržbu společných částí domu, nahradí nájemce tyto náklady družstvu. 13. Nájemce družstevního bytu je povinen odstranit závady a poškození, které způsobil v domě sám nebo ti, kdo s ním bydlí, popřípadě i jeho návštěva. Nestane-li se tak, má družstvo právo po předchozím upozornění člena závady a poškození odstranit a požadovat od nájemce náhradu 11/26\n12 těchto nákladů. 14. Nájemce družstevního bytu nesmí provádět stavební úpravy ani jinou podstatnou změnu v bytě bez souhlasu družstva, a to ani na svůj náklad. V případě porušení této povinnosti je družstvo oprávněno požadovat, aby člen nájemce provedené úpravy a změny bez odkladu odstranil. 15. Nájemce družstevní bytu je dále odpovědný za: a. za bezpečný stav rozvodu plynu a elektroinstalací v bytě b. bezpečný stav instalovaného zasklení lodžií c. současně zodpovídá za stav a kompletnost oken v bytě a vstupních dveří do bytu, komory a sklepa 16. Nájemce předá družstevní byt družstvu v den, kdy nájem končí. Družstevní byt je odevzdán, obdrží-li družstvo klíče a jinak mu nic nebrání v přístupu do bytu a v jeho užívání. Nájemce je povinen odevzdat byt ve stavu, v němž jej převzal, odstranit v bytě změny, které provedl bez souhlasu družstva, pokud nesdělí družstvo nájemci, že odstranění změn nežádá. Změny provedené se souhlasem družstva odstraní nájemce, pokud si strany ujednaly, že při skončení nájmu uvede nájemce byt do původního stavu. Zařízení a předměty upevněné na zdech, podlaze a stropu bytu nebo nebytového prostoru, které nelze odstranit bez nepřiměřeného snížení hodnoty nebo poškození bytu, nebytového prostoru nebo domu, přecházejí upevněním do vlastnictví družstva. 17. Neplní-li družstvo svoji povinnost odstranit závady, jimiž je výkon práva člena nájemce družstevního bytu ohrožen, má člen právo po předchozím upozornění družstva závady odstranit v nezbytné míře a požadovat od družstva náhradu účelně vynaložených nákladů. Právo na náhradu musí uplatnit u družstva bez zbytečného odkladu. Právo zanikne, nebylo-li uplatněno do šesti měsíců od odstranění závad. čl Družstvo je povinno zajistit členu nájemci družstevního bytu plný a nerušený výkon jeho práv spojených s užíváním bytu. 2. Veškeré opravy v družstevním bytě související s jeho užíváním, včetně výměn zařizovacích předmětů a náklady spojené s běžnou údržbou družstevního bytu hradí nájemce (společní nájemci- manželé), není-li dále stanoveno jinak. 3. Veškeré stavební úpravy, nebo jiné podstatné změny v bytě smí nájemce provádět jen se souhlasem družstva a v souladu s platným zněním Stavebního zákona a to i v případě, že je provádí na vlastní náklady a vlastními silami. 4. Nájemce nehradí opravy a výměny elektrických, vodoinstalačních, kanalizačních, plynových a topných rozvodů (včetně topných těles), rozvodů společné televizní antény, opravy a výměny domácích telefonů a rozvodů k nim, opravy a ověřování bytových měřičů vody a tepla, opravy vnějších stavebně technických prvků (včetně vnějších nátěrů) nebo výměny jejich částí, pokud se s družstvem nedohodne jinak. 5. Družstvo vždy hradí opravy a výměny rozvodů tepla včetně radiátorů dálkového topení, rozvodů plynu, vody až po bytové uzávěry (opravy a výměny všech uzávěrů hradí nájemce) a výměnu měřičů teplé a studené vody. Dále družstvo hradí opravy (výměny) stoupacích vedení vody, plynu, kanalizace a elektrické přípojky do bytových rozvodnic. 6. Představenstvo družstva může z technických nebo estetických důvodů stanovit odchylná pravidla, upravující způsob provedení některých drobných oprav nebo běžné údržby bytu. čl. 27 Společný nájem družstevního bytu manželi 1. Společný nájem družstevního bytu může vzniknout jen mezi manželi. 2. Společný nájem družstevního bytu vznikne, jestliže je s družstevním podílem, který je součástí společného jmění manželů, spojen nájem družstevního bytu. Totéž platí, je-li s družstevním podílem, který je součástí společného jmění manželů, spojeno právo na uzavření nájemní smlouvy. 3. Přeměnilo-li se společné členství manželů na výlučné členství jen jednoho z manželů, nemá tato skutečnost vliv na společné nájemní právo. 4. Je-li jeden z manželů výlučným členem bytového družstva, mají oba manželé společné nájemní právo odvozené od práva nájmu manžela, který je výlučným členem družstva. Zanikne-li členství manžela, od jehož nájemního práva bylo společné nájemní právo odvozeno, zaniká také nájemní právo druhého manžela. 12/26\n13 5. Z právních úkonů týkajících se společného nájmu družstevního bytu jsou oba manželé oprávněni i povinni společně a nerozdílně. 6. Právo společného nájmu družstevního bytu manžely zanikne: a) rozvodem manželství v případě, že nevzniklo společné členství manželů v družstvu; b) vypořádáním společného jmění na základě písemné dohody nebo rozhodnutím soudu; c) smrtí jednoho z manželů; d) zánikem nájmu družstevního bytu. 7. Nevzniklo-li společné členství manželů v družstvu, má právo užívat družstevní byt po rozvodu ten z manželů, který je členem družstva. 8. Nabyl-li práva na uzavření smlouvy o nájmu družstevního bytu jeden z rozvedených manželů před uzavřením manželství, zanikne právo společného nájmu bytu rozvodem. Právo byt užívat zůstane tomu z manželů, který nabyl práva na nájem bytu před uzavřením manželství. V ostatních případech společného nájmu družstevního bytu rozhodne soud, nedohodnou-li se rozvedení manželé, na návrh jednoho z nich, o zrušení tohoto práva, jakož i o tom, kdo z nich bude jako člen družstva dále nájemcem bytu. Tím zanikne i společné členství rozvedených manželů v družstvu. 9. Vzniklo-li manželům společné členství v družstvu, stává se po rozvodu manželství výlučným členem s právem užívat družstevní byt ten z rozvedených manželů, který byl určen jejich dohodou nebo rozhodnutím soudu. 10. Zemře-li manžel a manželé nebyli společnými členy družstva, stává se členem družstva a nájemcem družstevního bytu ten dědic, který zdědil členský podíl. Zemře-li manžel a manželé byli společnými členy družstva, přechází družstevní podíl na pozůstalého manžela, který se stává výlučným členem družstva a výlučným nájemcem družstevního bytu. čl. 28 Zánik nájmu družstevního bytu 1. Nájem družstevního bytu zaniká: a) zánikem členství v družstvu b) písemnou dohodou mezi družstvem a členem nájemcem družstevního bytu ke dni stanoveném v dohodě; 2. Nájemce, jemuž zanikl nájem družstevního bytu, je povinen byt vyklidit, bez nároku na jakoukoliv bytovou náhradu. 3. Ustanovení občanského zákoníku o výpovědi nájmu bytu se pro nájem družstevního bytu nepoužijí. čl. 29 Výměna bytu 1. Výměna družstevního bytu mezi členy-nájemci musí být v předstihu schválena představenstvem družstva, 2. Za účelem výměny družstevních bytů si členové - nájemci vzájemně převedou své družstevní podíly. 3. Výměnu bytu mezi členem družstva a nečlenem družstva nelze uskutečnit. čl. 30 Práva a povinnosti z nájmu bytu, nebytového prostoru 1. Podrobnější podmínky pro nájem bytů a nebytových prostor (které nejsou pronajímány členům družstva) stanoví představenstvo v souladu s občanským zákoníkem a dalšími zákony. 2. Nájemce může byt užívat jen na základě písemné smlouvy o nájmu uzavřené mezi nájemcem a družstvem (pronajímatelem). 3. Nájemce nemůže disponovat (např. provést výměnu) s pronajatým prostorem (bytem, nebytovým prostorem) bez předchozího souhlasu představenstva družstva. 4. Nájemce nesmí provádět stavební úpravy ani jinou podstatnou změnu bez souhlasu družstva, a to ani na svůj náklad. V případě porušení této povinnosti je družstvo oprávněno požadovat, aby nájemce provedené úpravy a změny bez odkladu odstranil. 5. Při pronájmu veškerých nebytových prostor, jejichž užívání není spojeno s užívaným bytem, a dispozicích s nimi, rozhoduje představenstvo v souladu s obecně závaznými právními předpisy. Při rozhodování o pronájmu, při rovnosti nabídek, bude dána přednost členu družstva. 6. Při pronájmu společných a nebytových prostor, přenechává družstvo přesně označený společný 13/26\n14 či nebytový prostor k užívání v souladu se stavebním zákonem. Nájemce nebytového prostoru není oprávněn přenechat předmět nájmu, ani jeho část do podnájmu, ledaže k tomu obdrží předchozí, písemný a výslovný souhlas družstva. Nájemní smlouva musí být vyhotovena písemně. 7. Nájemce, jemuž zanikl nájem, je povinen prostor vyklidit a předat, bez nároku na jakoukoliv náhradu. 8. Nájem zaniká a) uplynutím doby nájmu určené v nájemní smlouvě; b) písemnou dohodou mezi družstvem nájemcem nedružstevního prostoru ke dni stanoveném v dohodě; c) písemnou výpovědí družstva doručené nájemci nedružstevního prostoru, když délka výpovědní doby činí tři měsíce a její běh počíná 1. dnem měsíce následujícím po měsíci, v němž výpověď byla doručena nájemci; Část V. Orgány družstva čl Orgány družstva jsou: a) členská schůze b) představenstvo c) kontrolní komise 2. Člen družstva se může stát členem voleného orgánu družstva (představenstva a kontrolní komise) jedině volbou, přičemž musejí být splněny předpoklady pro zvolení, tj. především je osobou, která dosáhla věku 18ti let, je svéprávná, bezúhonná ve smyslu zákona o živnostenském podnikání, a u níž nenastala skutečnost, jež je překážkou provozování živnosti podle zákona o živnostenském podnikání. 3. K platnosti volby je nutné, aby člen družstva s přijetím funkce vyslovil souhlas, ať již před volbou nebo poté, kdy byl zvolen. V případě dodatečného souhlasu je třeba za den započetí funkčního období považovat den volby a nikoliv den dodatečného souhlasu. Odmítne-li zvolený člen orgánu přijmout funkci, je nutno uskutečnit doplňující volbu. 4. Zvolený člen voleného orgánu družstva může ze své funkce odstoupit, a to písemným prohlášením doručeným do sídla družstva. Rozhodnutím členské schůze lze člena voleného orgánu družstva, kdykoli z funkce odvolat. 5. Členové orgánů družstva mají nárok na odměnu ve výši, kterou schválila členská schůze, nebudeli určeno jinak vnitřním předpisem družstva nebo ve smlouvě o výkonu funkce. 6. Členská schůze je povinna orgány družstva doplnit, jestliže některý člen odstoupí nebo nastanou jiné okolnosti, které omezí práci orgánů družstva. Členská schůze má právo odvolat člena představenstva a kontrolní komise. 7. V případě, že člen některého z volených orgánů družstva v průběhu volebního období odstoupí z jakéhokoliv důvodu z funkce nebo zemře, může příslušný orgán na jeho místo kooptovat jiného člena družstva staršího 18 let, nejdéle však na období do následující členské schůze. 8. Volby členů představenstva a kontrolní komise se konají po ukončení volebního období na nejbližší členské schůzi. 9. Rozhodnutí orgánů družstva obecného charakteru se zveřejňují na informačních deskách. A v elektronické podobě na internetových stránkách bytového družstva 10. Rozhodnutí týkající se jednotlivých členů se oznamují těmto členům písemnou formou na adresu evidovanou v seznamu členů. 11. Funkční období volených orgánů jsou tři roky. 14/26\n15 čl. 32 Členská schůze 1. Členská schůze je nejvyšším orgánem družstva. 2. Do výlučné působnosti členské schůze patří: a) rozhodovat o změně Stanov, pokud nedochází k jejich změně na základě jiné právní skutečnosti b) volit a odvolávat členy představenstva, členy kontrolní komise, členy dalších orgánů družstva podle Stanov; c) rozhodovat o výši odměny představenstva, kontrolní komise družstva a schvalovat smlouvu o výkonu funkce a její změnu a zrušení; d) schvalovat řádnou, mimořádnou, popřípadě mezitímní účetní závěrku; e) rozhodovat o rozdělení a užití zisku nebo úhradě ztráty; f) rozhodovat o uhrazovací povinnosti členů družstva; g) rozhodovat o změnách výše základního členského vkladu; h) rozhodovat o použití nedělitelného fondu; schvalovat statuty fondů; i) rozhodovat o zvýšení nebo snížení zapisovaného základního kapitálu; j) rozhodovat o významných majetkových úkonech s nemovitostmi nebo byty; k) rozhodovat o základních otázkách koncepce rozvoje družstva; l) rozhodovat o námitkách proti rozhodnutí představenstva; m) rozhodovat o splynutí, sloučení, přeměně, rozdělení a o jiném způsobu zrušení družstva; n) rozhodovat o zrušení družstva s likvidací, volit a odvolávat likvidátora a schvalovat jeho odměnu, schvalovat zprávu likvidátora o naložení s likvidačním zůstatkem; o) rozhodovat ve věcech oprav prováděných nad rámec běžného rozsahu, ve věcech modernizace, rekonstrukce a podobných investičních akcí; p) rozhodovat ve věcech půjček či úvěrů, které mají být poskytnuty družstvu; q) rozhodovat o rozpočtu družstva a obchodních operacích, jejichž hodnota přesahuje částku ,- Kč, s výjimkou plateb za nájemní služby spojené s užíváním bytu, dle platných předpisů; r) schvalovat přijetí nového člena pokud podle Stanov tomu není jinak; s) projednávat a schvalovat zprávy představenstva o činnosti družstva a kontrolní komise; t) schvalovat zásady hospodaření, včetně plánů a výhledů na následující období; u) projednávat a schvalovat přijetí domovního řádu a organizačního řádu družstva a dalších předpisů družstva, jimiž se řídí vnitřní správa družstva; v) projednávat a schvalovat změnu využití nebytových prostor způsobem odlišným od dosavadního způsobu užívání w) projednávat a schvalovat zásady pro stanovení nájemného za užívání družstevního a nedružstevního bytu (družstevního a nedružstevního nebytového prostoru) a úhrad za plnění spojená s jejich užíváním a pro tvorbu a užití dlouhodobé zálohy na opravy a dodatečné investice x) projednávat a stanovit výši úhrad za úkony družstva prováděné z podnětu nebo ve prospěch jednotlivého člena družstva; y) stanovovat výši uhrazovací povinnosti v případě ztráty družstva; z) rozhodovat o dalších otázkách, které zákon nebo Stanovy svěřují do její působnosti. 3. Členská schůze si může vyhradit do své působnosti rozhodování i o dalších otázkách, které Stanovy ani zákon do její působnosti nesvěřují, to neplatí, pokud se jedná o záležitosti svěřené zákonem do působnosti představenstva nebo do působnosti kontrolní komise družstva. 15/26\n16 čl. 33 Jednání členské schůze 1. Členská schůze projevuje svoji vůli usnesením. K platnosti usnesení se požaduje svolání orgánu způsobem stanoveným ve Stanovách, přítomnost nadpoloviční většiny všech členů a souhlas většiny přítomných členů. 2. Každý člen má jeden hlas. Jeden hlas mají manželé společní členové družstva. 3. Člen voleného orgánu družstva má vždy jeden hlas a musí hlasovat osobně, zastupování při hlasování není přípustné, s výjimkou, kdy na členské schůzi družstva hlasuje jeho zástupce anebo jiný člen na základě plné moci. 4. Jednání členské schůze svolává představenstvo zpravidla 1krát za 6 měsíců, nebo dle potřeby dříve, nejméně však jednou za rok vždy po uplynutí účetního období. Místo konání je vždy v Neratovicích. 5. Představenstvo svolá členskou schůzi vždy, je-li to v důležitém zájmu družstva. Představenstvo svolá členskou schůzi bez zbytečného odkladu také poté, co zjistí, že a) ztráta družstva dosáhla výše základního kapitálu nebo to lze s ohledem na všechny okolnosti předpokládat; b) družstvo se dostalo do úpadku nebo do hrozícího úpadku podle jiného právního předpisu a navrhne členské schůzi přijetí potřebných opatření k nápravě. 6. Členská schůze musí být svolána, jestliže o to písemně požádá alespoň 10% členů družstva, kteří mají nejméně jednu pětinu všech hlasů, nebo kontrolní komise. 7. Svolavatel členské schůze nejméně patnáct dnů (15) přede dnem konání členské schůze uveřejní pozvánku na členskou schůzi na internetových stránkách družstva a současně ji zašle členům na adresu uvedenou v seznamu členů. Uveřejněním pozvánky se pozvánka považuje za doručenou. Pozvánka musí být na internetových stránkách uveřejněna až do okamžiku konání členské schůze. 8. Pozvánka na členskou schůzi musí obsahovat alespoň: a) firmu a sídlo družstva; b) místo a dobu zahájení členské schůze; c) označení, zda je svolávána řádná členská schůze nebo náhradní členská schůze; d) program členské schůze e) místo, kde se člen může seznámit s podklady k členské schůzi 9. Družstvo je povinno informovat vhodným způsobem své členy o možnosti seznámit se se všemi podklady k jednotlivým záležitostem programu shromáždění delegátů, zejména uveřejněním způsobu a místa seznámení se s podklady na internetových stránkách družstva. 10. Na žádost počtu členů oprávněných požadovat svolání členské schůze nebo kontrolní komise je představenstvo povinno zařadit jimi určenou záležitost do programu jednání členské schůze. Pokud je taková žádost doručena představenstvu až po odeslání pozvánky, je představenstvo povinno informovat členy přítomné na svolané členské schůzi o této žádosti. Tím však není dotčena povinnost představenstva svolat novou členskou schůzi. Program jednání členské schůze nelze po odeslání pozvánek členům měnit. 11. Členská schůze je schopna se usnášet, je-li přítomna většina všech členů družstva, nevyžaduje-li zákon nebo Stanovy vyšší účast. Předložený návrh je přijat, vysloví-li se pro něj alespoň nadpoloviční většina přítomných členů. K rozhodnutím podle článku 33 resp. 32 odst. 2) písm. a), b), h), l), n), o) p) q) z). je vždy zapotřebí souhlasu alespoň dvoutřetinové většiny všech přítomných členů. 12. Pokud má členská schůze rozhodovat o otázce, která se dotýká přímo oprávněných zájmů člena, zejména má-li být rozhodováno o jeho námitkách proti rozhodnutí o jeho vyloučení, tento člen musí být pozván na členskou schůzi písemnou pozvánkou zaslanou mu na adresu uvedenou v seznamu členů a má právo zúčastnit se členské schůze. Pokud tento člen požádá před hlasováním o záležitosti, která se ho týká, o slovo, musí mu být umožněna obrana proti návrhu na zamítnutí námitek a potvrzení rozhodnutí o vyloučení. 13. Pokud členská schůze rozhoduje o schválení poskytnutí finanční asistence, o uhrazovací povinnosti člena, o zrušení družstva s likvidací, o přeměně družstva nebo o vydání dluhopisů, je členská schůze schopna se usnášet, pokud jsou přítomny alespoň dvě třetiny všech členů a usnesení musí být přijato alespoň dvěma třetinami přítomných členů. 14. V případě rozhodování o změně stanov v části, která upravuje podmínky, za kterých vznikne členovi družstva právo na uzavření smlouvy o nájmu družstevního bytu, a úpravu práv a povinností člena družstva spojených s právem na uzavření smlouvy o nájmu družstevního bytu a práv a 16/26\n17 povinností člena družstva spojených s užíváním družstevního bytu, se členská schůze usnáší většinou přítomných členů. 15. Člen družstva může písemně zmocnit jiného člena družstva nebo jinou osobu, aby jej na schůzi zastupovala. Plná moc pro zastupování na členské schůzi musí být písemná a musí z ní vyplývat, zda byla udělena pro zastoupení na jedné nebo více členských schůzí. Nikdo nesmí být na jednání členské schůze zmocněncem více než 11 členy družstva, jinak platí, že nemá pro jednání na členské schůzi udělenu žádnou plnou moc. 16. O způsobu hlasování rozhoduje členská schůze. čl. 34 Náhradní členská schůze 1. Není-li členská schůze usnášeníschopná, svolá ten, kdo svolal původně svolanou členskou schůzi, bez zbytečného odkladu náhradní členskou schůzi se stejným programem, a to stejným způsobem jako původně svolanou členskou schůzi a samostatnou pozvánkou. Členská schůze je svolána tak, aby se konala bez zbytečného odkladu. Náhradní členská schůze musí být svolána novou pozvánkou s nezměněným programem jednání. Pozvánka musí být odeslána nejpozději do 15 dnů ode dne, na který byla svolána původní členská schůze, nejpozději však 10 dnů před konáním náhradní členské schůze. 2. Náhradní členská schůze je schopna se usnášet, je-li přítomno minimálně 10% všech členů. 3. Záležitosti, které nebyly zařazeny do navrhovaného programu řádné členské schůze, lze na náhradní členské schůzi rozhodnout jen tehdy, pokud je postupováno v souladu s platnými předpisy. čl. 35 Zápis z členské schůze 1. O průběhu členské schůze pořizuje zápis ten, kdo ji svolal. Zápis podepíše ten, kdo členskou schůzi svolal, a pokud jej sepsala jiná osoba, pak jej podepíše i ona. 2. Zápis o průběhu členské schůze musí zejména obsahovat: a) datum a místo konání schůze; b) přijatá usnesení; c) výsledky hlasování; d) nepřijaté námitky členů, kteří požádali o jejich zaprotokolování. 3. Přílohu zápisu tvoří seznam účastníků schůze, pozvánka na ní a podklady, které byly předloženy k projednávaným bodům pořadu jednání. 4. Každý člen má právo vyžádat si zápis a jeho přílohy k nahlédnutí. Každý člen má právo na vydání kopie zápisu, a to za úhradu účelně vynaložených nákladů spojených s jejím pořízením družstvu. 5. Schválené usnesení členské schůze družstvo zveřejní na informační desce družstva způsobem pro družstvo obvyklým. Informační deska se zpřístupňuje členům družstva rovněž prostřednictvím internetových stránek družstva. 6. Usnesení členské schůze se osvědčuje veřejnou listinou, pokud se jedná o a) změnu Stanov; b) zrušení družstva s likvidací; c) přeměnu družstva; d) schválení převodu nebo zastavení majetku družstva nebo takové jeho části, která by znamenala podstatnou změnu dosavadní struktury družstva nebo podstatnou změnu v předmětu podnikání nebo činnosti družstva. čl. 36 Dovolání se neplatnosti usnesení 1. Každý člen družstva, člen představenstva, kontrolní komise nebo likvidátor se může dovolávat neplatnosti usnesení členské schůze podle ustanovení občanského zákoníku, upravujících neplatnost usnesení členské schůze pro rozpor se zákonem a jinými právními předpisy nebo Stanovami družstva. Právo dovolat se neplatnosti rozhodnutí zaniká do tří měsíců ode dne, kdy se příslušná osoba dozvěděla nebo mohla dozvědět o rozhodnutí, nejpozději však do jednoho roku od přijetí rozhodnutí. Podmínkou pro dovolání se neplatnosti usnesení členské schůze je zájem hodný 17/26\n18 právní ochrany, pokud se neplatnosti nelze dovolat u volených orgánů družstva. Důvodem neplatnosti usnesení členské schůze je i jeho rozpor s dobrými mravy. 2. Soud nevysloví neplatnost, došlo-li k porušení Stanov, nebo obecně závazného právního předpisu, aniž to mělo závažné právní následky, a je-li v zájmu družstva hodném právní ochrany neplatnost rozhodnutí nevyslovit. Soud neplatnost rozhodnutí nevysloví ani tehdy, bylo-li tím podstatně zasaženo do práva třetí osoby nabytého v dobré víře. Nebylo-li právo podle odst. 1 uplatněno v zákonné lhůtě, případně nebylo-li návrhu na vyslovení neplatnosti vyhověno, nelze platnost usnesení členské schůze již přezkoumávat. čl. 37 Představenstvo družstva 1. Představenstvo je statutárním orgánem družstva. Je oprávněno jednat jménem družstva, pokud není omezeno zákony a Stanovami družstva. 2. Představenstvo plní usnesení členské schůze a odpovídá jí za svoji činnost. 3. Představenstvo družstva je 17 členné a je voleno členskou schůzí na funkční období tří (3) let. Opětovné zvolení je možné. Funkční období členů voleného orgánu končí všem členům stejně, uplynutím volebního období. 4. Členové představenstva volí ze svého středu předsedu a dva místopředsedy družstva na dobu celého volebního období. 5. Předsedou, místopředsedou nebo členem představenstva družstva může být zvolen pouze člen družstva starší osmnácti let, fyzická osoba, která je svéprávná, je bezúhonná ve smyslu zákona o živnostenském podnikání a u níž nenastala skutečnost, jež je překážkou provozování živnosti podle zákona o živnostenském podnikání. 6. Předseda, místopředsedové a členové představenstva družstva jsou povinni vykonávat svou působnost s péčí řádného hospodáře, s nezbytnou loajalitou i s potřebnými znalostmi a pečlivostí a zachovávat mlčenlivost o důvěrných informacích a skutečnostech, jejichž prozrazení třetím osobám by mohlo družstvu způsobit škodu, dodržovat právní předpisy, Stanovy a usnesení členské schůze družstva, pokud nejsou v rozporu s platnou právní úpravou. 7. Funkce člena představenstva zaniká volbou nového člena představenstva, ledaže z rozhodnutí členské schůze plyne něco jiného. 8. Člena představenstva může před uplynutím funkčního období členská schůze odvolat. 9. Člen představenstva může ze své funkce odstoupit, nesmí tak však učinit v době, která je pro družstvo nevhodná, je však povinen písemně oznámit a to v předstihu (min. 14 dní) představenstvu družstva. Jeho výkon funkce končí uplynutím jednoho měsíce od doručení tohoto oznámení, neschválí-li představenstvo na jeho žádost jiný okamžik zániku funkce. 10. V případě smrti člena představenstva, odstoupení z funkce, odvolání, a nebo jiného ukončení jeho funkce zvolí nejbližší členská schůze nového člena představenstva na dobu do skončení volebního období představenstva. 11. Představenstvo, jehož počet členů neklesl pod polovinu, může jmenovat náhradní členy do příští členské schůze. 12. Členové představenstva se volí z členů družstva tak, aby členové představenstva nebyli mezi sebou nebo se členy kontrolní komise manžely, příbuznými v řadě přímé, nebo sourozenci. 13. Člen představenstva je povinen vykonávat svoji funkci osobně, jednat v souladu se zájmy členů vchodu, za který byl navržen, informovat členy vchodu, který zastupuje o svolání členské schůze, o navrženém programu členské schůze a vyžádat si jejich pokyny a jednat v souladu s většinovým názorem členů vchodu jakož i informovat o průběhu a výsledcích členské schůze i o přijatých rozhodnutích a jednání představenstva. 14. Představenstvo je oprávněno jednat jménem družstva navenek ve všech věcech. Jménem představenstva Družstvo vůči třetím osobám a orgánům zastupuje a podepisuje společně předseda a místopředseda, nebo společně oba místopředsedové a to tak, že k napsanému nebo natištěnému názvu družstva nebo otisku razítka družstva připojí svoje vlastnoruční podpisy s uvedením funkce (předseda, místopředseda). 15. Představenstvo může na základě písemné plné moci pověřit zastupováním družstva i jiné fyzické či právnické osoby. 18/26\n19 čl. 38 Jednání představenstva družstva 1. Představenstvo se schází zpravidla jednou za měsíc. Předseda družstva organizuje a řídí jednání a práci představenstva. Běžná činnost družstva se řídí organizačním řádem družstva 2. Schůzi představenstva svolává předseda (místopředseda), popř. pověřený člen představenstva. 3. Schůze jednání představenstva je usnášení schopné v případě, že je přítomna nadpoloviční většina všech členů představenstva. 4. Představenstvo se musí sejít do deseti dnů od doručení podnětu kontrolní komise, jestliže na její výzvu nedošlo k nápravě nedostatků. 5. Jednotlivé záležitosti předložené k projednání na představenstvu uvádí a odůvodňuje zpravidla ten, kdo je předkládá, přičemž současně předkládá i návrh usnesení. 6. Představenstvo rozhoduje většinou hlasů svých členů. Každý člen představenstva má jeden hlas, přičemž ustanovení zákona o rozhodujícím hlasu předsedy v případě rovnosti hlasů se nepoužije. 7. O jednání představenstva, jejích usneseních a výsledku plnění předchozích usnesení se vyhotovuje písemný zápis, který podepisuje předsedající. Přílohu zápisu tvoří presenční listina. Kopie zápisu se předává všem členům představenstva a kontrolní komisi. 8. V zápisech o jednání představenstva a kontrolní komise se jmenovitě uvedou členové představenstva nebo kontrolní komise, kteří hlasovali proti jednotlivým usnesením, nebo se zdrželi hlasování, u neuvedených členů příslušného orgánu se má za to, že hlasovali pro přijetí usnesení. čl. 39 Předseda a místopředsedové družstva 1. Předseda a místopředsedové družstva jednají jménem družstva navenek a za družstvo podepisují. 2. Předsedovi a místopředsedům družstva přísluší: a) organizovat a řídit jednání a práci představenstva b) řídit činnost družstva a rozhodovat o všech záležitostech, které nejsou podle zákona nebo podle těchto Stanov v působnosti členské schůze nebo představenstva; c) zajišťovat řádné vedení účetnictví, předkládat členské schůzi ke schválení účetní závěrku a návrh na rozdělení zisku nebo úhradu ztráty a rozhodovat o dalších záležitostech na základě pověření členskou schůzí. d) zakládat a vést běžný účet družstva u peněžního ústavu, zabezpečovat vedení účetnictví, evidenci členů a majetku, vedení technické dokumentace, jakož i dokumentace o činnosti družstva. 3. V rámci běžného řízení činnosti družstva rozhoduje předseda o otázkách, které nejsou vyhrazeny členské schůzi nebo představenstvu. V případě nebezpečí z prodlení může rozhodnout namísto představenstva, kterému však musí takové své rozhodnutí předložit ke schválení na jeho nejbližším zasedání. 4. Předseda družstva a místopředsedové družstva mohou z funkce odstoupit. Nesmí tak učinit v době, kdy je to pro bytové družstvo nevhodné. Své odstoupení oznámí písemným prohlášením, které přednese na členské schůzi a bude přiloženo k zápisu z členské schůze. Jeho funkce zaniká uplynutím jednoho měsíce od konání této členské schůze, není-li na žádost odstupujícího člena schválen jiný okamžik zániku jeho funkce. 5. Odměnu za výkon funkce lze předsedovi a místopředsedům družstva poskytnout jedině v případě, že je sjednána ve smlouvě o výkonu funkce nebo je určena směrnicí schválenou členskou schůzí, anebo - není-li určena ani ve smlouvě o výkonu funkce, ani ve směrnici členské schůze - je schválena usnesením členské schůze. 6. V rámci své činnosti předseda družstva: a) svolává a řídí schůze představenstva a navrhuje program jeho jednání; b) organizuje přípravu schůzí představenstva, rozhoduje o přizvání dalších účastníků jednání a organizačně zajišťuje plnění usnesení představenstva; c) jedná jménem představenstva navenek ve všech věcech družstva; d) podepisuje s dalšími členy představenstva právní úkony, pro které je předepsána písemná forma; e) podle potřeby se zúčastňuje jednání ekonomické a technické komise družstva; 19/26\n20 7. Působnosti a kompetence místopředsedů družstva v technické a ekonomické komisi jsou uvedeny v Organizačním řádu družstva. čl. 40 Kontrolní komise 1. Kontrolní komise je oprávněna kontrolovat veškerou činnost družstva a projednává stížnosti členů družstva. Kontrolní komise je nezávislá, členské schůzi podává zprávu o své činnosti. 2. Funkce člena představenstva a člena kontrolní komise je neslučitelná 3. Kontrolní komise je pětičlenná a tvoří ji předseda a čtyři členové kontrolní komise, zvolení členskou schůzí na období tří let. Opětovné zvolení je možné. Funkční období členů končí všem členům stejně, uplynutím volebního období. 4. Kontrolní komise volí ze svých členů předsedu. 5. Funkce člena kontrolní komise zaniká volbou nového člena kontrolní komise, ledaže z rozhodnutí členské schůze plyne něco jiného. 6. Předsedou a členem kontrolní komise družstva může být zvolen pouze člen družstva starší osmnácti let, která je svéprávná a je bezúhonná. 7. Předseda a členové kontrolní komise družstva jsou povinni vykonávat svou působnost s péčí řádného hospodáře, s nezbytnou loajalitou i s potřebnými znalostmi a pečlivostí a zachovávat mlčenlivost o důvěrných informacích a skutečnostech, jejichž prozrazení třetím osobám by mohlo družstvu způsobit škodu, dodržovat právní předpisy, Stanovy a usnesení členské schůze družstva, pokud nejsou v rozporu s platnou právní úpravou. 8. Kontrolní komise se schází podle potřeby, nejméně jednou za tři měsíce. Schůzi kontrolní komise svolává předseda, popř. pověřený člen kontrolní komise. 9. Kontrolní komise dává písemné stanovisko k účetní závěrce a vyjadřuje se k návrhu na rozdělení zisku nebo úhrady ztráty družstva. 10. Kontrolní komise je oprávněna vyžadovat od představenstva jakékoli informace o hospodaření družstva. Představenstvo je povinno bez zbytečného odkladu oznámit kontrolní komisi všechny skutečnosti, které mohou mít závažné důsledky v hospodaření nebo postavení družstva a jeho členů. 11. Na zjištěné nedostatky upozorňuje kontrolní komise představenstvo a vyžaduje zjednání nápravy. 12. K jednotlivým úkonům může kontrolní komise pověřit jednoho nebo více členů, kteří v této věci mají oprávnění žádat informace v rozsahu oprávnění kontrolní komise. 13. Neodstraní-li představenstvo zjištěné nedostatky, je kontrolní komise oprávněna požádat představenstvo o svolání členské schůze. 14. Člena kontrolní komise může před uplynutím funkčního období členská schůze odvolat. 15. Člen kontrolní komise může z funkce odstoupit. Nesmí tak však učinit v době, která je pro družstvo nevhodná. Jeho výkon funkce končí uplynutím jednoho měsíce od doručení tohoto oznámení kontrolní komisy, neschválí-li kontrolní komise na jeho žádost jiný okamžik zániku funkce. 16. V případě smrti člena kontrolní komise, jeho odstoupení z funkce, odvolání, nebo jiného ukončení jeho funkce, zvolí nejbližší členská schůze nového člena kontrolní komise. 17. Kontrolní komise, jejíž počet členů neklesl pod polovinu, může jmenovat náhradní členy do příští členské schůze. 18. Členové kontrolní komise se volí z členů družstva tak, aby členové kontrolní komise nebyli mezi sebou nebo se členy představenstva manžely, příbuznými v řadě přímé, nebo sourozenci. 19. Podklady pro jednání schůzí, zejména zprávy o vykonaných prověrkách, kontrolách a revizích, jakož i návrhy na opatření, připravují a kontrolní komisi předkládají ve stanovených lhůtách pověření členové komise, kteří také komisi informují o průběhu prověrek a kontrol. Jednotlivé záležitosti předložené k projednání uvádí a odůvodňuje zpravidla ten, kdo je předkládá, přičemž současně předkládá i návrh usnesení. 20. Kontrolní komise rozhoduje většinou hlasů všech svých členů. čl. 41 Pomocné orgány 1. K zajištění své činnosti mohou orgány družstva vytvářet pomocné orgány, které nemají rozhodovací pravomoc a nemohou nahrazovat orgán, který je ustavil. 20/26


Bezpečnostní rada státu za přítomnosti prezidenta Zemana projedná imigrační krizi\nBezpečnostní rada státu se dnes večer bude zabývat mimo jiné migrační krizí, otázkami bezpečnosti v souvislosti s NATO a Evropskou unií a také plánem rozvoje české policie na příštích pět let, včetně koncepce vyšetřování informační kriminality. Jednání bezpečnostní rady se zúčastní prezident Miloš Zeman.\n10.07.2017 07:20 |\nVe Strakově akademii v Praze dnes zasedne Bezpečnostní rada státu. Úřad vlády podrobnosti o jednání nesdělil, ale dá se očekávat, že rada bude, tak jako v minulých měsících, jednat o migraci. Mohla by se také dotknout úniků utajených informací z poslední doby.


FIFA 14 - Týmová inteligence - EA Novinky\nEANovinkyFIFA 14 - Týmová inteligence\tVideohry EA\nAUTOR EA CZ DNE 3/05/2013\nFIFA 14 - Týmová inteligence\tTweet\nK jedněm z nejpamátnějších okamžiků mistrovství světa 2006 patří argentinský ťukes 24 přihrávek za sebou, na jejichž konci byl gól v síti týmu tehdy ještě Srbska a Černé hory. Útočníci přesně věděli, kde mají stát, aby donutili soupeře otevřít obranu a provedli to s chirurgickou přesností.\nDíky inteligenci spoluhráčů ve FIFA 14 se budou fotbalisté lépe rozhodovat o tom, co provedou a celkové vyznění útočné a obranné hry celého týmu bude tím pádem mnohem věrohodnější.\nFIFA 14 představí nové typy útočných náběhů, z nichž budou vznikat zajímavé brankové příležitosti. Hráči budou využívat své inteligence k uvolnění do prostoru a odpoutání od obránců. Uvidíte, jak si útočníci budou hlídat pohyb obranné linie, aby nezůstali stát v ofsajdu, případně se budou přesunovat podél ní a čekat na vhodnou příležitost k uvolnění, či náběhu na kolmou přihrávku. Budou se také pokoušet při nábězích kličkovat, aby zmátli obránce a mohli lépe postupovat s míčem.\nV každém fotbalovém zápase se hrotoví útočníci snaží stavět zády k obráncům, udělat si místo pro přijetí přihrávky, udržet míč a poté přihrát spoluhráči nebo z obrátky zakončit. Přesně to bude nyní možné i ve FIFA 14.\nUtěsňování skulinek v obraně\nVe FIFA 14 se obránci zlepší ve čtení ofenzivních náběhů soupeře tak, aby se předčasně nedostávali mimo svou pozici. Budou také lépe rozeznávat chvíle, kdy je vhodné podpořit spoluhráče, či zesílit tlak kdekoli na hřišti.\nSpíše než neustále pokrývat nejbližšího hráče, se budou obránci řízení umělou inteligencí snažit lépe postavit tak, aby nezůstali sami v příliš otevřeném prostoru. Ve FIFA 13 obránci si často prostě nevšímali nabíhajícího útočník a dali mu volný prostor, protože jejich rozhodování bylo založeno na kontextu jedné modelové situace. Prostě bránili jiného hráče a „nepřemýšleli“ co se děje okolo nich. Ve FIFA 14 se rozhodování o obranné činnosti odehrává v několika rámcích. Fotbalisté tak mohou neustále analyzovat průběh hry a lépe číst, kdo je aktuálně nejnebezpečnějším hráčem. Zlepší se tak pokrývání náběhů i osobní bránění soupeře.\nJedním z důvodů, proč zápasy ve FIFA 13 vyvolávaly dojem, že mají velmi rychlé tempo a hra se rychle přelévá od šestnáctky k šestnáctce, bylo příliš benevolentní bránění. Obránci nepřistupovali dostatečně těsně k útočníkům. To vytvářelo prostor pro jednoduché přihrávky, široké koridory pro kolmice a spousty místa pro nebezpečné náběhy. Chytřejší a těsnější bránění změní průběh zápasů – více akce se bude odehrávat ve středu hřiště a přesné přihrávky a propracovaná strategie tak významně získají na důležitosti.\nRovněž představíme dynamický defenzivní tlak, kdy spoluhráči budou rozeznávat dobré příležitosti k tomu, aby vám pomohli získat zpět míč, či vytvořit silnější tlak na soupeře zdvojením. Pokud hrajete FIFA 13 online a prohráváte, soupeř většinou přechází na zdržovací taktiku, aby uspořil čas. Obránci to nyní jasně poznají a začnou těsněji přistupovat k útočníkům tak, aby měli větší šanci vybojovat míč.\nPrvek inteligence spoluhráčů v kombinaci se schopností krytí míče, je klíčem k překonání každé obrany kdekoli na hřišti. Hra bude probíhat mnohem přirozeněji, protože za ní budou stát chytřejší, realističtější a „fotbalovější“ rozhodnutí.


E160a(ii) - Krámek u Dokoupilů - kvalitní zboží z Německa, Rakouska a Itálie\n› Slovník pojmů › E160a(ii)\nBeta-karoten. Beta karoten je označován jako vitamin A - z beta-karotenu si dokáže naše tělo vitamin A vytvořit. Pro barvení potravin se používá jeho syntetická forma. Beta-karoten působí jako antioxidant, stimuluje imunitní systém a bylo prokázáno, že pozitivně působí proti srdečním chorobám, rakovinám plic, trávicího traktu, žaludku, apod. Přírodní beta-karoten se vyskytuje převážně v žlutém a oranžovém ovoci, zelenině a v listech rostlin. Např. v mrkvi, másle, špenátu, salátu, rajčatech, bramborách či ananasu. Nahrazuje některá žlutá barviva, která se získávají z uhelného dehtu. Je částečně ničen běžným vařením a ohříváním v mikrovlnné troubě.\nVe vytříbených potravinách se používá pro dosažení pronikavější barvy. Hlavně v sýrech a margarínech.\nV nízkých koncentracích, ve kterých se vyskytuje v potravinách, se jedná o zcela neškodnou látku, bez jakýchkoliv nežádoucích účinků. Zvýšený příjem karotenů může způsobit zežloutnutí pokožky, což se v tomto případě mylně zaměňuje za žloutenku.


14.07.2019, 11:46:19 MARIA KOZÁROVICE\nKreditní nabídka je k dispozici do 72 hodin

 Jsme ochotni zaplatit 3% úroky, nabízíme půjčky komerčním organizacím a maximálně 50 000 Kč až 15 000 000 Kč. Naše půjčky jsou dobře zajištěny pro maximální bezpečnost, což je naše nejvyšší priorita.
 Email: maria.viespescu0@gmail.com\n 14.07.2019, 11:44:03 MARIA ROCK KOVÁŘOV\n 14.07.2019, 11:42:39 MARIA KOVÁŘOV\n 14.07.2019, 11:39:57 MARIA KOZÁROVICE\n 14.07.2019, 11:38:38 MARIA KOZÁROVICE\n 12.07.2019, 18:55:37 Trecyfinance KOZÁROVICE\nChcete si připravit důchod, užívat si daňových výhod, doplnit svůj příjem, budovat bohatství, koupit dům, koupit auto? Řešení je Trecyfinance! Trecyfinance má zájem investovat do všech ziskových a seriózních projektů v celé eurozóně i jinde. Trecyfinance také podporuje vaše osobní úvěrové potřeby s příslušným zájmem.
 Další informace: tj30.1969@gmail.com\n 12.07.2019, 18:54:39 Trecyfinance STARÁ HUŤ\n 14.06.2019, 01:15:31 okfin KOZÁROVICE\nNabízíme flexibilní úvěry a financování pro různé projekty.Tento úvěr umožňuje klientovi využít návratnost za pouhých 4,25% úroků po dobu 3 nebo více let. Můžeme schválit půjčku / hotovost až do výše 50000000 Kč nebo více v závislosti na výši, kterou chcete pro vaše podnikání. V současné době financujeme: * obchodní expanzi * projekt komerčních nemovitostí * Osobní půjčka a úvěr pro malé a střední podniky jsou otevřeny k dobrému obchodnímu vztahu s vámi, kontaktujte nás E-mail: frolex.okfinance110@gmail.com
\n 05.06.2019, 18:26:37 maria KOZÁROVICE\nVelký finanční úvěr od 50 000 Kč do 50 000 000 Kč při nízké úrokové sazbě bez zajištění. Jasná a srozumitelná smlouva, jasné dodací podmínky. Ke každé žádosti přistupuji individuálně tak, aby téměř všichni žadatelé mohli získat tento úvěr. Během několika minut po podání přihlášky víte, zda vám mohu poskytnout tento úvěr.
 Email: maria.viespescu0@gmail.com\n 08.05.2019, 08:04:20 Andy KOZÁROVICE\nahoj planujete nejakou akci na 22.6.?\n[12194 - 12185]\nwww.disco-heart.cz 6042969 /online: 0 /dnes: 0


Pohlreichův jelení guláš recept\nPohlreichův jelení guláš recepty, které budete milovat. Vyberte si ze stovek receptů na Pohlreichův jelení guláš, které se vám budou snadno a rychle vařit. Připravte si ingredience a můžete se pustit do vaření Pohlreichův jelení guláš. Užijte si objevování nových porkrmů a jídel z nejlepších Pohlreichův jelení guláš receptů z čech i ze světa. Dobrou chuť!\nSrnčí guláš na červeném víně a pravých hřibech dubových. 2,4 11 × Pravé hřiby dubové na víně a šlehačce. 3,6 9× Hřiby s masem. 2,6 12× Hovězí líčka na dubácích s domácím lečem. 2,7 9× Pečené papriky s hřibovo-masovou náplní na lůžku z pečených rajčat. 2,7 14× Voňavá omáčka z dubových hřibů. 2,2 42×


Papírové modelářství CZ • Zobrazit téma - Subaru Telescope / free / 1:300\nPrávě je pát 22.2.2019 2:14\nObsah fóra » Papírové modely - kategorie » Architektura / Architecture » Ostatní\nSubaru Telescope / free / 1:300\nPředmět příspěvku: Subaru Telescope / free / 1:300\nNapsal: ned 1.2.2015 14:14\nPředlohou modelu je jedna z budov Mauna Kea Observatories na Havaji, v které je umístěn dalekohled Subaru s průměrem 8.3 m . Stavba byla dokončena v roce 1998 .\nFoto převzaté z http://www.unawe.org/resources/images/subaru_telescope/\nModel je volně stažitelný na stránkách Canon http://cp.c-ij.com/en/contents/3148/03312/index.html. Rozsah šmikačky je 6 stran s návodem + 11 stran s díly (těch je 60 číslovaných).\nPředmět příspěvku: Re: Subaru Telescope / free / 1:300\nNapsal: ned 1.2.2015 14:22\nStavbu jsem zahájil podle návodu. První tři díly (střecha s výztuhami) byly bez problému. Když jsem ale začal lepit stěny, zjistil jsem, že díl je o cca 1 mm kratší a proto nesedí lomová místa. Nejprve jsem myslel, že je to nepřesností v mém lepení, ale když se to opakovalo i u druhé strany, tak jsem to ustřihl a budu to muset nějak "nastavit".\nNapsal: ned 8.2.2015 18:14\nPři stavbě podle návodu jsem se začal trochu (víc) ztrácet a tak jsem se rozhodl, že to zkusím stavět jako klasický barák, tedy od spodu .\nProtože se mi nelíbily ty originální vrata ve šmikačce (a ani jsem nepochopil, jak je tam napasovat), trochu jsem si je upravil\nA takhle vypadá základna zkompletovaná (a pro jistotu i kompletně podlepená)\nNapsal: ned 15.2.2015 17:14\nPokaždé když vybalím tenhle model si říkám, zda má ještě cenu pokračovat, když jsou v něm ty nepřesnosti a zjednodušení a zatím pokaždé zvítězí ta zvědavost, jestli si s tím nějak dokážu poradit . Takže další malý progres je tu - nástavba na ochozu\na pokusné sestavení spodní stavby


Další z renomovaných výrobců stavebních komponent se rozhodl investovat energii a peníze a stát se aktivním účastníkem přechodu stavebního odvětví k BIM metodice.\nSpolečnost MILT s.r.o. je předním výrobcem ve stavebním oboru. Vyrábí a realizuje interiérové stavební prvky pro komerční a administrativní budovy, výrobní a logistické objekty, hotelové komplexy a školní budovy. Mezi základní produktové řady patří přestavitelné příčky, prosklené stěny, mobilní stěny ESPERO, akustické stěny SONICO, posuvné příčky, skleněné příčky, mobilní příčky VISIO 85, celoskleněné příčky GLASSTECH, akustické podhledy, dále pak dělicí příčky plné i prosklené, vestavby, vestavky a velíny do hal.\nSpolečnost MILT se tak přidala k dalším výrobcům, kteří si uvědomují nutnost použití nových marketingových nástrojů a způsobu komunikace se svými zákazníky spolu s blížícím se termínem povinného BIM mandátu pro všechny nadlimitní veřejné zakázky, a hlavně pro zvýšenou poptávku použití BIM metodiky u stále většího okruhu soukromých investorů, kde už je BIM standardem.\nVytvořená parametrická knihovna prvků v nejrozšířenějším BIM projekčním nástroji Autodesk Revit, vyhotovená podle aktuálně diskutovaných standardů, umožní uživatelům jednoduché a rychlé navrhování stavebních prvků z produktového portfolia společnosti MILT bez znalosti konstrukčních detailů těchto systémů, s možností široké rozměrové a materiálové variability.\nSpolečnosti MILT pak připravený systém umožní přesnou a rychlou kalkulaci cen pro jednotlivé projekty. Toto je ale jen první krok na cestě k aplikaci principů tolik diskutované PRŮMYSLOVÉ REVOLUCE 4.0 ve společnosti MILT. Společnost CAD Studio v dalších fázích vyvine konfigurátor, který umožní automatizaci přípravy výroby stavebních komponentů z portfolia společnosti tak, aby byly naplněny první kroky k očekávanému zvyšování efektivity při samotné produkci při zachování individuálního přístupu k potřebám jednotlivých zákazníků a unikátní specifikaci projektů.\nA zde lze najít další důvody, proč společnost MILT zvolila CAD Studio jako strategického partnera pro celý tento proces. CAD Studio má odborníky nejen z řad technických konzultantů, kteří působí ve stavebním oboru, ale část z dnes 88členého týmu společnosti tvoří taktéž profesionálové s mnohaletými zkušenostmi s implementacemi informačních technologií v prostředí strojírenského průmyslu.\nA právě tento mezioborový přesah schovaný pod stále více skloňovaným heslem BIM FOR MANUFACTURING je hlavní konkurenční výhodou společnosti CAD Studia v době, kdy se automatizační procesy prosazují nejen ve strojírenství, ale i stavebním odvětví.\nBIM knihovnu produktů společnosti MILT je možné stahovat přímo z cloudu Autodesk A360.\nVíce na BIMfo.cz\n9.100+ CAD tipů a triků a diskuse s 98.000 účastníky


Dětský pokoj, dětský nábytek EGO sestava 4 - VYBER SI TO\n→Dětský pokoj, dětský nábytek EGO sestava 4\nDětský pokoj, dětský nábytek EGO sestava 4 Sektorová sestava ( dětský pokoj, dětský nábytek ) Ego 4 se skládá z: PC stolku L10, rohového PC stolku L11, poličky L8, skříňky L4, skříňky L2, regálu L15 a šatní skříně L14.\nDětský pokoj, dětský nábytek EGO sestava 4\nSektorová sestava ( dětský pokoj, dětský nábytek ) EGO 4 svým designem vhodná do dětských a studentských pokojů. Veselá kombinace světlé barvy dřeva jasan je kombinovaná fialovou nebo zelenou barvou a rozjasní každý prostor. V sektoru se nachází množství prvků, ze kterých si hravě poskládáte pokoj dle Vašich představ. Materiál použitý pro výrobu je laminovaná DTD. Hrany jsou ukončeny ABS úpravou, která zvyšuje odolnost vůči mechanickému poškození, udržuje barevnou stálost a odolnost proti vlhkosti.\nPokoj EGO 4 obsahuje:1x PC stolek1x Rohový PC stolek1x poličkový systém1x Skříňka1x Skříň1x Regál1x Rohová šatní skříň\nTechnická specifikace - Dětský pokoj, dětský nábytek EGO sestava 4\nPC stůl, rohový, jasan zelený, EGO L11 PC stůl rohový jasan zelený, EGO L11, materiál: DTD lamino, barevné provedení: jasan / zelená, ABS hrany, rozměry (ŠxHxV): 96,5 x96, 5x78 cm. Možnost individuální objednavky iv barevném provedení jasan / fialová. Od 3.600Kč\nPolice, kombinovaná jasan zelená, EGO L8 Police kombinovaná jasan zelená, EGO L8, materiál: DTD lamino, barevné provedení: jasan / zelená, ABS hrany, rozměry (ŠxHxV): 110x22x65 cm.\nSkříň, rohová, věšáková, jasan fialová, EGO L14 Rohová skříň věšáková, jasan fialová, EGO L14 s policí, materiál: DTD lamino, barevné provedení: jasan / fialová, ABS hrany, rozměry (ŠxHxV): 71x71x188 cm. Možnost individuální objednavky i v barevném provedení jasan / zelená.\nSkříňka, jasan zelená, EGO L4 Skříňka, jasan zelená, EGO L4, materiál: DTD lamino, barevné provedení: jasan / zelená, ABS hrany, rozměry (ŠxHxV): 45x40x144 cm. Možnost individuální objednavky iv barevném provedení jasan / fialová.\nPolicová skříň, jednodveřová, jasan zelená, EGO L2 Policová skříň, jasan zelená, EGO L2, materiál: DTD lamino, barevné provedení: jasan / zelená, ABS hrany, rozměry (ŠxHxV): 45x52x188 cm. Od 3.245Kč\n-27% PC stůl, jasan zelený, EGO L10 PC stůl jasan zelený, EGO L10, materiál: DTD lamino,...\n-23% Skříň, rohová, věšáková, jasan fialová, EGO L14 Rohová skříň věšáková, jasan fialová, EGO L14 s policí,...\nDoprava zdarma -32% Dětský pokoj, dětský nábytek EGO sestava 5 Sektorová sestava ( dětský pokoj, dětský nábytek ) Ego 5...\nDoprava zdarma -27% Dětský pokoj, dětský nábytek EGO sestava 3 Sektorová ( dětský pokoj, dětský nábytek ) sestava Ego 5...


Slovo a slovesnost – Sovětský sborník o syntaktických problémech\nSovětský sborník o syntaktických problémech\nСоветский сборник о синтаксических проблемах / Un recueil soviétique traitant des problèmes syntaxiques\nSborník obsahuje příspěvky z vědecké konference, která se konala v Leningradě v r. 1971. I když od konání konference uplynulo již několik let, referáty na ní přednesené neztratily nic na své závažnosti a jejich problematika je trvale aktuální. Do sborníku byly zahrnuty jen příspěvky, které se týkají některého ze čtyř následujících problémů: větné aspekty a paradigmatika větná, základní syntaktická jednotka, predikativnost, složitý syntaktický celek. V jednotlivých oddílech jsou články uspořádány abecedně — podle autorů. Abecední řazení usnadňuje orientaci ve sborníku, má však i některé nevýhody, neboť stati, které na sebe navazují, jsou od sebe odtrženy a závažnost stati zdánlivě klesá s jejím umístěním.\nUvedená námitka proti řazení neplatí pro první stať oddílu o větné paradigmatice. Tu napsal významný sovětský germanista V. G. Admoni a na jeho stať, event. na jiné jeho práce odkazuje řada autorů sborníku. Patří jí tedy po zásluze čelné místo. Admoni se už v jiných svých pracích zabýval problematikou vyčlenění větných aspektů obsahových. V tomto článku probírá větné apekty kompoziční, představující různé způsoby organizace lexikálního a gramatického materiálu ve větě. Podle Admoniho je to např. napjatost/nenapjatost věty (u napjatých vět zůstává věta až k poslednímu slovu neúplná jak formálně, tak sémanticky), délka věty aj.\nNěkteří autoři tohoto oddílu se zabývají problematikou syntaktických paradigmat, jiní řeší některý speciální problém z této oblasti. Jednotkami syntaktických paradigmat by mohla být slovní spojení nebo věty. Slovní spojení však podle některých autorů vlastní paradigma nemají. Větné paradigma se vymezuje jako soubor jednotek lišících se od sebe formálními a sémantickými rysy. V článcích najdeme zmínky o pracích českých lingvistů, zvláště pak o P. Adamcovi, který se větnou paradigmatikou zabýval.\nK pracím týkajícím se obecných otázek větné paradigmatiky patří práce V. I. Koduchova o dvou základních aspektech větných. Aspekt komunikativní je v bezprostředním vztahu ke skutečnosti, aspekt strukturní se vztahuje k jazykovému systému. Větu jako jednotku komunikativní charakterizují rysy „logický“, „situační“ a „konkrétně obsahový“. V jazycích jistého typu je věta jako struktura do značné míry závislá na morfologii; proto autor uznává za vcelku oprávněný přístup, díváme-li se na větu „očima“ morfologie. Ovšem teprve bereme-li v úvahu jak formální, tak významovou stránku věty, můžeme, podle slov autora, určit místo větného modelu v hierarchizovaném systému.\nO formálních a sémantických aspektech větných píše I. P. Susov. Liší větu na rovině syntaktické a na rovině komunikativní. Věta na rovině komunikativní nemusí nutně obsahovat větu na rovině syntaktické. Komunikativní význam věty má několik stránek: (1) strukturu situace: relační, tj. složenou z elementů, které se účastní situace a predikační (složenou ze dvou komponentů — podmětu a přísudku), (2) aspekt nominativní (explikativní) spojený s pojmenováním konkrétních elementů, (3) aspekt lokalizační (členící se na složky modální, klad/zápor atd.) a (4) aspekt emociální.\nN. N. Matvejevová stručně a přehledně shrnuje názory různých badatelů na větnou paradigmatiku. Při svém vlastním přístupu liší dva typy syntaktických paradigmat: (1) paradigmata, která se mění podle čísla, času slovesného atd. — „vnutrimodeľnyje“, (2) paradigmata lišící se větnou strukturou — „mežmodeľnyje‘. — Částečně do oddílu Predikativnost zasahuje svou problematikou článek E. V. Gulygové. Věta je podle autorky jak jednotkou jazykového systému, tak i nejmenší jednotkou komunikativní. Syntaktickým významem věty v nejširším smyslu slova je její predikativnost a modálnost. Syntaktické významy mají složitou hierarchii — k významům prvního stupně patří klad/zápor a jistotní (skutečnostní) modálnost. Na druhém stupni stojí „neskutečnostní“ modálnost (např. ireálnost, předpoklad), třetí stupeň je závislý na vlastnostech přísudku — přechodnosti děje apod. Významy druhého a třetího stupně se vrství na význam základní.\nVětě, jejímu základnímu typu a paradigmatu věnoval svůj příspěvek V. S. Jurčenko. Důležitým principem v syntaxi je princip syntaktické derivace, neboť syntaktické struktury tvoří hierarchický systém, v němž je jedna struktura základní a ostatní jsou od ní odvozené. V ruštině je takovým bázovým typem dvoučlenná slovesná struktura. — Aspektem lexikálního obsazení strukturního větného schématu se zabývá N. N. Arvaš. Ve schématech musí být nejobecnějším způsobem zachyceny třídy slov s nimi slučitelných a lexikální tendence, které lze stanovit při obsazování větných komponentů slovy. Autor vyčleňuje různé typy závislostí mezi lexikem a syntaxí. — Z. K. Tarlanov ve svém zamyšlení nad syntaktickým paradigmatem dospívá k závěru, že pojem paradigmatu větného je v podstatě shodný s pojmem paradigmatu slovesného.\nOstatní práce v tomto oddílu obsažené mají už charakter speciální. Příspěvek bohužel již zesnulého I. I. Revzina se týká členění logicko-gramatického typu větného vyjadřujícího identitu (v ruštině a němčině). Revzin dospívá k závěru, že ve větách tohoto typu jsou obě jména podměty a sloveso je přísudkem (podobně mluví Steblin-Kamenskij o předsponovém a posponovém členu). Při záměně jmen se nemění gramatická struktura, ale její aktuální členění; Karel je krejčí. Krejčí je Karel. — Neúplnými větami, které v angličtině nepředstavují zvláštní invariantní modely, se zabývá K. A. Guzejevová. — E. E. Kordiová se věnuje paradigmatice francouzských pasívních konstrukcí a konstrukcí se všeobecným podmětem (s francouzským zájmenem on). Ukazuje, že tyto konstrukce si mohou s jistými omezeními konkurovat. — D. T. Tadžijev studuje ve svém článku paradigmatiku tádžické hypotaxe. — Generativní přístup k problematice najdeme v článku M. Ju. Blocha, který se zabývá jádrovými větami a jejich derivacemi, a v příspěvku L. Z. Sovové o aspektech hloubkové struktury.\nDruhá část sborníku je věnována základní syntaktické jednotce. Jak upozorňuje N. Ju. Švedovová, základní syntaktická jednotka je, jako každá gramatická jednotka, polyfunkční; může být jádrem, stavební jednotkou, jednotkou organizace textu, komunikace, konkrétní informace. Vzhledem k různým funkcím existují také různé syntaktické jednotky a v podstatě z tohoto důvodu nás nepřekvapí, že mezi autory jednotlivých statí není shody, co chápat jako syntaktickou jednotku základní.\nZákladní syntaktickou jednotkou jako stavebním kamenem syntaxe se zabývá L. D. Česnokovová. Poukazuje na to, že pod různou terminologií se u jednotlivých autorů skrývá totéž; ať už jde o větný člen, syntaktickou formu, syntaxém aj. Syntaktická forma je nositelem virtuálních syntaktických významů, které přešly z řeči do jazykového systému. Nemůžeme tedy říci, že by význam izolovaných forem byl zcela vágní. — Z. D. Popovová na příkladě spojení předložky na + lokál substantiva ukazuje, jaké množství funkcí může mít syntaktická forma v závislosti na sémantice slov, s nimiž se pojí. Syntaktická forma nemůže být základní syntaktickou jednotkou, protože nemá „signifié“. Opakovaný vztah mezi syntaktickou formou a např. slovesem umožňuje i autonomní užití těchto forem.\nA. M. Muchin se ve svém referátu snaží o zpřesnění základních syntaktických pojmů, především fráze a syntagmatu. Liší fráze (slovosočetanija) jako jednotky lexikální roviny (vstupují do vět jako hotové celky) a syntagmata, která se vyčleňují z vět a mají svou vlastní intonaci. O syntagmatu nemůžeme podle Muchina mluvit, jde-li o spojení podmětu a přísudku, to už je základ věty. — Ju. M. Skrebnev ukazuje na potíže, které vznikají, pokoušíme-li se najít univerzální syntaktickou jednotku segmentace textu. Má-li věta určité strukturní rysy, pak není univerzální jednotkou, protože mnohé segmenty textu takové požadavky nesplňují. Považujeme-li naopak každý segment textu, který má komunikativní funkci, za větu, nemusí být taková věta strukturně určená. — I. A. Meľčuk rozeznává celou sadu základních syntaktických jednotek; mezi nimi zaujímají důležité postavení vztahy obou syntaktických rovin, povrchové a hloubkové. Autor se podrobně zabývá vztahem obou rovin k rovině významové a textové. — Zcela jiný charakter má příspěvek L. L. Iofika; objasňuje původ základních syntaktických jednotek deskriptivní a transformační gramatiky. — L. L. Dmitrijevová se zabývá větami s volně připojenými členy a E. N. Širjajev základní syntaktickou jednotkou běžně mluveného jazyka.\nProblematice třetího tematického okruhu — predikativnosti — se poněkud vymyká první článek, jehož autorem je N. M. Alexandrov; ten se zabývá stále vzrůstajícím významem jmeného vyjadřování, což je obecná tendence jazyků nejen indoevropských. Autor celý problém poněkud zjednodušuje; nezmiňuje se např. o tom, že na vzrůstající důležitosti jmenného vyjadřování mají významný podíl především abstrakta. — Pojem predikativnosti je úzce spjat se jménem V. V. Vinogradova; ten vymezil predikativnost jako vztah věty k objektivní skutečnosti. Někteří autoři se snaží o to, aby pojem predikativnosti rozšířili nebo upřesnili. Podle S. N. Cejtlina se pojem predikativnosti nemůže ztotožňovat se syntaktickými kategoriemi osoby, času, způsobu, protože vztah ke skutečnosti se nevyjadřuje jen na syntaktické rovině a svou úlohu tu mají i prostředky lexikální. Cejtlin se blíže zabývá pojmem konkrétnost/abstraktnost věty — to je v podstatě jiný název pro lokalizovanost/nelokalizovanost v čase, jak ji ve svém článku zavádí A. V. Bondarko. Ten uvažuje o dalším rozšíření Vinogradovova termínu a hovoří v této souvislosti raději o aktualizačních funkcích (ve shodě s českými autory, např. V. Hrabětem). Bondarko řeší problém hierarchie těchto funkcí — dominantní postavení mezi nimi náleží modálnosti; všechny ostatní funkce jsou na ní více či méně závislé.\nDobře promyšleným příspěvkem k vyjasnění pojmu predikativnosti je článek G. A. Zolotovové. Větná struktura je konstantou věty, gramatické významy času a modálnosti jsou proměnné. Kategorie osoby má zvláštní postavení. Patří totiž jak k proměnným, tak i ke konstantám větné struktury. Kategorie osoby má důležitý význam v rozčleněnosti/nerozčleněnosti větné struktury a uvádí do vztahu větnou sémantiku s mimojazykovou skutečností. — Podobně jako Zolotovová i S. G. Iľjenko zdůrazňuje závažnost kategorie osoby jako složky predikativnosti — S. A. Šubik považuje za nejdůležitější rys věty kategorii existenciálnosti (bytijnosti). Touto kategorií, tj. formálními jazykovými prostředky vyjádřeným významem existence předmětů a jevů označených slovy nebo slovními spojeními, se liší věty od jiných gramatických jednotek.\nŘada příspěvků se zabývá vztahem mezi predikativností a větou. Jak ukazuje např. S. G. Iľjenko, analýza vzájemných vztahů mezi predikativností a větou je závislá na tom, co se pod predikativností rozumí. Vedle vztahu věty k vnější skutečnosti (aktualizace) se tímto názvem označuje i logická nebo gramatická struktura větná. — Vztah mezi predikativností (jakožto gramatickou strukturou) a větou popírá G. M. Rajcheľ a polemizuje s názory Admoniho. — Podle P. V. Česnokova se vztažení věty ke skutečnosti uskutečňuje přes sémantickou strukturu větnou, t j. přes sémantický subjekt a predikát. Predikativnost jako spojení obsahu a formy je nejmenším aktem usouvztažnění myšlení a skutečnosti. Věta je tvořena vzájemným vztahem mezi aktuálním členěním a predikativností, samo aktuální členění ještě větu netvoří. — I. P. Raspopov zastává názor, že přísudek je konstrukčním větným centrem. Uvádí řadu argumentů, kterými podporuje svou teorii, a dokazuje, že přísudek určuje jak množství, tak kvalitu dalších větných členů. Přísudek provádí také jejich hierarchizaci.\nV oddíle o složitém syntaktickém celku jsou zahrnuty jak příspěvky týkající se syntaxe souvětí, tak příspěvky zasahující svou problematikou do oblasti nadvětné syntaxe a stylistiky. G. V. Valimova se zabývá rysy, které odlišují souvětí od věty jednoduché. — Podřadnému souvětí s vedlejšími větami obsahovými věnuje svůj příspěvek I. A. Popová. — Článek E. A. Referovské se týká konstrukcí s osamostatněným větným členem nebo vedlejší větou a je bohatě ilustrován doklady z francouzské literatury. R. P. Rogožnikovová a L. G. Fridman se zabývají charakteristikou složitých syntaktických celků. Dvě práce, M. G. Svotiny a T. J. Siľmana, řeší problémy týkající se odstavce jako textové jednotky sémanticko-stylistické. Zabývají se zákonitostmi výstavby odstavce a jeho členěním, tedy problematikou, kterou čeští a slovenští stylistikové v široké míře propracovávají. Oddíl o složitých syntaktických celcích nepřináší pro nás (na rozdíl od oddílů předcházejících) mnoho nového, neboť práce našich syntaktiků a stylistiků jsou v tomto směru velmi pokročilé.\nNa závěr můžeme říci, že sborník nám (zvláště v prvých třech oddílech) poskytuje mnoho podnětů k zamyšlení nad základní syntaktickou problematikou, a to především proto, že představuje řadu velmi různých názorů na uvedená témata. Autoři osvětlují problémy z různých stran a tím vytvářejí předpoklady pro postupné sjednocení různých hledisek. Ukazuje se také, že jednotlivé oddíly spolu úzce souvisejí. Příspěvky zabývající se predikativností nutně řeší i otázky, které se týkají základní syntaktické jednotky a naopak, podobně si musili vyjasnit, co chápat pod predikativností a základní syntaktickou jednotkou, i mnozí autoři článků o větné paradigmatice. Řada statí sborníku (jako např. Česnokovova, Muchinova, Bondarkova, Revzinova aj.) by si zasloužila podrobnějšího výkladu, než jsme jim mohli v naší recenzi věnovat.\n Teoretičeskije problemy sintaksisa sovremennych indoevropejskich jazykov, Leningrad 1975, 221 s. Redakce: V. G. Admoni, A. V. Bondarko, A. M. Muchin, E. A. Referovskaja, S. A. Šubik.\n Srov. např. sb. Issledovanija po obščej teorii grammatiki, Moskva 1968.\n P. Adamec, K voprosu o sintaksičeskoj paradigmatike, ČsRus 11, 1966, 76—80. Autor uvádí, že do složité hierarchické struktury syntaktických paradigmat patří kromě jádrových vět všechny variace (se změnou morfologických kategorií jednotlivých komponentů), modifikace — doplněné o fázový nebo modální modifikátor a transformace (se změnou syntaktické struktury). Strukturní základ věty tvoří kromě dvou základních komponentů i determinanty a atributy.\n Termíny podležaščeje a skazujemoje překládáme jako podmět a přísudek (jde o jednotky gramatické roviny), subjekt a predikat (jednotky sémantické roviny) překládáme jako sémantický subjekt a predikát.\n Autor se tu přidržuje Vinogradovova pojetí syntagmatu. V české lingvistice jednotky vyčleněné z vět intonačně nazýváme zpravidla „větnými úseky“.\nSlovo a slovesnost, ročník 38 (1977), číslo 3, s. 245-248\nPředchozí Marie Ludvíková, Ludmila Uhlířová: Nový pohled na rytmus české prózy\nNásledující Iva Nebeská: Psychologický pohled na některé jazykovědné otázky