Stadia projednávání dokumentu : A8-0169/2019\no návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se ukončují sezónní změny času a zrušuje směrnice 2000/84/ES\n– s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (COM(2018)0639),\n– s ohledem na čl. 294 odst. 2 a článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C8-0408/2018),\n– s ohledem na výsledky on-line konzultace provedené Evropskou komisí mezi 4. červencem 2018 a 16. srpnem 2018,\n– s ohledem na stanovisko Evropského výboru regionů ze dne …(2),\n– s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch a stanoviska Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku, Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova, Výboru pro právní záležitosti a Petičního výboru (A8-0169/2019);\n(1) Členské státy se v minulosti rozhodly zavést úpravu letního času na vnitrostátní úrovni. Pro fungování vnitřního trhu bylo tedy důležité, aby bylo pro začátek a konec období letního času stanoveno společné datum a čas v celé Unii. V souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/84/ES21 používají všechny členské státy v současné době úpravu letního času od poslední neděle v březnu do poslední neděle v říjnu téhož roku.\n(1) Členské státy se v minulosti rozhodly zavést úpravu letního času na vnitrostátní úrovni. Pro fungování vnitřního trhu bylo tedy důležité, aby bylo pro začátek a konec období letního času stanoveno společné datum a čas v celé Unii s cílem koordinovat změnu času v jednotlivých členských státech. V souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/84/ES používají všechny členské státy v současné době sezónní změnu času, k níž dochází dvakrát ročně. Standardní čas se mění na letní čas poslední neděli v březnu a platí do poslední neděle v říjnu téhož roku.\n21 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/84/ES o úpravě letního času (Úř. věst. L 31, 2.2.2001, s. 21).\n(2) Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 8. února 2018 vyzval Komisi, aby posoudila úpravu letního času stanovenou směrnicí 2000/84/ES a aby v případě potřeby předložila návrh na její revizi. Usnesení zároveň potvrdilo, že je nezbytné, aby byl harmonizovaný přístup k úpravě času zachován v celé Unii.\n(2) Na základě několika petic od občanů, občanských iniciativ a parlamentních otázek Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 8. února 2018 vyzval Komisi, aby důkladně posoudila úpravu letního času stanovenou směrnicí 2000/84/ES a aby v případě potřeby předložila návrh na její revizi. Usnesení zároveň zdůraznilo, že je důležité, aby byl v celé Unii zachován harmonizovaný a koordinovaný přístup k úpravě času a jednotný časový režim EU.\n(3) Komise přezkoumala dostupné důkazy, které poukazují na důležitost harmonizace pravidel Unie v této oblasti, aby se zajistilo řádné fungování vnitřního trhu a zabránilo se mimo jiné narušení plánování dopravních činností a fungování informačních a komunikačních systémů, vyšším nákladům na přeshraniční obchod či nižší produktivitě v oblasti zboží a služeb. Z důkazů jednoznačně nevyplývá, zda výhody úpravy letního času převažují nad nevýhodami spojenými se změnou času dvakrát ročně.\n(3) Komise přezkoumala dostupné důkazy, které poukazují na důležitost harmonizace pravidel Unie v této oblasti, aby se zajistilo řádné fungování vnitřního trhu, aby byla zaručena předvídatelnost a dlouhodobá jistota a zabránilo se mimo jiné narušení plánování dopravních činností a fungování informačních a komunikačních systémů, vyšším nákladům na přeshraniční obchod či nižší produktivitě v oblasti zboží a služeb.\n(3a) Veřejná diskuse o úpravě letního času není nová a od zavedení letního času bylo na ukončení jeho používání zaměřeno několik iniciativ. V některých členských státech se uskutečnily konzultace na vnitrostátní úrovni a většina podniků a zúčastněných stran ukončení používání letního času podpořila. Konzultace zahájená Evropskou komisí vedla ke stejnému závěru.\nZavedení změny času mělo na počátku své odpůrce, ale stávající návrh následuje řadu studií a konzultací, které do ideologické diskuse vnášejí argumenty. Za tímto účelem je vhodné zmínit předchozí diskuse a postup, který k současnému návrhu vedl.\n(3b) V této souvislosti může jako příklad sloužit situace chovatelů hospodářských zvířat, kteří původně považovali úpravu letního času za neslučitelnou s pracovními postupy v zemědělství, zejména vzhledem k již tak velmi brzkému začátku pracovního dne podle standardního času. Také změna času každého půlroku ztěžovala vstup produktů nebo zvířat na trh. A v neposlední řadě se předpokládala nižší produkce mléka vzhledem k tomu, že krávy nezměnily svůj přirozený rytmus dojení. Moderní zemědělské vybavení a postupy však způsobily v zemědělství revoluci, takže většina těchto problémů se již nejeví jako relevantní, zatímco stále převládají obavy týkající se biorytmu zvířat a pracovních podmínek zemědělců.\n(4) O úpravě letního času se vede živá veřejná diskuse a některé členské státy již daly najevo, že upřednostňují, aby tato úprava přestala být používána. S ohledem na tento vývoj je nezbytné i nadále zajistit řádné fungování vnitřního trhu a zabránit jeho významnému narušení v důsledku rozdílnosti mezi členskými státy v této oblasti. Je tudíž vhodné, aby se úprava letního času koordinovaně ukončila.\n(4) O úpravě letního času se vede živá veřejná diskuse. Do veřejné konzultace, kterou uspořádala Komise, se zapojilo kolem 4,6 milionu občanů, což je největší počet odpovědí, jaký kdy Komise při konzultaci obdržela. Řada občanských iniciativ upozornila na to, že občané vnímají změnu času uskutečňovanou dvakrát ročně jako problém, a některé členské státy již daly najevo, že upřednostňují, aby tato úprava letního času přestala být používána. S ohledem na tento vývoj je nezbytné i nadále zajistit řádné fungování vnitřního trhu a zabránit jeho významnému narušení v důsledku rozdílnosti mezi členskými státy v této oblasti. Je tudíž vhodné, aby se úprava letního času koordinovaným a harmonizovaným způsobem ukončila.\n(4a) Chronobiologie ukazuje, že na biorytmus lidského těla má vliv jakákoli změna času, což může mít nepříznivý dopad na lidské zdraví. Nedávné vědecké důkazy jasně naznačují souvislost mezi změnami času a kardiovaskulárními onemocněními, zánětlivými onemocněními imunitního systému nebo vysokým tlakem, které souvisejí s narušením cirkadiánního cyklu změnami času. Vůči těmto změnám jsou citlivé zejména některé skupiny, jako jsou děti a starší lidé. V zájmu ochrany lidského zdraví je proto vhodné sezónní změny času ukončit.\n(4b) Území členských států jiná než jejich zámořská území jsou seskupena ve třech různých časových pásmech nebo standardních časech, tj. UTC, UTC +1 a UTC +2. Značné rozpětí Evropské unie od severu k jihu znamená, že účinky denního světla z hlediska času se v rámci Unie liší. Je proto důležité, aby členské státy před změnou svého časového pásma vzaly v úvahu zeměpisné aspekty času, tj. přirozená časová pásma a zeměpisnou polohu. Členské státy by měly před rozhodnutím o změně časových pásem konzultovat občany a příslušné zúčastněné strany.\n(4c) Řada občanských iniciativ upozornila na obavy občanů, pokud jde o změnu času dvakrát ročně, a členským státům by měl být poskytnut prostor a příležitost, aby provedly vlastní veřejné konzultace a posouzení dopadů s cílem lépe pochopit důsledky zrušení sezónních změn času ve všech regionech.\n(4d) Letní čas, nebo úspora denního světla, umožnil v letních měsících zdánlivě pozdější západ slunce. Mnoho občanů EU má léto spojeno s tím, že je světlo až do pozdních večerních hodin. Návrat ke „standardnímu“ času by znamenal, že v létě dojde k západu slunce o hodinu dřív a část roku, kdy je denní světlo dostupné do pozdního večera, bude mnohem kratší.\n(4e) Řada studií zkoumala souvislost mezi přechodem na letní čas a rizikem srdečních infarktů, narušeným biorytmem, nedostatkem spánku, snížením koncentrace a pozornosti, zvýšeným rizikem nehod, nižší mírou životní spokojenosti a dokonce i mírou sebevražd. Delší doba denního světla, čas strávený venku po práci nebo po škole a expozice slunečnímu světlu má však jednoznačně několik pozitivních dlouhodobých účinků na celkovou pohodu člověka.\n(4f) Sezónní změny času mají také nepříznivý dopad na životní podmínky zvířat, což je patrné v zemědělství, například poklesem produkce kravského mléka.\n(4g) Všeobecně se předpokládá, že sezónní změny času přinášejí úspory energie. To byl i hlavní důvod, proč byly v minulém století původně zavedeny. Z výzkumu však vyplývá, že i když sezónní změny času mohou nepatrně přispívat ke snižování spotřeby energie v Unii jako celku, neplatí to pro každý členský stát. Úspora energie za osvětlení přechodem na letní čas může být rovněž převážena zvýšením spotřeby energie na vytápění. Výsledky je navíc obtížné interpretovat, neboť jsou silně ovlivněny vnějšími faktory, jako je meteorologie, chování uživatelů energie nebo probíhající transformace energetiky.\n(5) Touto směrnicí by nemělo být dotčeno právo jednotlivých členských států rozhodovat o standardním čase nebo časech ve vztahu k územím, která spadají do jejich pravomoci a územní působnosti Smluv, a o dalších příslušných změnách. Aby se však zajistilo, že používání úpravy letního času jen některými z členských států nenaruší fungování vnitřního trhu, měly by se členské státy zdržet změny standardního času na určitém území spadajícím do jejich pravomoci z důvodů souvisejících se sezónními změnami, ať už by změna byla vydávána za změnu časového pásma. Aby se navíc minimalizovalo narušení mimo jiné v oblasti dopravy, komunikací a v dalších dotčených odvětvích, měly by členské státy Komisi včas oznámit svůj záměr změnit standardní čas a následně tyto oznámené změny uplatnit. Komise by na základě uvedeného oznámení měla informovat všechny členské státy, aby mohly přijmout veškerá nezbytná opatření. Rovněž by měla tyto informace zveřejnit, a informovat tak širokou veřejnost a zúčastněné strany.\n(5) Touto směrnicí by nemělo být dotčeno právo jednotlivých členských států rozhodovat o standardním čase nebo časech ve vztahu k územím, která spadají do jejich pravomoci a územní působnosti Smluv, a o dalších příslušných změnách. Aby se však zajistilo, že používání úpravy letního času jen některými z členských států nenaruší fungování vnitřního trhu, měly by se členské státy zdržet změny standardního času na určitém území spadajícím do jejich pravomoci z důvodů souvisejících se sezónními změnami, ať už by změna byla vydávána za změnu časového pásma. Aby se navíc minimalizovalo narušení mimo jiné v oblasti dopravy, komunikací a v dalších dotčených odvětvích, měly by členské státy nejpozději do 1. dubna 2020 Komisi informovat o tom, že hodlají v poslední říjnovou neděli roku 2021 změnit svůj standardní čas.\n(6) Je tudíž nezbytné ukončit harmonizaci úpravy období letního času stanovené směrnicí 2000/84/ES a zavést společná pravidla, která by členským státům bránila v používání různé úpravy sezónního času, kdy by ke změně jejich standardního času docházelo častěji než jednou za rok, a která by pro plánované změny standardní času stanovila oznamovací povinnost. Tato směrnice má za cíl přispět rozhodujícím způsobem k řádnému fungování vnitřního trhu, a měla by proto vycházet z článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, jak je vykládán v souladu s ustálenou judikaturou Soudního dvora Evropské unie.\n(6) Je tudíž nezbytné ukončit harmonizaci úpravy období letního času stanovené směrnicí 2000/84/ES a zavést společná pravidla, která by členským státům bránila v používání různé úpravy sezónního času, kdy by ke změně jejich standardního času docházelo častěji než jednou za rok. Tato směrnice má za cíl přispět rozhodujícím způsobem k řádnému fungování vnitřního trhu, a měla by proto vycházet z článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, jak je vykládán v souladu s ustálenou judikaturou Soudního dvora Evropské unie.\n(6a) Rozhodnutí o tom, jaký standardní čas se má v každém členském státě použít, musí předcházet konzultace a studie, které zohlední preference občanů, zeměpisné rozdíly, regionální rozdíly, standardní pracovní podmínky a další faktory relevantní pro daný členský stát. Členské státy by proto měly mít dostatek času na to, aby dopad návrhu analyzovaly a zvolily řešení, které bude jeho obyvatelstvu nejlépe vyhovovat, a zároveň zohlednily řádné fungování vnitřního trhu.\n(6b) Změna času nesouvisející se sezónním přechodem povede k nákladům na přechod, zejména pokud jde o systémy IT v dopravě a dalších odvětvích. S cílem výrazně snížit náklady na tento přechod je zapotřebí přiměřeného přípravného období pro provedení této směrnice.\n(7) Tato směrnice by se měla použít ode dne 1. dubna 2019, a poslední období letního času, na něž se vztahují pravidla směrnice 2000/84/ES, by tudíž v každém členském státě mělo začít v 1:00 hodin koordinovaného světového času dne 31. března 2019. Členské státy, které po tomto období letního času zamýšlejí přijmout standardní čas odpovídající času, který je používán v zimním období v souladu se směrnicí 2000/84/ES, by měly změnit svůj standardní čas v 1:00 hodin koordinovaného světového času dne 27. října 2019 tak, aby podobné a trvalé změny prováděné v různých členských státech nastaly současně. Je žádoucí, aby členské státy přijaly rozhodnutí o standardním čase, který každý z nich uplatní od roku 2019, ve vzájemné shodě.\n(7) Tato směrnice by se měla použít ode dne 1. dubna 2021, a poslední období letního času, na něž se vztahují pravidla směrnice 2000/84/ES, by tudíž v každém členském státě mělo začít v 1:00 hodin koordinovaného světového času poslední neděli března 2021. Členské státy, které po tomto období letního času zamýšlejí přijmout standardní čas odpovídající času, který je používán v zimním období v souladu se směrnicí 2000/84/ES, by měly změnit svůj standardní čas v 1:00 hodin koordinovaného světového času poslední neděli října 2021 tak, aby podobné a trvalé změny prováděné v různých členských státech nastaly současně. Je žádoucí, aby členské státy přijaly rozhodnutí o standardním čase, který každý z nich uplatní od roku 2021, ve vzájemné shodě.\n(7a) Za účelem zajištění jednotného provádění této směrnice by členské státy měly navzájem spolupracovat a přijímat rozhodnutí o zamýšlené úpravě času ve vzájemné shodě a koordinovaně. Proto by měl být vytvořen mechanismus koordinace sestávající z jednoho určeného zástupce každého členského státu a jednoho zástupce Komise. Mechanismus koordinace by měl prodiskutovat a posoudit možný dopad plánovaného rozhodnutí o standardním čase členského státu na fungování vnitřního trhu, aby se zabránilo významným narušením.\n(7b) Komise by měla posoudit, zda by zamýšlená úprava času v jednotlivých členských státech mohla významně a trvale narušit řádné fungování vnitřního trhu. Pokud na základě tohoto posouzení členské státy svou zamýšlenou úpravu času nepřehodnotí, měla by mít Komise možnost odložit datum použitelnosti této směrnice o maximálně 12 měsíců a předložit případně legislativní návrh. Proto by za účelem zajištění řádného provádění této směrnice měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o odložení data použitelnosti této směrnice o maximálně 12 měsíců.\n2. Bez ohledu na odstavec 1 mohou členské státy použít sezonní změnu svého standardního času nebo časů i v roce 2019, pokud tak učiní v 1:00 hodin koordinovaného světového času dne 27. října 2019. Členské státy toto rozhodnutí oznámí v souladu s článkem 2.\n2. Odchylně od odstavce 1 mohou členské státy použít sezonní změnu svého standardního času nebo časů i v roce 2021, pokud tak učiní v 1:00 hodin koordinovaného světového času poslední neděli v říjnu uvedeného roku. Členské státy oznámí toto rozhodnutí Komisi nejpozději do 1. dubna 2020.\n1. Aniž je dotčen článek 1, pokud se členský stát rozhodne změnit svůj standardní čas nebo časy na jakémkoli území spadajícím do jeho pravomoci, oznámí to Komisi nejméně 6 měsíců před tím, než změna nabude účinku. Členský stát, který učinil takové oznámení a nestáhl je zpět nejméně 6 měsíců před datem předpokládané změny, tuto změnu použije.\n1. Zřizuje se mechanismus koordinace s cílem zajistit harmonizovaný a koordinovaný přístup k úpravě času v celé Unii.\n2. Do jednoho měsíce od tohoto oznámení o něm Komise informuje ostatní členské státy a dané informace zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.\n2. Mechanismus koordinace sestává z jednoho zástupce každého členského státu a jednoho zástupce Komise.\n2a. Pokud členský stát oznámí Komisi své rozhodnutí podle čl. 1 odst. 2, je svolán mechanismus koordinace, aby projednal a posoudil potenciální dopad zamýšlené změny na fungování vnitřního trhu, aby se předešlo podstatným narušením.\n2b. Pokud Komise na základě posouzení uvedeného v odstavci 2a usoudí, že zamýšlená změna bude mít značný dopad na řádné fungování vnitřního trhu, informuje o tom oznamující členský stát.\nČl. 2 – odst. 2 c (nový)\n2c. Nejpozději do 31. října 2020 se oznamující členský stát rozhodne, zda zachová svůj záměr či nikoliv. Pokud se oznamující členský stát rozhodne zachovat svůj záměr, poskytne podrobné vysvětlení, jak hodlá řešit negativní dopad této změny na fungování vnitřního trhu.\n1. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění této směrnice do 31. prosince 2024.\n1. Nejpozději do 31. prosince 2025 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě hodnotící zprávu o uplatňování a provádění této směrnice, v případě potřeby doplněnou o legislativní návrh její revize, jemuž bude předcházet důkladné posouzení dopadů se zapojením všech příslušných zúčastněných stran.\n2. Členské státy poskytnou Komisi příslušné informace do 30. dubna 2024.\n2. Členské státy poskytnou Komisi příslušné informace do 30. dubna 2025.\n1. Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 1. dubna 2019. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.\n1. Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 1. dubna 2021. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.\nPoužijí tyto předpisy ode dne 1. dubna 2019.\n1. Komise v úzké spolupráci s mechanismem koordinace uvedeným v článku 2 pozorně monitoruje zamýšlené úpravy času v celé Unii.\n2. Shledá-li Komise, že zamýšlené úpravy času oznámené členskými státy v souladu s čl. 1 odst. 2 by mohly významně a trvale narušit řádné fungování vnitřního trhu, je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci, pokud jde o posunutí data použitelnosti této směrnice o maximálně 12 měsíců, a předloží případně legislativní návrh.\n2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 4a je svěřena Komisi na dobu od [datum vstupu této směrnice v platnost] do [datum použitelnosti této směrnice].\n3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 4a kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.\n6. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 4a vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitku ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.\nSměrnice 2000/84/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. dubna 2019.\nSměrnice 2000/84/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. dubna 2021.\nÚř. věst. C 0, 0.0.0000, s. 0. / Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.\nV průběhu minulého století začala být v Evropě uplatňována sezónní změna času. Pohnutky byly různé, ale obvykle šlo o úsporu spotřeby energie. To je jeden z důvodů, proč členské státy EU sezónně měnily čas poměrně dlouhou dobu. Stávající právní předpisy EU byly provedeny v roce 2001.\nPodle studií mají sezónní změny času vliv mimo jiné na dopravu, vnitřní trh, zemědělství, energetické odvětví a veřejné zdraví. Je zřejmé, že harmonizovaný systém časů je nutný pro fungování dopravy a vnitřního trhu v rámci EU.\nV některých ohledech však mají úpravy času nepříznivý dopad. V zemědělství mají změny času negativní účinky na výnos plodin a dobré životní podmínky zvířat, neboť narušují biorytmus dobytka, což má vliv například na dojení krav. Změny času mají negativní dopad též na veřejné zdraví, přičemž nejvíce ovlivňují děti a starší osoby. Studie rovněž prokazují, že lidé se v důsledku změn času obecně cítí hůře, trpí narušením 24hodinových cyklů, mají zvýšené problémy se spánkem a jsou unavení. V energetickém odvětví již nelze zaznamenat žádný zjevný přínos plynoucí z úprav času.\nO sezónních změnách času se v posledních letech čím dál více diskutuje, což se projevuje například ve formě občanských iniciativ, které jsou oznamovány vnitrostátním parlamentům a Evropskému parlamentu.\nV únoru 2018 přijal Evropský parlament usnesení, v němž vyzývá Komisi k revizi směrnice o sezónních změnách času a v případě potřeby k revizi této směrnice.\nV létě 2018 Komise uspořádala otevřenou konzultaci, která obdržela kolem 4,6 milionu reakcí, z nichž 84 % bylo ve prospěch zrušení sezónních změn času.\nKomise předložila svůj návrh na revizi směrnice o sezónních změnách času v září 2018. Komise v něm navrhuje zrušení změn času od 1. dubna 2019, přičemž členským státům umožňuje, aby si samy zvolily svůj standardní čas.\nZpravodaj tuto diskusi o sezónních změnách času vítá. Zpravodaj je potěšen, že postup otevřené konzultace Komise ohledně změn času zaujal veřejnost natolik, že bylo získáno 4,6 milionu reakcí. Vzhledem k tomu, že se sezónní změny času dotýkají mnoha občanů, podle zpravodaje je pozitivní, aby výsledkem diskuse byla revize této směrnice.\nZpravodaj podporuje návrh Komise na zrušení sezónních změn času. Návrh Komise nicméně považuje za poněkud předčasný, jelikož před vypracováním návrhu na revizi směrnice nebylo provedeno řádné posouzení dopadů. Otevřená konzultace Komise rovněž probíhala v poměrně krátkém období osmi týdnů, namísto obvyklých 12. To je politováníhodné, jelikož posouzení dopadů legislativních návrhů jsou významným způsobem, jak tvůrcům politik poskytnout dostatečné informace, na nichž může být založeno jejich konečné rozhodnutí.\nZpravodaj je přesvědčen, že pro zajištění řádného fungování dopravy a vnitřního trhu je harmonizovaný systém časů v rámci EU zcela zásadní. Podle zpravodaje je však důležité, aby členským státům zůstala pravomoc určit si vlastní standardní čas na vnitrostátní úrovni. Proto zpravodaj za účelem zajištění řádného fungování dopravy a vnitřního trhu vybízí členské státy, aby mezi sebou činnosti týkající se výběru časového pásma a standardního času koordinovaly. Rozhodnutí v této věci by mohla být koordinována prostřednictvím výměny informací mezi odpovědnými kontaktními místy v členských státech v podobě sítě.\nZpravodaj podporuje návrh Komise, aby členské státy informovaly Komisi o každé změně standardního času, kterou se chystají uskutečnit. Tu samou informaci by však měly ve stejný čas jako Komise obdržet také ostatní členské státy. Koordinovanou výměnu informací může usnadnit síť mezi odpovědnými kontaktními místy v členských státech, kterou zpravodaj navrhuje.\nVzhledem k tomu, že k řádnému fungování dopravy a vnitřního trhu je zapotřebí předvídatelnost a dlouhodobé hledisko, zpravodaj navrhuje, aby členský stát v případě, že plánuje změnu standardního času, v přiměřené lhůtě 18 měsíců předem informoval o této změně Komisi a ostatní členské státy.\nZpravodaj se domnívá, že za účelem řádného fungování dopravy a vnitřního trhu je přiměřené spíše stanovit dvouletou lhůtu pro provedení směrnice po jejím přijetí, než určit konkrétní datum jejího vstupu v platnost. Zpravodaj je nicméně přesvědčen, že směrnice bude přijata co nejdříve.\nSTANOVISKO Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (25.2.2019)\nk návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se ukončují sezónní změny času a zrušuje směrnice 2000/84/ES\nV průběhu posledních let byla úprava letního času jednou z nejvíce diskutovaných otázek. Řada žádostí od občanů, Evropského parlamentu a některých členských států EU vedla Komisi k rozhodnutí přezkoumat fungování současné úpravy letního času v EU a posoudit zda by neměla být změněna.\nÚprava letního času v EU znamená, že se ve všech členských státech dvakrát ročně posune ručička hodin, aby se zohlednila měnící se délka denního světla v ročních obdobích. V ranních hodinách poslední neděli v březnu se hodiny posunou o jednu hodinu vpřed a k standardnímu času se vrátí v ranních hodinách poslední neděli v říjnu.\nSpektrum zdravotních problémů, které souvisejí s přechodem na letní čas, je široké a zahrnuje krátkodobé účinky (tj. ve dnech následujících po změně času) a dlouhodobé účinky a rovněž pozitivní i negativní vlivy. Relevantní dopad narušení biorytmu v důsledku změny času na lidské zdraví je však stále nejasný a vyžaduje si další důkladné přezkoumání procesu přizpůsobování se změně času.\nBěhem veřejné konzultace o úpravě letního času uvedla většina respondentů (76 %), že mají se změnou zimního času na letní čas negativní zkušenosti. Z těchto odpovědí se 43 % týkalo zdravotních problémů a obav ve vztahu ke zdraví, zatímco 20 % bylo odůvodněno nedostatečnou úsporou energie.\nVzhledem k těmto negativním zkušenostem se Komise rozhodla vzít v úvahu potenciálně nepříznivé účinky střídání zimního a letního času na zdraví, které byly předmětem četných studií a diskusí. V některých studiích byla zkoumána souvislost mezi přechodem na letní čas a rizikem srdečních infarktů, narušeným biorytmem, nedostatkem spánku, snížením koncentrace a pozornosti, zvýšeným rizikem nehod, nižší mírou spokojenosti se životem a dokonce i mírou sebevražd.\nI když je seznam možných negativních účinků dlouhý, některé studie jasně potvrzují příznivé dlouhodobé účinky na celkovou pohodu v důsledku delší doby denního světla, času strávenému venku po práci nebo škole a expozici slunečnímu světlu.\nI když vítám novou iniciativu Komise a souhlasím s některými možnými dopady úpravy letního času v EU na zdraví, v otázce změny času by se možnost volby času měla nechat na uvážení členským státům podle jejich zájmů.\nMám proto v úmyslu poukázat na některé aspekty návrhu, které souvisejí se zdravím, a uvést některé pozitivní a negativní prvky, jež lze vzít v úvahu, přičemž se však zdržím toho, abych členským státům diktoval, jak se mají rozhodnout. Rád bych samozřejmě vyjádřil kladný postoj k návrhu Komise, ale v souladu se zásadou subsidiarity v oblasti zdravotní politiky bychom měli členským státům umožnit, aby harmonizovaným způsobem přijaly vlastní rozhodnutí.\nZávěrem bych chtěl zdůraznit, že i kdybychom zejména vzhledem k blížícímu se konci tohoto volebního obdobím měli přijmout jednoznačné konečné rozhodnutí, musíme vzít v úvahu empirické důkazy týkající se otázek zdraví. Ani skutečné a upřímné shromáždění a posouzení všech dostupných údajů týkajících se této konkrétní záležitosti nám neusnadňuje úkol přijmout rozhodnutí, které je jednoznačně podloženo vědecky prokázanými argumenty. Jsem pevně přesvědčen, že s ohledem na jasně vyjádřenou vůli evropských občanů bychom měli vyjádřit úmysl dokončit započatou práci; přesto musíme připustit naše očividná omezení – nedostatečné empirické údaje a chybějící společný postoj členských států. Z těchto důvodů se zdá být vhodné, abychom probíhající jednání trochu posunuli, protože se budeme moci opřít o konkrétnější údaje a jasnější signál od členských států, který nás povede při realizaci jejich stále nenaplněných očekávání.\n(3) Komise přezkoumala dostupné důkazy, které poukazují na důležitost harmonizace pravidel Unie v této oblasti, aby se zajistilo řádné fungování vnitřního trhu, dlouhodobost a předvídatelnost a zabránilo se mimo jiné narušení plánování dopravních činností a fungování informačních a komunikačních systémů, vyšším nákladům na přeshraniční obchod či nižší produktivitě v oblasti zboží a služeb. Z důkazů úplně jednoznačně nevyplývá, zda výhody úpravy letního času převažují nad nevýhodami spojenými se změnou času dvakrát ročně, a výsledky se mezi různými oblastmi liší.\n(4) O úpravě letního času se vede živá veřejná diskuse, což je patrné také ze 4,6 milionu odpovědí občanů v rámci otevřené konzultace Komise, v níž se jasná většina vyslovila za zrušení stávajícího střídání času. Hlavním důvodem ukončení je dopad změn času na lidské zdraví (43 %), následovaný nedostatečnými úsporami energie (20 %). Přestože sedmdesát procent účastníků veřejné konzultace pocházelo z jednoho členského státu, některé členské státy již daly najevo, že upřednostňují, aby tato úprava přestala být používána. Některé parlamenty rovněž vyzvaly své vlády, aby v oblasti sezónních změn času v EU přijaly opatření. Byly zahájeny vnitrostátní legislativní iniciativy s cílem sezónní změny času zrušit. S ohledem na tento vývoj je nezbytné i nadále zajistit řádné fungování vnitřního trhu a zabránit jeho významnému narušení v důsledku rozdílnosti mezi členskými státy v této oblasti. Je tudíž vhodné, aby se úprava letního času koordinovaně ukončila.\n(4a) Území členských států jiná než jejich zámořská území jsou seskupena ve třech různých časových pásmech nebo standardních časech, tj. GMT, GMT +1 a GMT +2. Značné rozpětí Evropské unie od severu k jihu znamená, že účinky denního světla z hlediska času se v rámci Unie liší. Je proto důležité, aby členské státy před změnou svého časového pásma vzaly v úvahu zeměpisné aspekty času, tj. přirozená časová pásma a zeměpisnou polohu. Členské státy by měly před rozhodnutím o změně časových pásem konzultovat občany a příslušné zúčastněné strany.\n(4b) Letní čas přinesl v letních měsících zdánlivě pozdější západ slunce. V myslích mnoha občanů EU je léto synonymem dostupnosti slunečního světla do pozdního večera. Návrat ke „standardnímu“ času by znamenal, že v létě dojde k západu slunce o hodinu dřív a část roku, kdy je denní světlo dostupné do pozdního večera, bude mnohem kratší.\n(4c) Řada studií zkoumala souvislost mezi přechodem na letní čas a rizikem srdečních infarktů, narušeným biorytmem, nedostatkem spánku, snížením koncentrace a pozornosti, zvýšeným rizikem nehod, nižší mírou spokojenosti se životem a dokonce i mírou sebevražd. Delší doba denního světla, čas strávený venku po práci nebo škole a expozice slunečnímu světlu má však jednoznačně několik pozitivních dlouhodobých účinků na celkovou pohodu člověka.\n(4d) Chronobiologie ukazuje, že biorytmus lidského těla je ovlivněn jakoukoli změnou času, která může mít nepříznivý dopad na zdraví. Zatímco většině lidí trvá přizpůsobení se novým změnám několik dní, určitým chronotypům to trvá několik týdnů nebo dokonce déle. Ohrožené jsou zejména některé skupiny, jako jsou děti a starší lidé. Změna zimního času na letní je obzvláště kritická, neboť některé studie naznačují, že v prvních dvou dnech po změně se zvyšuje míra ischemických příhod. Existuje také souvislost mezi změnami času a kardiovaskulárními chorobami spojenými s narušením cirkadiánního cyklu změnami času.\n(4e) Sezónní změny času mají také nepříznivý dopad na životní podmínky zvířat, což je patrné například v zemědělství v případě negativního dopadu na produkci kravského mléka.\n(4f) Všeobecně se předpokládá, že sezónní změny času přinášejí úspory energie. To byl opravdu hlavní důvod, proč byly v minulém století původně zavedeny. Z výzkumu však vyplývá, že i když sezónní změny času mohou částečně přispívat ke snižování spotřeby energie v Unii jako celku, neplatí to pro každý členský stát. Úspora energie za osvětlení přechodem na letní čas může být rovněž převážena zvýšením spotřeby energie na vytápění. Výsledky je navíc obtížné interpretovat, neboť jsou silně ovlivněny vnějšími faktory, jako je meteorologie, chování uživatelů energie nebo probíhající transformace odvětví energetiky.\n(5) Touto směrnicí by nemělo být dotčeno právo jednotlivých členských států rozhodovat o standardním čase nebo časech ve vztahu k územím, která spadají do jejich pravomoci a územní působnosti Smluv, a o dalších příslušných změnách. Aby se však zajistilo, že se tím nenaruší fungování vnitřního trhu, měly by se členské státy na případné změně standardního času dohodnout s ostatními členskými státy a pokud možno přijmout harmonizovaný přístup. Aby se zabránilo používání úpravy letního času jen některými z členských států, měly by se členské státy zdržet změny standardního času na určitém území spadajícím do jejich pravomoci z důvodů souvisejících se sezónními změnami, ať už by změna byla vydávána za změnu časového pásma. Aby se navíc minimalizovalo narušení mimo jiné v oblasti dopravy, komunikací a v dalších dotčených odvětvích, měly by členské státy Komisi včas oznámit svůj záměr změnit standardní čas a následně tyto oznámené změny uplatnit. Komise by na základě uvedeného oznámení měla informovat všechny členské státy, aby mohly přijmout veškerá nezbytná opatření. Rovněž by měla tyto informace zveřejnit, a informovat tak širokou veřejnost a zúčastněné strany, a to neprodleně po obdržení všech oznámení od členských států.\n(5a) Členské státy by měly mezi sebou koordinovat standardní čas, který si zvolí, jenž by měl být mezi členskými státy co nejvíc harmonizován s cílem zabránit výrazným rozdílům v časových pásmech v Unii, aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu a aby byl předvídatelný pro občany, spotřebitele a dotčená odvětví. Ačkoli z právního hlediska není možné členským státům uložit, aby se rozhodly pro určité časové pásmo, mělo by být vynaloženo veškeré úsilí, aby se zabránilo zbytečným komplikacím. Členské státy by proto měly navzájem a s Komisí konzultovat svá rozhodnutí o ukončení sezónních změn času. Za tímto účelem by měl každý členský stát jmenovat jednoho zástupce, který bude konzultovat Komisi a ostatní členské státy.\n(7) Tato směrnice by se měla použít ode dne 30. března 2020, a poslední období letního času, na něž se vztahují pravidla směrnice 2000/84/ES, by tudíž v každém členském státě mělo začít v 1:00 hodin koordinovaného světového času dne 30. března 2020. Členské státy, které po tomto období letního času zamýšlejí přijmout standardní čas odpovídající času, který je používán v zimním období v souladu se směrnicí 2000/84/ES, by měly změnit svůj standardní čas v 1:00 hodin koordinovaného světového času dne 25. října 2020 tak, aby podobné a trvalé změny prováděné v různých členských státech nastaly současně. Je žádoucí, aby členské státy přijaly rozhodnutí o standardním čase, který každý z nich uplatní od roku 2020, ve vzájemné shodě.\n1. Členské státy nepoužívají sezónní změny svého standardního času nebo časů.\n2. Bez ohledu na odstavec 1 mohou členské státy použít sezonní změnu svého standardního času nebo časů i v roce 2020, pokud tak učiní v 1:00 hodin koordinovaného světového času dne 25. října 2020. Členské státy toto rozhodnutí oznámí v souladu s článkem 2.\nČl. 2 – odst. 1 a 1a (nový)\n1a. Před přijetím rozhodnutí podle odstavce 1 vedou členské státy konzultace se všemi ostatními členskými státy. Komise je při těchto konzultacích nápomocna. Každý členský stát jmenuje jednoho zástupce odpovědného za vedení konzultací s ostatními členskými státy a Komisí.\n2. Do jednoho měsíce od tohoto oznámení o něm Komise informuje ostatní členské státy a dané informace zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie. Komise informuje širokou veřejnost neprodleně po obdržení všech oznámení od členských států.\n1. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění této směrnice nejpozději do 31. prosince sedm let po přijetí této směrnice.\n2. Členské státy poskytnou Komisi příslušné informace nejpozději do 30. dubna sedm let po přijetí této směrnice.\nČlenské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 1. dubna 2019. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.\nČlenské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 30. března 2020. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.\nPoužijí tyto předpisy ode dne 30. března 2020.\nSměrnice 2000/84/ES se zrušuje s účinkem ode dne 30. března 2020.\nSTANOVISKO Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (19.2.2019)\nZpravodaj: Sven Schulze\nLetní čas byl zaveden s cílem co nejvíce využít přirozeného denního světla. Posunutím ručiček o jednu hodinu vpřed se jarní dny prodlouží, neboť slunce zapadá o hodinu později, a to až do chvíle, kdy na podzim hodiny opět nastavíme zpět. Tento postup je běžný ve více než 60 zemích světa. V členských státech EU je letní čas již dlouhodobou tradicí a řada států si v této souvislosti vytvořila vlastní režim. První pokusy o harmonizaci na úrovni EU, která měla usnadnit efektivní fungování vnitřního trhu, sahají do 70. let 20. století.\nV současné době upravuje jednotné používání letního času v EU směrnice 2000/84/ES, jejíž zrušení se navrhuje. Většina evropských třetích zemí sladila své režimy letního času s režimem EU.\nPřínosy a nevýhodami letního času se zabývala celá řada akademických výzkumných studií. Zdá se, že letní čas představuje přínos pro vnitřní trh (zejména odvětví dopravy) a venkovní volnočasové aktivity a přináší také nepatrné úspory spotřeby energie. Dopad na jiná hospodářská odvětví však zůstává nejasný.\nJe třeba připustit, že vědecké důkazy, které jsou k dispozici, a odborné poznatky o možných pozitivních či negativních dopadech letního času jsou stále velmi omezené a poněkud útržkovité.\nZdravotní výzkum však spojuje letní čas s narušením lidského biorytmu (tzv. „cirkadiálního rytmu“). Výsledky výzkumu naznačují, že dopad na přirozený biorytmus lidského organismu může být vážnější, než se doposud předpokládalo. K dispozici je však jen velmi málo vědeckých údajů.\nSystém pololetního střídání času stále častěji zpochybňují občané i Evropský parlament. Žádná z vlád členských států EU však dosud nepožadovala změnu stávajících ustanovení o letním času. Třetí země, jako je Rusko nebo v poslední době Turecko, letní čas zrušily s přechodným obdobím pěti nebo více let.\nEvropský parlament ve svém usnesení ze dne 8. února 2018(1) požádal Komisi, aby posoudila úpravu letního času stanovenou směrnicí 2000/84/ES a v případě potřeby předložila návrh na její revizi.\nEvropská komise neprovedla posouzení dopadů, ale uspořádala veřejnou konzultaci, během níž obdržela 4,6 milionu odpovědí – nejvíce odpovědí, co kdy Komise při konzultaci obdržela –, v nichž se 84 % respondentů vyslovilo pro zrušení pololetních změn času, zatímco 16 % chtělo střídání času ponechat.\nV tomto kontextu chce toto stanovisko podpořit myšlenku, že by mělo být střídání letního a zimního času za určitých podmínek zrušeno.\nNejvětší výzvou zrušení střídání času je zabránit jakémukoli výraznému narušení vnitřního trhu, k němuž by mohlo dojít v důsledku rozdílností mezi členskými státy v této oblasti a nedostatku pravomocí koordinovat standardní čas na evropské úrovni.\nNavrhovatel si je vědom skutečnosti, že EU může ukončit pololetní střídání času, ale nemá žádnou pravomoc stanovit standardní čas v celé EU.\nVedle úvah o dopadech je třeba si uvědomit, že zrušení směrnice o letním času by nevedlo k automatickému zrušení letního času v celé EU. Znamenalo by pouze ukončení harmonizace na úrovni EU a otázka letního času by se vrátila zpět do pravomoci členských států. Členské státy by mohly svobodně rozhodovat o svých individuálních časových režimech a mohly by se rozhodnout pro zachování letního času (v rámci stávajícího nebo pozměněného režimu letního času), nebo pro jeho zrušení. Zrušení letního času by v prvé řadě znamenalo zachování standardního („zimního“) času po celý rok, což v podstatě znamená, že by se na jaře a v létě dříve stmívalo.\nPro zavedení celoročního letního času by členské státy musely technicky vzato změnit časové pásmo. Nekoordinovaná vnitrostátní opatření by však mohla mít negativní dopady na vnitřní trh.\nV každém případě je nutné zabránit tomu, aby v důsledku odlišných preferencí členských států, které by se rozhodly buď pro letní, nebo pro zimní čas, vznikla nepřehledná šachovnice časových pásem, která by vedla k nejednotnosti vnitřního trhu.\nTato situace by zkomplikovala přeshraniční obchod, dopravu, komunikaci a cestování v rámci vnitřního trhu i se třetími zeměmi a měla by závažný dopad na systém letištních časů pro koordinaci letů na nejvytíženějších letištích na celém světě. Změny času by mohly využít konkurenční letecké společnosti ze třetích zemí k tomu, aby vytlačily evropské letecké společnosti z trhu, a získaly tak větší podíl na trhu mimo EU.\nPokud jde o právní proveditelnost, navrhovatel proto navrhuje, aby se vstup směrnice v platnost propojil se vstupem v platnost předcházející konsenzuální dohody uzavřené mezi všemi členskými státy EU o koordinačním mechanismu pro nový standardní čas. Nejvhodnější by bylo ponechat stávající tři časová pásma tak, jak jsou. Navrhovatel se domnívá, že postup spolurozhodování o tomto právním předpisu by měl posloužit jako nástroj k nalezení takovéto dohody mezi členskými státy. Tento postup by měl koordinovat členský stát, který právě předsedá Radě.\nVýbor pro průmysl, výzkum a energetiku vyzývá Výbor pro dopravu a cestovní ruch jako příslušný výbor, aby zohlednil tyto pozměňovací návrhy:\n(2) Na základě několika petic od občanů, parlamentních otázek a veřejného slyšení v této věci Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 8. února 2018 vyzval Komisi, aby důkladně posoudila úpravu letního času stanovenou směrnicí 2000/84/ES a v případě potřeby předložila návrh na její revizi. Usnesení zároveň zdůraznilo, že je důležité, aby byl v celé Unii zachován harmonizovaný přístup k úpravě času a jednotný časový režim EU.\n(3) Komise přezkoumala dostupné důkazy, které poukazují na důležitost harmonizace pravidel Unie v této oblasti, aby se zajistilo řádné fungování vnitřního trhu, aby byla zaručena předvídatelnost a dlouhodobá jistota a zabránilo se mimo jiné narušení plánování dopravních činností, energetického odvětví a fungování informačních a komunikačních systémů, vyšším nákladům na přeshraniční obchod či nižší produktivitě v oblasti zboží a služeb. Přechod na nový časový systém by mělo usnadnit testování z hlediska IKT, aby tento systém mohl být účinně prováděn bez dalších nákladů pro podniky a občany. Navíc, ačkoli vědecké důkazy zatím nejsou úplně přesvědčivé, vědecké studie z poslední doby poukazují na možné negativní účinky na lidské zdraví spojené se změnou času dvakrát ročně. Nedávné studie týkající se lidského zdraví poukázaly rovněž na to, že změna času dvakrát ročně má různé negativní účinky a přizpůsobení není tak snadné, jak se obecně domníváme.\n(3a) Veřejná diskuse o úpravě letního času není nová a od zavedení letního času bylo na ukončení jeho využívání zaměřeno několik iniciativ. V některých členských státech se uskutečnily konzultace na vnitrostátní úrovni a většina podniků a zúčastněných stran ukončení využívání letního času podpořila. Konzultace zahájená Evropskou komisí vedla ke stejnému závěru.\n(4) O úpravě letního času se vede živá veřejná diskuse, o čemž svědčí 4,6 milionu odpovědí občanů v rámci veřejné konzultace, kterou uspořádala Komise a v níž se proti stávajícímu systému sezónních změn času vyslovila většina respondentů. Ta zatím není doprovázena vědecky podloženým posouzením dopadů, které by se neomezovalo na analýzu stávajícího materiálu k této záležitosti. Některé členské státy již daly také najevo, že upřednostňují, aby tato úprava přestala být používána. S ohledem na tento vývoj je nezbytné i nadále zajistit řádné fungování vnitřního trhu a přeshraničních aktivit občanů a zabránit jejich významnému narušení v důsledku rozdílnosti mezi členskými státy v této oblasti. Je tudíž naprosto zásadní, aby se v rámci postupu spolurozhodování o této směrnici ukončila úprava letního času pouze tehdy, pokud předtím členské státy uzavřou dohodu ohledně koordinačního mechanismu. Při vytváření tohoto koordinačního mechanismu sehrává vedoucí úlohu příslušné předsednictví Rady. Tento mechanismus by měl při stanovení standardního času každým členským státem zohlednit tři stávající časová pásma EU. Pokud členský stát provede tuto změnu a aniž je dotčeno jeho právo rozhodnout o standardním čase, vyvine maximální úsilí s cílem zajistit, aby časový rozdíl mezi ním a sousedními členskými státy nepřekročil jednu hodinu. Evropská komise může provést posouzení dopadů v souvislosti s plánovanou změnou standardního času a jejím dopadem na sousední členské státy a vnitřní trh.\n(4a) Aby se zabránilo negativním dopadům na fungování vnitřního trhu, jakož i potížím při přeshraničních aktivitách občanů EU, je nezbytné ve věci rozdělení časových pásem v Unii zajistit zachování zeměpisné logiky. Z toho důvodu by ukončení letní úpravy času měl předcházet postup koordinace členskými státy. Tento postup pomůže členským státům, zejména sousedícím zemím, dosáhnout konsensuálním způsobem společného postoje ohledně standardního času, který každý členský stát bude chtít v budoucnosti používat, a to při respektování svrchovaného práva každého členského státu rozhodovat o svém standardním čase a s přihlédnutím k různým potřebám obyvatelstva v členských státech, které se v současné době dělí do tří časových pásem.\n(4b) Nedávné vědecké důkazy naznačují souvislost mezi střídáním času dvakrát ročně a negativními zdravotními problémy, jako jsou kardiovaskulární onemocnění, spojenými s chronobiologií prostřednictvím narušení vnitřního biologického rytmu.\n(5) Touto směrnicí by nemělo být dotčeno právo jednotlivých členských států rozhodovat o standardním čase nebo časech ve vztahu k územím, která spadají do jejich pravomoci a územní působnosti Smluv, a o dalších příslušných změnách. Aby se však zajistilo, že používání úpravy letního času jen některými z členských států nenaruší fungování vnitřního trhu a že bude zajištěn koordinovaný přístup, měly by se členské státy zdržet změny standardního času na určitém území spadajícím do jejich pravomoci z důvodů souvisejících se sezónními změnami, k nimž v Evropě dochází, ať už by změna byla vydávána za změnu časového pásma. Aby se navíc minimalizovalo narušení mimo jiné v oblasti vnitřního trhu, energetických sítí EU, dopravy, a zejména letecké dopravy a jejího zavedeného systému letištních časů pro vzlety a přistání, komunikací a v dalších dotčených odvětvích, měly by členské státy Komisi a všem členským státům včas oznámit svůj záměr změnit standardní čas a následně tyto oznámené změny uplatnit. Komise by na základě uvedeného oznámení měla informovat všechny ostatní členské státy, aby mohly přijmout veškerá nezbytná opatření ke zmírnění přeshraničního dopadu rozdílů v časových pásmech mezi sousedními zeměmi. Rovněž by měla tyto informace zveřejnit, a informovat tak širokou veřejnost a zúčastněné strany.\n(5a) Členské státy by měly přijmout své rozhodnutí, aniž by ohrozily konkurenceschopnost evropských dopravních odvětví, která jsou obzvláště citlivá na změny času, jako jsou evropské letecké společnosti a letiště, ve srovnání s podniky ve třetích zemích.\n(6a) Rozhodnutí o tom, jaký standardní čas se má v každém členském státě použít, musí předcházet konzultace a studie, které zohlední preference občanů, zeměpisné rozdíly, regionální rozdíly, standardní pracovní podmínky a další faktory relevantní pro daný členský stát. Členské státy by proto měly mít dostatek času na to, aby dopad návrhu analyzovaly a zvolily řešení, které bude jeho obyvatelstvu sloužit nejlépe, a zároveň zohlednily řádné fungování vnitřního trhu.\n(7) Tato směrnice by se měla použít ode dne 1. dubna 2020, a poslední období letního času, na něž se vztahují pravidla směrnice 2000/84/ES, by tudíž v každém členském státě mělo začít v 1:00 hodin koordinovaného světového času dne 29. března 2020. Členské státy, které po tomto období letního času zamýšlejí přijmout standardní čas odpovídající času, který je používán v zimním období v souladu se směrnicí 2000/84/ES, by měly změnit svůj standardní čas v 1:00 hodin koordinovaného světového času dne 25. října 2020 tak, aby podobné a trvalé změny prováděné v různých členských státech nastaly současně. Podmínkou pro zavedení tohoto režimu je, že členské státy přijmou společné rozhodnutí na základě dohody o standardním čase, který každý z nich uplatní od roku 2020, přičemž členské státy by měly být podněcovány k tomu, aby zachovaly své stávající časové pásmo. Mohla by být vytvořena síť vnitrostátních kontaktních míst pro úpravu času. Je důležité vyhnout se možným komplikacím, ke kterým by mohlo při provádění této směrnice členskými státy dojít. Je proto nezbytné poskytnout jim dostatečný čas a zajistit harmonizovaný a dobře koordinovaný přístup.\n(8) Provádění této směrnice by mělo být monitorováno. Výsledky tohoto monitorování by měla Komise předložit ve zprávě Evropskému parlamentu a Radě. Zpráva by měla být vypracována na základě informací, které jednotlivé členské státy včas poskytnou Komisi, aby mohla zprávu předložit ve stanovené lhůtě.\n(8) Provádění této směrnice by mělo být monitorováno a podléhá koordinačnímu mechanismu, na němž se předem dohodly členské státy v rámci tohoto postupu spolurozhodování. Výsledky tohoto monitorování by měla Komise předložit ve zprávě Evropskému parlamentu a Radě. Zpráva by měla být vypracována na základě informací, které jednotlivé členské státy včas poskytnou Komisi, aby mohla zprávu předložit ve stanovené lhůtě.\n1. Aniž je dotčen článek 1, pokud se členský stát rozhodne změnit svůj standardní čas nebo časy na jakémkoli území spadajícím do jeho pravomoci, oznámí to Komisi nejméně 12 měsíců před tím, než změna nabude účinku. Členský stát, který učinil takové oznámení a nestáhl je zpět nejméně 12 měsíců před datem předpokládané změny, tuto změnu použije.\n2. Do jednoho měsíce od tohoto oznámení o něm Komise informuje ostatní členské státy a širokou veřejnost a dané informace zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.\n2a. Aby byl při provádění odstavců 1 a 2 tohoto článku zajištěn koordinovaný přístup, zřídí Rada koordinační mechanismus.\n1. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění této směrnice do 31. prosince 2025.\nČlenské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 1. dubna 2020. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.\nPoužijí tyto předpisy ode dne 1. dubna 2020.\nSměrnice 2000/84/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. dubna 2020.\nUsnesení Evropského parlamentu ze dne 8. února 2018 o úpravě času (2017/2968(RSP)) P8_TA(2018)0043.\nSTANOVISKO Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (21.2.2019)\nZpravodaj vítá návrh Evropské komise, aby v souladu s názory vyjádřenými Evropským parlamentem v jeho usnesení z února 2018 a občany došlo k ukončení střídání letního a zimního času.\nByly zveřejněny četné studie a zprávy, jež ukazují negativní důsledky změn času pro mnoho aspektů naší společnosti, od zdravotních rizik a problémů způsobených narušováním cirkadiánního rytmu ke zvýšení nehodovosti v období po změně času, zvýšené administrativní zátěži a zvýšeným nákladům pro mnohá hospodářská odvětví.\nEvropská komise v létě 2018 uspořádala veřejnou konzultaci, během níž obdržela 4,6 milionu odpovědí, z nichž 99,8 % pocházelo od občanů. Zbývajících 0,2 % odpovědí pocházelo od zúčastněných stran nebo podniků. Podle výsledků konzultace se 84 % respondentů vyslovilo pro ukončení střídání letního a zimního času. Současný návrh je proto v souladu s názory, jež vyjádřili občané, a zároveň zdůrazňuje potřebu soudržného a harmonizovaného přístupu k udržení fungování vnitřního trhu.\nÚzemí členských států EU jsou seskupena do tří různých časových pásem, GMT, GMT+1 a GMT+2. Při rozhodování o stálém časovém pásmu je proto třeba vzít v úvahu několik faktorů, jako jsou zeměpisné aspekty a přirozená časová pásma a jejich účinky na zdraví v důsledku dostupnosti denního světla.\nAčkoli členské státy mají i nadále pravomoci k rozhodování o svém standardním čase, zpravodaj považuje za nezbytné zachovat harmonizovaný přístup pro opatření týkající se času s cílem zajistit řádné fungování vnitřního trhu a vyhnout se závažným narušením, ke kterým by vedlo vytvoření „pestré směsice“, pokud by se členské státy rozhodly vytvořit v celé EU více časových hranic se změnou času o 60 minut.\nKoordinovaný přístup předpokládá vhodný časový plán, který členským státům umožní přesně posoudit účinky trvalé volby časové zóny GMT +1 a GMT +2 vzhledem k množství oblastí, které je třeba vzít v úvahu, jako jsou dopady na hospodářství z hlediska přeshraničního obchodu, komunikací a dopravy, ale také účinky na lidské zdraví, bezpečnost silničního provozu nebo životní prostředí.\nProto navrhujeme odložit datum vstupu v platnost o jeden rok tak, aby členské státy měly dostatek času na koordinaci svého přístupu a na řádné zapojení příslušných zúčastněných stran a občanů prostřednictvím veřejných konzultací.\nŘádnou koordinaci by mělo zajistit vytvoření sítě složené ze zástupců všech členských států a Komise, která by působila jako zprostředkovatel v případě, že by zamýšlená změna času v jednom členském státě vyvolala obavy jiných členských států a ovlivnila řádné fungování vnitřního trhu.\nHodnocení provádění této směrnice by mělo být provedeno po čtyřech letech její platnosti namísto pěti let, které navrhuje Komise.\nVýbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů vyzývá Výbor pro dopravu a cestovní ruch jako příslušný výbor, aby zohlednil tyto pozměňovací návrhy:\n(1) Členské státy se v minulosti rozhodly zavést úpravu letního času na vnitrostátní úrovni. Pro fungování vnitřního trhu bylo tedy důležité, aby bylo pro začátek a konec období letního času stanoveno společné datum a čas v celé Unii s cílem koordinovat změnu času v členských státech. V souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/84/ES používají všechny členské státy v současné době sezónní změnu času, k níž dochází dvakrát ročně. Standardní čas se mění na letní čas od poslední neděle v březnu až do poslední neděle v říjnu téhož roku.\n(2) Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 8. února 2018 vyzval Komisi, aby posoudila sezónní změnu času, k níž dochází dvakrát ročně, stanovenou směrnicí 2000/84/ES a aby v případě potřeby předložila návrh na její revizi. Usnesení zároveň potvrdilo, že je nezbytné, aby byl harmonizovaný přístup k úpravě času zachován v celé Unii, a zdůraznilo, že existuje celá řada vědeckých studií, které upozorňují na negativní vliv sezónních změn času, k nimž dochází dvakrát ročně, na lidské zdraví.\n(3) Komise přezkoumala dostupné důkazy, které poukazují na důležitost harmonizace pravidel Unie v této oblasti, aby se zajistilo řádné fungování vnitřního trhu, dlouhodobost a předvídatelnost a zabránilo se mimo jiné narušení plánování dopravních činností a fungování informačních a komunikačních systémů, vyšším nákladům na přeshraniční obchod či nižší produktivitě v oblasti zboží a služeb. Z důkazů jednoznačně nevyplývá, zda výhody úpravy letního času převažují nad nevýhodami spojenými se změnou času dvakrát ročně.\n(3a) Četné studie však prokázaly, že výhody sezónní změny času, jako jsou úspory energie, jsou přeceňovány, zatímco její negativní důsledky v různých oblastech, jako je například dopad na lidské zdraví a biorytmus („cirkadiánní rytmus“) nebo na schopnost soustředění, jsou naopak podceňovány.\n(4) Vede se živá veřejná diskuse, v jejímž rámci určitý počet občanských iniciativ zdůraznil své znepokojení nad sezonními změnami času, k nimž dochází dvakrát ročně, a některé členské státy již daly najevo, že upřednostňují, aby tato úprava přestala být používána. Tutéž ochotu ukončit střídání letního a zimního času vyjádřilo 4,6 milionu občanů, což představuje 84 % respondentů v rámci veřejné konzultace, kterou Komise zorganizovala v létě 2018. S ohledem na tento vývoj je nezbytné chránit řádné fungování vnitřního trhu a zabránit jeho významnému narušení v důsledku rozdílnosti mezi členskými státy v této oblasti. Je tudíž vhodné, aby se sezonní změny času, k nimž dochází dvakrát ročně, koordinovaně a harmonizovaně ukončily.\n(4a) Území členských států jsou seskupena ve třech různých časových pásmech nebo standardních časech, tj. GMT, GMT +1 a GMT +2. Značné rozpětí Evropské unie ze severu na jih znamená, že účinky času na denní světlo se v rámci Unie liší. Je proto důležité, aby členské státy před změnou svého časového pásma vzaly v úvahu zeměpisné aspekty času, tj. přirozená časová pásma a zeměpisnou polohu. Členské státy jsou vyzvány k tomu, aby před rozhodnutím o změně časových pásem konzultovaly občany a příslušné zúčastněné strany.\n(5) Touto směrnicí by nemělo být dotčeno právo jednotlivých členských států rozhodovat o standardním čase nebo časech ve vztahu k územím, která spadají do jejich pravomoci a územní působnosti Smluv, a o dalších příslušných změnách. Aby se však zabránilo jakémukoli většímu narušení fungování vnitřního trhu, měly by se členské státy zdržet změny standardního času na určitém území spadajícím do jejich pravomoci z důvodů souvisejících se sezónními změnami, ať už by změna byla vydávána za změnu časového pásma. Aby se navíc minimalizovalo narušení mimo jiné v oblasti dopravy, komunikací a v dalších dotčených odvětvích, měl by členský stát, který zamýšlí změnit standardní čas, Komisi a všem ostatním členským státům oznámit svůj záměr nejpozději 9 měsíců předtím, než má zamýšlená změna začít platit, a následně tyto oznámené změny uplatnit. Komise by na základě uvedeného oznámení měla posoudit dopad zamýšlené změny času na fungování vnitřního trhu. Rovněž by měla tyto informace zveřejnit, a informovat tak širokou veřejnost a zúčastněné strany.\n(5a) Za účelem zajištění harmonizovaného provádění této směrnice by členské státy měly předem koordinovat své rozhodnutí o předpokládaných standardních časech prostřednictvím vytvoření koordinačního mechanismu, aby se zabránilo tomu, že se členské státy v rámci časového pásma rozhodnou pro různé standardní časy. Koordinační mechanismus by měl sestávat z jednoho zástupce Komise a určeného zástupce za každý členský stát. Komise by měla usnadňovat koordinaci a vypracovat posouzení dopadů oznámeného rozhodnutí na řádné fungování vnitřního trhu. Rozhodnutí o provedení či neprovedení plánované změny času zůstává v pravomoci členských států po konzultaci a koordinaci s ostatními členskými státy.\n(6) Je tudíž nezbytné zrušit směrnici 2000/84/ES týkající se úpravy letního času, zavést společná pravidla, která by členským státům bránila v používání různé úpravy sezónního času, a stanovit povinnost oznamovat zamýšlenou změnu standardního času a posuzovat její dopad. Komise a členské státy by potom měly posuzovat účinky plánované změny na fungování vnitřního trhu, aby se zabránilo významným narušením. Tato směrnice má tedy za cíl přispět rozhodujícím způsobem k řádnému fungování vnitřního trhu, a měla by proto vycházet z článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, jak je vykládán v souladu s ustálenou judikaturou Soudního dvora Evropské unie.\n(7) Je důležité zabránit tomu, aby se členské státy rozhodly pro zavedení různého standardního času. Proto je nutné jim poskytnout dostatek času na zavedení jednotného a řádně koordinovaného postupu. Tato směrnice by se měla použít ode dne 30. března 2020, a poslední období letního času, na něž se vztahují pravidla směrnice 2000/84/ES, by tudíž v každém členském státě mělo začít v 1:00 hodin koordinovaného světového času dne 29. března 2020. Členské státy, které po tomto období letního času zamýšlejí přijmout standardní čas odpovídající času, který je používán v zimním období v souladu se směrnicí 2000/84/ES, by měly změnit svůj standardní čas v 1:00 hodin koordinovaného světového času dne 25. října 2020 tak, aby podobné a trvalé změny prováděné v různých členských státech nastaly současně. Je žádoucí, aby členské státy přijaly rozhodnutí o standardním čase, který každý z nich uplatní od roku 2020, ve vzájemné shodě.\n2. Bez ohledu na odstavec 1 mohou členské státy použít sezonní změnu svého standardního času nebo časů i v roce 2020, pokud tak učiní v 1:00 hodin koordinovaného světového času dne 25. října 2020. Členské státy oznámí své rozhodnutí uplatnit nebo neuplatnit tuto poslední sezónní změnu svého standardního času nebo časů 6 měsíců předtím, než změna nabude účinku.\n2a. Komise tuto informaci neprodleně zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie a do 1 měsíce od obdržení oznámení svolá setkání v rámci koordinačního mechanismu podle článku 2a.\n1. Aniž je dotčen článek 1, pokud se členský stát rozhodne změnit svůj standardní čas nebo časy na jakémkoli území spadajícím do jeho pravomoci, oznámí své rozhodnutí změnit svůj standardní čas nebo časy na kterémkoli území spadajícím do jeho pravomoci Komisi a ostatním členským státům nejméně 9 měsíců před tím, než změna nabude účinku.\n2. Komise tuto informaci neprodleně zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie a do 1 měsíce od obdržení oznámení svolá setkání v rámci koordinačního mechanismu podle článku 2a.\n1. Tato směrnice zavádí koordinační mechanismus s cílem zajistit harmonizovaný přístup k úpravě času v celé Unii a posílit spolupráci mezi členskými státy a Komisí při posuzování dopadu jakéhokoli rozhodnutí o změně standardního času na fungování vnitřního trhu.\n2. Koordinační mechanismus uvedený v odstavci 1 sestává z jednoho zástupce každého členského státu a zástupce Komise.\n3. Pokud členský stát oznámí Komisi své rozhodnutí podle čl. 1 odst. 2 nebo podle čl. 2 odst. 1, Komise svolá členské státy, aby posoudily a projednaly potenciální dopad zamýšlené změny na fungování vnitřního trhu, aby se předešlo podstatným narušením.\n4. Pokud Komise na základě posouzení uvedeného v odstavci 3 usoudí, že plánovaná změna bude mít značný vliv na řádné fungování vnitřního trhu, oznamující členský stát o tom informuje.\n5. Nejpozději 4 měsíce před datem zamýšlené změny se oznamující členský stát rozhodne, zda své rozhodnutí zruší, nebo jej ponechá v platnosti. Pokud se oznamující členský stát rozhodne své rozhodnutí ponechat, poskytne vysvětlení, které bude řešit negativní dopad změny na fungování vnitřního trhu.\n1. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění této směrnice nejpozději do [4 let ode dne použitelnosti této směrnice].\n2. Členské státy poskytnou Komisi příslušné informace nejpozději do [3 let ode dne použitelnosti této směrnice].\n1. Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 30. března 2020. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.\nSTANOVISKO Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova (20.2.2019)\nEvropský parlament ve svém usnesení ze dne 8. února 2018 vyzval Komisi, aby posoudila úpravu letního času a aby případně předložila návrh na její revizi.\nEvropská komise poté v létě 2018 uspořádala veřejnou konzultaci, z níž vyplynulo, že občané velmi podporují zrušení střídání letního a zimního času.\nZpravodajka zdůrazňuje vůli Parlamentu naslouchat tomuto jasnému přání evropských občanů. Podporuje proto návrh Komise na ukončení sezónních změn času, který byl předložen dne 12. září 2018.\nUkončení sezónních změn času má několik významných důsledků. Tyto důsledky se týkají zdraví občanů kvůli dopadu na biorytmus, ale také zdraví zvířat. Důsledky jsou rovněž velké, pokud jde o harmonizaci na úrovni EU. Území členských států pokrývají tři různá časová pásma (GMT 0, +1 a +2) a jakýkoli nepřipravený nebo nekoordinovaný přístup by mohl narušit fungování jednotného trhu. Pravomoc zvolit si standardní čas pro své území je i nadále v rukou členských států, a tudíž existuje vysoké riziko roztříštěnosti, pokud jde o různá časová pásma, protože by se sousední země mohly rozhodnout přejít na různý čas.\nZpravodajka rovněž vzala v úvahu, že rakouské předsednictví nezařadilo tuto otázku mezi své priority a že ministři dopravy na svých zasedáních v říjnu a v červnu 2018 ani v prosinci 2017 nedospěli v této věci k dohodě.\nS ohledem na tato omezení týkající se zrušení směrnice o letním čase navrhuje zpravodajka následující přístup:\nZásadní význam pro zajištění fungování jednotného trhu má koordinace, protože existence různého času má důsledky pro řadu hospodářských odvětví a pohyb občanů. To platí zejména s ohledem na skutečnost, že v době přijetí předchozí směrnice o změně času bylo pouze 15 členských států. Z těchto důvodů se zpravodajka domnívá, že vstup nové směrnice v platnost dne 1. dubna 2019 je předčasný a měl by být odložen na rok 2020, aby se členské státy mohly připravit na změnu a koordinovat svůj postup.\nAniž je dotčena pravomoc členských států stanovit svůj standardní čas, zpravodajka navrhuje vrátit se k zimnímu času coby standardnímu času. Vzhledem k tomu, že zavedení celoročního letního času by z technického hlediska představovalo změnu časového pásma, pokud by všechny země zvolily zimní čas jako standardní čas, usnadnily by proces ukončení změny času a zabránily by roztříštěnosti mezi členskými státy.\nDalší možností, jak tento proces zjednodušit, je rozdělení členských států do skupin sousedních zemí, a to v souladu s časovými pásmy (GMT 0, +1 a +2), aby se zachoval současný stav.\nVýbor pro zemědělství a rozvoj venkova vyzývá Výbor pro dopravu a cestovní ruch jako příslušný výbor, aby zohlednil tyto pozměňovací návrhy:\n(2) Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 8. února 2018 vyzval Komisi, aby společně s členskými státy posoudila úpravu letního času stanovenou směrnicí 2000/84/ES a aby v případě potřeby předložila návrh na její revizi. Usnesení zároveň potvrdilo, že je nezbytné, aby byl harmonizovaný přístup k úpravě času zachován v celé Unii.\n(3) Komise přezkoumala dostupné důkazy, které poukazují na důležitost harmonizace pravidel Unie v této oblasti, aby se zajistilo řádné fungování vnitřního trhu, byla vytvořena právní jistota a dlouhodobá spolehlivost a zabránilo se mimo jiné narušení plánování a výkonu dopravních činností v oblasti osobní a nákladní dopravy a fungování informačních a komunikačních systémů, vyšším nákladům na přeshraniční obchod či nižší produktivitě v oblasti zboží a služeb a vlivům na zemědělskou produktivitu. Z důkazů vyplývá, že výhody úpravy letního času nepřevažují nad nevýhodami spojenými se změnou času dvakrát ročně.\n(3a) V této souvislosti může jako příklad sloužit situace chovatelů hospodářských zvířat, kteří původně považovali úpravu letního času za neslučitelnou s pracovními postupy v zemědělství, zejména vzhledem k již tak velmi brzkému začátku pracovního dne podle standardního času. Také změna času každého půlroku ztěžovala vstup produktů nebo zvířat na trh. A v neposlední řadě se předpokládala nižší produkce mléka vzhledem k tomu, že krávy nezměnily svůj přirozený rytmus dojení. Moderní zemědělské vybavení a postupy však způsobily v zemědělství revoluci, takže většina těchto problémů se již nejeví jako relevantní, zatímco stále převládají obavy týkající se biorytmu zvířat a pracovních podmínek zemědělců.\n(4) O úpravě letního času se díky aktivní účasti vnitrostátních akčních skupin v mnoha členských státech vede živá veřejná diskuse a některé členské státy již daly najevo, že upřednostňují, aby tato úprava přestala být používána. Během uskutečněných diskusí posuzovali odborníci z různých odvětví, včetně humánní a veterinární medicíny, zemědělství, vzdělávání a cestovního ruchu, negativní dopady každoroční změny času. S ohledem na tento vývoj je nezbytné i nadále zajistit řádné fungování vnitřního trhu a zabránit jeho významnému narušení v důsledku rozdílnosti mezi členskými státy v této oblasti. Je tudíž vhodné, aby se úprava letního času koordinovaně ukončila.\n(4a) Řada občanských iniciativ upozornila na obavy občanů, pokud jde o změnu času dvakrát ročně, a členské státy by měly mít čas a příležitost provést vlastní veřejné konzultace a posouzení dopadů, s cílem lépe porozumět důsledkům zrušení sezónních změn času ve všech regionech.\n(4b) Za účelem zajištění harmonizovaného provádění této směrnice členské státy vzájemně konzultují a koordinují veškeré změny časových pásem, aby se předešlo nepraktickým časovým pásmům a zatěžujícím narušením vnitřního trhu.\n(5) Touto směrnicí by nemělo být dotčeno právo jednotlivých členských států rozhodovat o standardním čase nebo časech ve vztahu k územím, která spadají do jejich pravomoci a územní působnosti Smluv, a o dalších příslušných změnách. Aby se však zajistilo, že používání úpravy letního času jen některými z členských států nenaruší fungování vnitřního trhu, měly by se členské státy zdržet změny standardního času na určitém území spadajícím do jejich pravomoci z důvodů souvisejících se sezónními změnami, ať už by změna byla vydávána za změnu časového pásma. Aby se navíc minimalizovalo narušení mimo jiné v oblasti dopravy, komunikací, zemědělském odvětví a v dalších dotčených odvětvích, měly by členské státy Komisi včas oznámit svůj záměr změnit standardní čas a následně tyto oznámené změny uplatnit. Komise by na základě uvedeného oznámení měla informovat všechny členské státy, aby mohly přijmout veškerá nezbytná opatření. Rovněž by měla tyto informace zveřejnit, a informovat tak širokou veřejnost a zúčastněné strany.\n(7) Tato směrnice by se měla použít ode dne1. dubna 2020, a poslední období letního času, na něž se vztahují pravidla směrnice 2000/84/ES, by tudíž v každém členském státě mělo začít v 1:00 hodin koordinovaného světového času dne 29. března 2020. Členské státy, které po tomto období letního času zamýšlejí přijmout standardní čas odpovídající času, který je používán v zimním období v souladu se směrnicí 2000/84/ES, by měly změnit svůj standardní čas v 1:00 hodin koordinovaného světového času dne 31. října 2020 tak, aby podobné a trvalé změny prováděné v různých členských státech nastaly současně a dobře koordinovaným způsobem. Je žádoucí, aby členské státy přijaly rozhodnutí o standardním čase, který každý z nich uplatní od roku 2020, ve vzájemné shodě.\n1. Členské státy nepoužívají sezónní změny svého standardního času nebo časů. Společně si zvolí buď trvalý standardní čas, nebo trvalý letní čas, který se bude uplatňovat v celé EU.\nCílem je vyhnout se množství různých časů v zemích EU. Společná volba na úrovni EU by prospěla jednotnému trhu a každodennímu životu občanů.\n2. Bez ohledu na odstavec 1 mohou členské státy použít sezonní změnu svého standardního času nebo časů i v roce 2020, pokud tak učiní v 1:00 hodin koordinovaného světového času dne 31. října 2020. Členské státy toto rozhodnutí oznámí v souladu s článkem 2.\nČlenské státy přijmou a zveřejní právní předpisy, nařízení a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 1. dubna 2020. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.\nSměrnice 2000/84/ES se zrušuje s účinkem od 1. dubna 2020.\nSTANOVISKO Výboru pro právní záležitosti (21.2.2019)\nZpravodaj vítá návrh Komise na harmonizované ukončení sezónních změn času ve všech členských státech, který odpovídá na četné žádosti Parlamentu o takové opatření v posledních letech.\nPraxe, kdy se dvakrát ročně mění čas podle právních předpisů Unie platných již téměř čtyřicet let, se v poslední době setkává s velkým odporem občanů a občanské společnosti.\nJe třeba zdůraznit, že tyto sezónní změny času ovlivňují nejen fungování vnitřního trhu, ale vzbuzují také řadu obav ohledně veřejného zdraví, mimo jiné v souvislosti s ochranou určitých menšinových skupin, které jsou nepřiměřeně ovlivňovány narušením 24hodinových cyklů. Studie navíc ukazují, že v období po změně času se zvyšuje počet nehod a srdečních infarktů.\nAčkoliv je jasné, že je třeba přijmout opatření na úrovni Unie s cílem harmonizovat ukončení sezónních změn času, pravidla v podobě přímo použitelného nařízení, která by předepisovala použití standardního nebo letního času ve všech členských státech, by byla přehnaná a nezohledňovala by různé potřeby a podmínky v různých částech EU. Proto by členské státy měly mít možnost se samy rozhodnout. Měly by však mít k dispozici více času, než začne daná směrnice platit, aby se mohly připravit na změnu, kterou je třeba provést ve vzájemné shodě a koordinovaně.\nZpravodaj vyjadřuje politování nad tím, že Komise neprovedla žádné skutečné posouzení dopadu a neuspořádala úplnou dvanáctitýdenní konzultaci s veřejností a zainteresovanými stranami předtím, než předložila návrh na aktualizaci směrnice 2000/84/ES. Je třeba zdůraznit, že v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů se orgány zavázaly k tomu, že posouzení dopadu a konzultace budou vnímat jako zásadně důležité nástroje ke zvýšení kvality právních předpisů Unie.\nZpravodaj nicméně zcela souhlasí se zpravodajkou hlavního příslušného výboru v tom, že by tato směrnice měla být přijata co nejdříve, v ideálním případě před skončením stávajícího volebního období, aby byla zaručena právní jistota a členské státy se mohly dobře připravit na nadcházející změny.\nVýbor pro právní záležitosti vyzývá Výbor pro dopravu a cestovní ruch jako příslušný výbor, aby zohlednil tyto pozměňovací návrhy:\ns ohledem na výsledky on-line konzultace provedené Evropskou komisí mezi 4. červencem 2018 a 16. srpnem 2018,\n(2) Na základě několika petic a řady iniciativ od občanů, parlamentních otázek a veřejného slyšení v této věci Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 8. února 2018 vyzval Komisi, aby posoudila úpravu letního času stanovenou směrnicí 2000/84/ES a aby v případě potřeby předložila návrh na její revizi. Usnesení zároveň potvrdilo, že je nezbytné, aby byl harmonizovaný přístup k úpravě času zachován v celé Unii.\n(3) Harmonizace pravidel Unie musí zajistit řádné fungování vnitřního trhu s dlouhodobým zaměřením a předvídatelností a zabránit mimo jiné narušení plánování dopravních činností a fungování informačních a komunikačních systémů, vyšším nákladům na přeshraniční obchod či nižší produktivitě v oblasti zboží a služeb, což jsou záležitosti se zásadním dopadem na řádné fungování vnitřního trhu, podnikatelskou činnost a životy občanů. Z důkazů jednoznačně nevyplývá, že ze změny času dvakrát ročně neplynou žádné významné výhody, přestože řada vědeckých studií, včetně studie výzkumné služby Evropského parlamentu z října 2017 o úpravě letního času EU podle směrnice 2000/84/ES, poukazuje na existenci negativních vlivů na lidské zdraví, zejména pro určité skupiny, jako jsou děti a starší osoby, a naznačuje souvislost s kardiovaskulárními onemocněními prostřednictvím narušení vnitřního biologického rytmu. Z ekonomického hlediska jsou změny zimního a letního času spojeny s dodatečnými náklady a administrativní zátěží ve mnohých odvětvích.\n(4) Veřejná konzultace o úpravě letního času, kterou pořádala Komise v červenci a srpnu 2018, obdržela 4,6 milionu odpovědí, což je nejvyšší počet odpovědí, který kdy Komise během jakékoliv konzultace obdržela, naznačuje, že občané upřednostňují zrušení střídání letního a zimního času. Také některé členské státy již rovněž daly najevo, že upřednostňují, aby tato úprava přestala být používána. S ohledem na tento vývoj je nezbytné i nadále zajistit řádné fungování vnitřního trhu a zabránit jeho významnému narušení v důsledku rozdílnosti mezi členskými státy v této oblasti. Je tudíž vhodné, aby se úprava letního času koordinovaně ukončila.\n(5) Touto směrnicí by nemělo být dotčeno právo jednotlivých členských států v souladu se zásadou subsidiarity rozhodovat o standardním čase nebo časech ve vztahu k územím, která spadají do jejich pravomoci a územní působnosti Smluv, a o dalších příslušných změnách. Aby se minimalizovalo narušení fungování vnitřního trhu, mimo jiné v oblasti dopravy, komunikací a v dalších dotčených odvětvích, a umožnila koordinace, měly by členské státy Komisi do 1. dubna 2020 oznámit svůj záměr změnit standardní čas. Komise by na základě uvedeného oznámení měla informovat všechny ostatní členské státy, širokou veřejnost a zúčastněné strany zveřejněním těchto informací včas a vhodným způsobem. Měla by rovněž posoudit dopad plánovaných změn standardního času na fungování vnitřního trhu a provést odbornou analýzu této záležitosti s přihlédnutím k přírodním, zdravotním a sociálním hlediskům i k zeměpisným rozdílům mezi členskými státy.\n(5a) Za účelem zajištění jednotného provádění této směrnice by členské státy měly předem koordinovat své rozhodnutí o předpokládaném standardním čase. Komise by proto měla vytvořit mechanismus koordinace s cílem zajistit harmonizovaný a koordinovaný přístup k úpravě času v celé Unii. Koordinační mechanismus by měl sestávat z jednoho určeného zástupce každého členského státu a jednoho zástupce Komise.\n(6) Je tudíž nezbytné ukončit harmonizaci úpravy období letního času stanovené směrnicí 2000/84/ES a zavést společná pravidla, která by členským státům bránila v používání různé úpravy sezónního času. Tato směrnice má za cíl přispět rozhodujícím způsobem k řádnému fungování vnitřního trhu, a měla by proto vycházet z článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, jak je vykládán v souladu s ustálenou judikaturou Soudního dvora Evropské unie.\n(6a) Změna času nesouvisející se sezónním přechodem povede k nákladům na přechod, zejména pokud jde o systémy IT v dopravě a dalších odvětvích. S cílem výrazně snížit náklady na tento přechod je zapotřebí přiměřeného přípravného období pro provedení této směrnice.\n(7) S cílem zajistit koordinovanou harmonizaci standardního času v souladu s cílem této směrnice by pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o posunutí data použitelnosti této směrnice, měla být přenesena na Komisi v případě, že by úpravy času mohly vážně narušit řádné fungování vnitřního trhu. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na setkání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci..\n(7a) Členské státy by měly mezi sebou koordinovat standardní čas, který si zvolí, který by měl být co nejjednotnější ve všech členských státech, aby nedošlo k výrazným rozdílům v časových pásmech v EU, tak aby bylo zajištěno řádné fungování vnitřního trhu, který by měl být pro občany, spotřebitele a dotčená odvětví předvídatelný.\n(8) Provádění této směrnice by mělo být monitorováno. Výsledky tohoto monitorování by měla Komise předložit v dostatečně podložené zprávě Evropskému parlamentu a Radě. Zpráva by měla být vypracována na základě informací, které jednotlivé členské státy včas poskytnou Komisi, aby mohla zprávu předložit ve stanovené lhůtě.\n2. Bez ohledu na odstavec 1 mohou členské státy použít sezonní změnu svého standardního času. Členské státy toto rozhodnutí oznámí v souladu s článkem 2.\n1. Komise vytvoří mechanismus koordinace s cílem zajistit harmonizovaný a koordinovaný přístup k úpravě času v celé Unii. Mechanismus koordinace sestává z jednoho zástupce každého členského státu a jednoho zástupce Komise.\n2. Členské státy oznámí Komisi svá rozhodnutí podle článku 1 do 1. dubna 2020. Mechanismus koordinace bezodkladně prodiskutuje a posoudí možný dopad plánované změny na fungování vnitřního trhu, aby se zabránilo významným narušením.\n3. Pokud se na základě posouzení uvedeného v odstavci 2 Komise domnívá, že předpokládaná změna významně naruší fungování vnitřního trhu, informuje o tom dotčený členský stát.\n4. Nejpozději do 31. října 2020 se členské státy rozhodnou, zda zachovají svůj záměr či nikoliv. Poskytnou podrobné vysvětlení, jak zabrání negativnímu dopadu této změny na fungování vnitřního trhu.\n1. Komise v úzké spolupráci s mechanismem koordinace uvedeným v článku 2 pozorně monitoruje předpokládané úpravy času v celé Unii.\n2. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 2b, pokud jde o posunutí data použitelnosti této směrnice o maximálně 12 měsíců, pokud je toho názoru, že plánované úpravy času oznámené členskými státy by mohly vážně narušit fungování vnitřního trhu.\n3. Je-li to ze závažných naléhavých důvodů nutné, použije se pro akty v přenesené pravomoci, jež byly přijaty podle tohoto článku, postup stanovený v článku 2c.\n2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 2a je svěřena Komisi na dobu [bude upřesněno] let ode dne [datum vstupu této směrnice v platnost].\n3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 2a kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů přijatých v přenesené pravomoci.\n6. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 2a vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě [bude upřesněno] měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o [bude upřesněno] měsíce.\nČlánek 2 c (nový)\n2. Evropský parlament nebo Rada mohou vyslovit proti aktu v přenesené pravomoci námitky postupem podle článku 2b. V takovém případě zruší Komise tento akt neprodleně poté, co jí Evropský parlament nebo Rada oznámí rozhodnutí o vyslovení námitek.\n1. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění této směrnice do 31. prosince 2025. V této zprávě o provádění bude kladen zvláštní důraz na účinky na lidské zdraví.\n1a. Komise provede komplexní posouzení dopadů a analýzu nákladů/přínosů, pokud jde o zrušení sezónních změn času v EU.\n2. Členské státy poskytnou Komisi příslušné informace do 30. dubna pět let po přijetí této směrnice.\nČlenské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do roku 2020. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.\nSměrnice 2000/84/ES se zrušuje s účinkem od roku 2020.\nSTANOVISKO Petičního výboru (20.2.2019)\nCílem tohoto návrhu je ukončit sezónní změny času v členských státech EU. Právní předpisy EU o úpravě letního času byly poprvé zavedeny v roce 1980 s cílem sjednotit odlišné vnitrostátní postupy a harmonogramy týkající se letního času. Od roku 2001 se úprava letního času v EU řídí směrnicí 2000/84/ES, která všem členským státům ukládá povinnost přejít na letní čas poslední neděli v březnu a vrátit se ke standardnímu („zimnímu“) času poslední neděli v říjnu.\nTento systém pololetních změn času je stále častěji zpochybňován občany, Evropským parlamentem i stále větším počtem členských států.\nEvropský parlament ve svém usnesení ze dne 8. února 2018(1) požádal Komisi, aby posoudila úpravu letního času stanovenou směrnicí 2000/84/ES a v případě potřeby předložila návrh na její revizi. Evropská komise rovněž provedla veřejnou konzultaci, během níž obdržela 4,6 milionu odpovědí – nejvíce odpovědí, co kdy při konzultaci Komise přišlo –, v nichž se 84 % respondentů vyslovilo pro zrušení pololetních změn času, zatímco 16 % chtělo změny času ponechat.\nÚprava letního času je navíc opakujícím se tématem při práci Petičního výboru (PETI), který v průběhu let obdržel přes 100 s ním souvisejících petic. Téměř všichni jejich předkladatelé byli pro zrušení nutnosti vždy dvakrát ročně přeřizovat hodiny, upozorňovali v první řadě na zdravotní ohledy a zanedbatelný význam změny času z hlediska úspory energie. Někteří předkladatelé petic tvrdí, že změna času má obzvláště nepříznivý dopad na zranitelné skupiny, jako jsou děti a senioři. Výbor PETI projednával petice související s letním časem na svých schůzích v červenci 2015 a v listopadu 2017.\nJak se uvádí ve studii výzkumné služby Evropského parlamentu z října 2017 o úpravě letního času v EU podle směrnice 2000/84/ES, mělo by být vzato v úvahu, že skutečně existují negativní dopady těchto změn na lidské zdraví, a pololetní změny času by měly být zrušeny. Jednoznačným příkladem důležitosti diskuse o dopadu letního času na lidské vnitřní hodiny je skutečnost, že Nobelovu cenu v oboru fyziologie a lékařství za rok 2017 získali Jeffrey C. Hall, Michael Rosbash a Michael W. Young za své objevy molekulárních mechanismů ovládajících cirkadiánní rytmus, které vysvětlují, jak fungují vnitřní lidské, biologické hodiny a jaký dopad na naše zdraví a blaho má nesoulad mezi vnějším prostředím a vnitřními biologickými hodinami. Jinými slovy, výsledky chronobiologického výzkumu naznačují, že dopad na přirozený biorytmus lidského organismu může být vážnější, než se doposud předpokládalo. Mimoto čl. 114 odst. 8 SFEU stanoví, že „upozorní-li členský stát v některé oblasti, která byla předmětem harmonizačních opatření, na určitý problém veřejného zdraví, uvědomí o něm Komisi, která neprodleně přezkoumá, zda nenavrhne Radě odpovídající opatření“.\nV tomto kontextu chce tento návrh stanoviska podpořit myšlenku, že by měly být pololetní změny času zrušeny koordinovaným způsobem, aby nedošlo k jakýmkoli potenciálním nepříznivým zdravotním důsledkům, a se zřetelem k tomu, že údajné úspory energie se nedostavují.\nNávrh stanoviska přichází s tím, že zrušení pololetních změn času by mělo proběhnout tak, aby nedošlo k jakémukoli výraznému narušení vnitřního trhu v důsledku rozdílností mezi členskými státy v tomto ohledu. Podle mínění zpravodajky by původní návrh Komise, který dává členským státům možnost se jednostranně rozhodnout, který čas upřednostní jako standardní, mohl vytvořit stav, kdy mezi členskými státy vznikne pestrá mozaika časových pásem, a vnitřní trh se tak stane ještě rozpolcenějším. Ještě více by to zkomplikovalo přeshraniční obchod, dopravu, komunikace a cestování v rámci vnitřního trhu. V zájmu zajištění harmonizace zpravodajka proto navrhuje, aby byly pololetní změny času zrušeny, jak ostatně žádají téměř všichni předkladatelé petic.\nPetiční výbor vyzývá Výbor pro dopravu a cestovní ruch jako příslušný výbor, aby zohlednil tyto pozměňovací návrhy:\n(2) Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 8. února 2018 na základě petic a požadavků, které jeho Petiční výbor obdržel od občanů, vyzval Komisi, aby posoudila úpravu letního času stanovenou směrnicí 2000/84/ES a aby v případě potřeby předložila návrh na její revizi. Usnesení zároveň potvrdilo, že je nezbytné, aby byl harmonizovaný a koordinovaný přístup k úpravě času zachován v celé Unii.\n(3) Komise přezkoumala dostupné důkazy, které poukazují na důležitost harmonizace pravidel Unie v této oblasti, aby se zajistilo řádné fungování vnitřního trhu a zabránilo se mimo jiné narušení plánování dopravních činností a fungování informačních a komunikačních systémů, vyšším nákladům na přeshraniční obchod či nižší produktivitě v oblasti zboží a služeb.\n(4) O úpravě letního času se vede živá veřejná diskuse, jak je zřejmé z reakcí občanů v podobě předložených petic žádajících ukončení pololetních změn času a z veřejné konzultace na téma úpravy letního času v EU, která vedla k největšímu počtu odpovědí, jaký kdy Komise při konzultaci obdržela. Některé členské státy již daly najevo, že upřednostňují, aby tato úprava přestala být používána. S ohledem na tento vývoj je nezbytné i nadále zajistit řádné fungování vnitřního trhu a zabránit jeho významnému narušení v důsledku rozdílnosti mezi členskými státy v této oblasti, jež by mohlo mít dopad na hospodářskou i politickou integraci Unie. Mnoho občanů se vyjádřilo pro ukončení střídání letního a zimního času, a to hlavně z důvodů souvisejících se zdravím. V peticích, které obdržel Evropský parlament, občané tvrdí, že změna času má obzvláště nepříznivý dopad na zranitelné skupiny, jako jsou děti a senioři. Několik studií kromě toho prokázalo negativní důsledky pololetních změn času v různých oblastech, jako jsou dopady na zdraví v podobě narušení cirkadiánního rytmu, zvýšená nehodovost v silničním provozu ve dnech následujících po změně času a administrativní zátěž a dodatečné náklady v mnoha hospodářských odvětvích. Je proto naprosto nezbytné zaujmout harmonizovaný a řádně koordinovaný přístup k ukončení pololetních změn času.\n(4a) Je nutné vzít v úvahu značnou zeměpisnou vzdálenost mezi severními a jižními územími Evropské unie, což znamená, že účinky času na množství denního světla se v rámci EU liší. Z tohoto důvodu musíme zvážit zeměpisné aspekty času a zároveň zachovat stávající časová pásma.\n(6) Je tudíž nezbytné ukončit harmonizaci úpravy období letního času stanovené směrnicí 2000/84/ES a zavést společná pravidla, která by členským státům bránila v používání různé úpravy sezónního času, kdy by ke změně jejich standardního času docházelo častěji než jednou za rok, a která by pro plánované změny standardní času stanovila oznamovací povinnost. Pro hladké fungování vnitřního trhu je nezbytné, aby všechny členské státy používaly stejnou úpravu času při zachování stávajících časových pásem, aby tak na vnitřním trhu nevznikla nepřehledná mozaika časových pásem. Tato směrnice má za cíl přispět rozhodujícím způsobem k řádnému fungování vnitřního trhu, a měla by proto vycházet z článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, jak je vykládán v souladu s ustálenou judikaturou Soudního dvora Evropské unie.\n(7) Tato směrnice by měla vstoupit v platnost a být uplatňována od osmnáctého měsíce po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, což poskytne společnosti i hospodářským subjektům dostatek času na přizpůsobení se nové situaci. Pro hladké fungování vnitřního trhu je zásadní, aby na vnitřním trhu nevznikla nepřehledná mozaika časových pásem. Členské státy by se proto měly dohodnout na harmonizované úpravě standardních časů v EU.\n1. Od [xx] členské státy neuplatňují žádné pololetní změny času.\n2. vypouští se\n1. Členské státy v souladu s článkem 1 uplatňují harmonizovanou a koordinovanou úpravu standardních časů v Unii.\n1. Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do [datum použitelnosti směrnice]. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.\nPoužijí tyto předpisy v souladu s článkem 1 této směrnice.\nSměrnice 2000/84/ES se zrušuje s účinkem ode dne vstupu směrnice o ukončení sezónních změn času v platnost.\nTato směrnice vstupuje v platnost a uplatňuje se od osmnáctého měsíce následujícího po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.\nPoslední aktualizace: 22. března 2019 Právní upozornění - Ochrana soukromí


Homilie při slaven� Eucharistie ze slavnosti sv. V�clava, Star� Boleslav, 28. z�ř� 2009\nHOMILY BY THE HOLY FATHER Esplanade on the Way to Melnik in Star� Boleslav\nHomilie při slaven� Eucharistie ze slavnosti sv. V�clava\nStar� Boleslav, 28. z�ř� 2009\nP�ni kardin�lov�,ctihodn� bratři v biskupsk� a kně�sk� slu�bě, draz� bratři a sestry,mil� mlad� př�tel�, s velikou radost� se s v�mi setk�v�m dnes r�no, kdy se ch�l� ke konci m� apo�tolsk� cesta v milovan� Česk� republice. V�echny srdečně zdrav�m, předev��m pana kardin�la arcibiskupa, jemu� jsem vděčn� za slova, kter� mi přednesl va��m jm�nem na zač�tku t�to eucharistick� slavnosti. Svůj pozdrav adresuji i dal��m kardin�lům, biskupům, kně��m a zasvěcen�m osob�m, představitelům laick�ch hnut� a sdru�en�, a obzvl�tě ml�de�i. V�t�m pana prezidenta republiky, jemu� srdečně blahopřeji k jeho jmenin�m; blahopř�n� pos�l�m v�em, kdo nos� jm�no V�clav, a cel�mu česk�mu lidu v den jeho st�tn�ho sv�tku.\nDnes r�no n�s u olt�ře sjednocuje slavn� vzpom�nka na mučedn�ka svat�ho V�clava, jeho� relikvie jsem před m�� svatou uctil v bazilice jemu zasvěcen�. Svou krv� skropil va�i zem. Jeho orlice, kterou jste vybrali jako znak m� n�v�těvy zde � před chv�l� to připomněl v� kardin�l arcibiskup � je historick�m symbolem vzne�en�ho česk�ho n�roda. Tento velik� světec, kter�ho r�di naz�v�te �věčn�m� kn�etem Čechů, n�s zve, abychom vytrvale a věrně n�sledovali Krista, vyb�z� n�s, abychom byli svat�. On s�m je vzorem svatosti pro v�echny, obzvl�tě pro ty, kteř� ř�d� osudy společnosti a n�roda. Av�ak pt�me se: je svatost v dne�n� době je�tě aktu�ln�? Anebo je to sp�e něco, co je m�lo přita�liv� a nedůle�it�? Nehledaj� se dnes v�ce �spěch a lidsk� sl�va? Av�ak jak dlouho trv� a jakou cenu m� pozemsk� �spěch?\nMinul� stolet� � a va�e země toho byla svědkem � vidělo padnout nem�lo mocn�ch, o nich� se zd�lo, �e dos�hli v�in takřka z�vratn�ch. A najednou byla jejich moc pryč. Ti kdo pop�raj� Boha, a v důsledku toho postr�daj� �ctu k člověku, maj� � zd� se � snadn� �ivot a dosahuj� materi�ln�ho �spěchu. Stač� v�ak nahl�dnout pod povrch a zjist�me, �e tito lid� jsou ne�ťastn� a nespokojen�. Pouze ten, kdo v srdci uchov�v� posv�tnou �b�zeň Bo��, m� důvěru i v člověka a dok�e věnovat svůj �ivot vytvořen� spravedlivěj��ho a bratrsk�ho světa. Dnes je třeba lid� �věř�c�ch� a �věrohodn�ch�, připraven�ch roz��řit do ka�d� oblasti společnosti ty křesťansk� z�sady a ide�ly, jimi� se inspiruje jejich jedn�n�. To je svatost, univerz�ln� povol�n� v�ech pokřtěn�ch, kter� je vede, aby plnili sv� povinnosti věrně a s odvahou, aby nehleděli na vlastn� sobeck� z�jem, ale na společn� dobro, a hledali v ka�d�m okam�iku Bo�� vůli.\nV evangeliu jsme k tomu zcela jasně sly�eli: �Neboť co prospěje � ř�k� Je�� � člověku, kdy� z�sk� cel� svět, ale ztrat� svou du�i?� (Mt 16,26). P�n n�s tak vyb�z�, abychom si uvědomili, �e skutečnou hodnotu lidsk� existence nelze měřit jen pozemsk�mi statky a pom�jiv�mi z�jmy. Nejsou to hmotn� věci, kter� by uspokojily nesm�rnou touhu ukrytou v srdci ka�d�ho člověka po nalezen� smyslu vlastn�ho �ivota a po �těst�. Proto Je�� nev�h� navrhnout sv�m učedn�kům ��zkou� cestu svatosti: �Kdo v�ak svůj �ivot pro mne ztrat�, nalezne ho� (v. 25). A dnes r�no n�m jasně opakuje: �Kdo chce j�t za mnou, zapři s�m sebe, vezmi svůj kř� a n�sleduj mě!� (v. 24). Jistě, je to tvrd� řeč a je tě�k� ji přijmout a uskutečnit. Svědectv� světců a světic n�m v�ak dokazuje, �e je to mo�n�, svěř�-li se člověk Kristu a spolehne se na něj. Př�klad svat�ch povzbuzuje ka�d�ho, kdo si ř�k� křesťan, aby byl důvěryhodn�, tedy �il v souladu s principy v�ry, kterou vyzn�v�. Opravdu nestač� působit zd�n�m dobr�ho a čestn�ho člověka; je třeba j�m skutečně b�t. A dobr� a čestn� je ten, kdo nezakr�v� s�m sebou světlo Bo��, nevyn�� sebe, n�br� nech�v� skrze sebe prosv�tat Boha.\nTo je i poučen� ze �ivota svat�ho V�clava, kter� měl odvahu d�t přednost kr�lovstv� nebesk�mu před kouzlem pozemsk� moci. Jeho pohled se nikdy neodloučil od Je��e Krista, kter� za n�s trpěl, a dal n�m tak př�klad, abychom �li v jeho stop�ch, jak p�e svat� Petr v druh�m čten�, kter� jsme před chv�l� sly�eli. Jako P�nův poslu�n� učedn�k, mlad� kn�e V�clav zůstal věrn� učen� evangelia, je� mu v�t�pila jeho svat� babička, mučednice Ludmila. Proto je�tě předt�m, ne� se pustil do budov�n� pokojn�ho sou�it� ve sv� vlasti a se sousedn�mi zeměmi, postaral se, aby upevnil křesťanskou v�ru. Proto povol�val kněze a stavěl kostely. V prvn� staroslověnsk� �legendě� čteme, �e �přisluhoval slu�ebn�kům Bo��m, mnoh� kostely zdobil zlatem� a �e �v�em chud�m prokazoval dobrodin�, nah� od�val, lačn� krmil, pocestn� přij�mal podle slov evangelia, vdov�m nedal ukřivdit, v�echny lidi, chud� i bohat� miloval�. Od P�na se naučil b�t �milosrdn� a milostiv� (resp. �alm) a prodchnut duchem evangelia dok�zal odpustit i bratru, kter� usiloval o jeho �ivot. Pr�vem ho proto vz�v�te jako �dědice� sv�ho n�roda a ve v�m dobře zn�m� p�sni jej pros�te, aby mu nedal zahynout.\nV�clav zemřel jako mučedn�k pro Krista. Je zaj�mav� si pov�imnout, �e Boleslav se sice bratrovra�dou zmocnil pra�sk�ho kn�ec�ho stolce, av�ak koruna, kterou si pak vkl�dali na hlavu jeho n�sledn�ci, nenesla Boleslavovo jm�no. Nese naopak jm�no svat�ho V�clava, na svědectv�, �e �trůn kr�le, kter� soud� chud�ky spravedlivě, bude st�t navěky� (srov. dne�n� liturgie hodin). To lze hodnotit jako z�zračn� z�sah Boha, kter� neopou�t� sv� věrn�: �Nevinn� pora�en� zv�tězil nad krut�m nepř�telem stejně jako Kristus na kř�i� (srov. Legenda o svat�m V�clavu), a krev mučedn�ka nevolala po nen�visti a pomstě, ale po odpu�těn� a m�ru.\nDraz� bratři a sestry, poděkujme společně v t�to Eucharistii P�nu, �e va�� vlasti a c�rkvi dal tohoto svat�ho panovn�ka. Z�roveň se modleme, abychom jako on i my rozhodn�m krokem putovali ke svatosti. Je to samozřejmě tě�k�, neboť v�ra je st�le vystavov�na mnoha zkou�k�m; kdy� se v�ak nech�me přitahovat Bohem, kter� je Pravda, bude n� krok pevn�, proto�e pozn�me s�lu jeho l�sky. K� tuto milost z�sk�me na př�mluvu svat�ho V�clava a dal��ch svat�ch ochr�nců česk�ch zem�. Ať n�s ochraňuje a v�dy n�m pom�h� Panna Maria, Kr�lovna m�ru a Matka l�sky. Amen!