2.1. Měření napětí a proudu\nJedním ze základních elektrických měřicích přístrojů na školách jsou a asi ještě nějakou dobu zůstanou deprézské měřicí přístroje, tj. přístroje s otočnou cívkou. Před všemi digitálními multimetry mají totiž jednu velikou přednost - nepotřebují ke svým základním činnostem, tj. k měření napětí nebo proudu baterie nebo připojení na rozvodnou síť (přívlastek ”rozvodnou” nesmíme dnes, v době počítačových sítí, již opomínat). Navíc si v současné době i výrobci číslicových ručních přístrojů uvědomují přednosti analogové indikace a vybavují své číslicové multimetry navíc analogovým sloupcovým displejem. Věnujme se proto chvíli deprézským měřicím přístrojům. Výchylka ručičky deprézského přístroje je úměrná proudu, který protéká otočnou cívkou, a sice první mocnině tohoto proudu. Je tedy třeba si uvědomit, že i při měření napětí musí měřený zdroj dodat do otočné cívky proud, aby způsobil její vychýlení. Proud protékající otočnou cívkou na plnou výchylku přístroje je jednou ze základních charakteristik deprézského přístroje. Tento proud zjistíme nejsnáze tak, že se podíváme na nejcitlivější stejnosměrný proudový rozsah přístroje (pokud se jedná o universální, tedy vícerozsahový přístroj). U běžných přístrojů bývá 1 mA, u citlivých systémů 20 nebo dokonce jen 10 mA. Vyjadřuje se v kW/V. 1 kW/V znamená tedy přístroj s proudem 1mA na plnou výchylku, 50 kW/V přístroj se spotřebou 20 mA a 100kW/V přístroj se spotřebou 10 mA (údaj v kW/V má tedy rozměr A-1 a znamená vlastně počet výchylek na 1 A, například 100kW/V znamená 105 výchylek na 1A, tj. na jednu výchylku 10-5A). Uvědomme si, že údaj např. 50kW/V nám nic neříká o vlastním vnitřním odporu měřicího systému, ten bývá v řádu jednotek kW, to znamená, že na plnou výchylku na přístroji se spotřebou 20 mA na plnou výchylku zůstává napětí řekněme okolo 0.1 V. Z údaje v kW/V však můžeme spočítat vnitřní odpor deprézského přístroje jako celku (tj. i se sériovými odpory), je-li použit jako voltmetr. Je-li například údaj 50kW/V a měříme na rozsahu 10V, pak sériový odpor k otočné cívce přístroje je spočítán tak, aby celkový odpor měřicího přístroje byl 500 kW a obdobně na jiných rozsazích. Předpokládám, že by pro nikoho nebyl problém spočítat tento sériový odpor, když by byl znám proud na plnou výchylku IP a vnitřní odpor měřicího systému RM. Zkusme si to: Mějme určit sériový odpor RS pro deprézský systém na rozsahu UR a známe IP a RM. Znamená to, že při přiložení napětí UR musí přístroj ukázat plnou výchylku, tj. systémem musí protékat proud IP. Z Ohmova zákona tedy RS = - RM+(UR/IP).\nPři použití deprézského systému jako ampérmetru musíme pro měření proudů větších než je proud na plnou výchylku Ip použít bočníku, tj. odporu zapojeného paralelně s měřicím systémem. Existuje i tzv. Ayrtonův bočník, který si můžeme představit jako potenciometr připojený paralelně k měřicímu systému, oba typy bočníků představuje obrázek 2.1.\nZde předvedeme výpočet odporu RB pouze jednoduchého bočníku, Ayrtonův si můžete spočítat jako domácí cvičení. Předpokládáme parametry systému dané stejnými symboly jako nahoře, proudový rozsah, pro který bočník počítáme, označme IR.\nProud I tekoucí do uzlu bočník, měřicí systém, se bude větvit na dvě části, které dohromady podle 1. Kirchhoffova zákona musí dát celkový měřený proud. Část protékající měřicím systémem bude rovna pro plnou výchylku IP, tedy\nIP,IR a RM známe, jedinou neznámou v této rovnici je odpor bočníku RB. Všimněte si, že v případě tohoto jednoduchého bočníku bude spád napětí na přístroji s bočníkem stejný jako na samotném měřicím systému, tj. RM.IP. To u Ayrtonova bočníku nebude platit, tam bude pro vyšší proudové rozsahy spád napětí na kombinaci vyšší, než je na systému. Pro vysoké proudové rozsahy vycházejí odpory bočníků velmi malé a má-li mít přístroj přepínané rozsahy, vzniká problém s přechodovým odporem přepínače, který může být srovnatelný s odporem bočníku. Proto řada univerzálních měřicích přístrojů má pro vyšší proudový rozsah, např. 10 A, zvláštní připojovací zdířku, aby se tomuto problému předešlo.\nZatím jsme se zabývali konstrukcí měřicího přístroje s deprézským systémem. Předpokládejme nyní, že máme k dispozici buď deprézský nebo jakýkoli jiný měřicí přístroj, známe jeho vnitřní odpory pro měření proudu a pro měření napětí a chceme určité měření provést. Je třeba si uvědomit, že každým měřením ovlivňujeme měřený obvod, že měřením vlastně měníme měřený obvod na obvod obsahující původní obvod a měřicí přístroj. Tato změna může v řadě případů způsobit jen malou chybu, ale v některých případech je třeba analýzu ovlivňování měřeného obvodu měřicím přístrojem provést. Předpokládejme nejprve měření proudu ampérmetrem s vnitřním odporem RA v jednoduchém obvodu složeném ze zdroje napětí E s vnitřním odporem Ri a jednoho rezistoru s odporem RL, viz obrázek 2.2.\nPodle Ohmova zákona je zřejmé, že proud protékající obvodem bude dán podílem napětí E a součtu všech tří odporů, I=E/(Ri+RL+RA). Nebude-li tedy RA « Ri + RL, naměříme jiný proud, než ten, který by protékal rezistorem s odporem RL bez připojeného ampérmetru. Mějme na paměti, že moderní digitální multimetry nejsou v tomto směru žádnou výjimkou, mají též svůj vnitřní odpor a též ovlivňují měřený obvod. Obdobně je tomu při měření napětí. Předpokládejme stejný měřený obvod, složený ze zdroje o napětí E a vnitřním odporu Ri, zapojeného na rezistor s odporem RL a předpokládejme nyní, že chceme změřit napětí na rezistoru RL voltmetrem s vnitřním odporem RV, viz obrázek 2.3.\nK tomu, abychom vypočítali, jaké napětí vlastně naměříme (v tomto a v předchozím příkladu se nezabýváme vůbec přesností měření, tedy odečtu na měřicím přístroji, předpokládáme prostě, že jsme z výchylky nebo údaje na displeji schopni přesně stanovit napětí, jaké je na voltmetr přiloženo, nebo proud, který ampérmetrem protéká), nahraďme obvod se zdrojem E, vnitřním odporem Ri a rezistorem RL Théveninovým ekvivalentem se zdrojem E’=E.RL/(Ri+RL) a vnitřním odporem Ri’ = RiRL/(Ri+RL). Tento zdroj bude tedy napájet náš voltmetr s vnitřním odporem RV a tedy na voltmetru bude napětí UV=E’. RV/(Ri’+RV). Přitom napětí E’ je to napětí, které chceme měřit, tedy napětí na rezistoru RL bez připojeného voltmetru. Jedině tedy v případě, že odpor voltmetru Rv » Ri’ můžeme očekávat, že naměřené napětí bude rovné předpokládanému, jinak bude relativní chyba dE’/E’ vzniklá připojením voltmetru zhruba rovna dE’/E’ » -Ri’/RV, tj. naměříme napětí menší než je skutečné. Uvedený jednoduchý vzorec pro chybu měření platí jen pro poměr Ri’/RV « 1, jinak je nutné použít přesný vzorec uvedený výše. Jednoduchou úvahou s využitím vnitřního odporu voltmetru můžeme rozšířit i měřicí rozsah voltmetru, např. je-li měřicí rozsah voltmetru VR voltů a vnitřní odpor 10 MW, pak připojením rezistoru o odporu 40 MW do série s voltmetrem získáme voltmetr s rozsahem 5.VR. (Pozor na bezpečnost a na úraz elektrickým proudem, rezistor 40 MW musí vydržet napětí 4.VR !)\nNež začneme probírat měření odporu, řekněme si něco o rozvodu elektrické energie. Bývá zvykem, že absolventi gymnasia, pokud se o tuto problematiku sami nezajímají, nemají v této otázce příliš jasno, i když se jedná, např. při přípravě pokusů, o jejich bezpečnost. Třífázové elektrické napětí vyrobené v elektrárně (mimochodem, víte, že napětí generované v elektrárně má efektivní hodnotu cca 25 kV?) se transformuje nahoru, aby se zmenšily ohmické ztráty ve vedení při přenosu energie (kolikrát zvýším napětí, tolikrát zmenším proud a ohmické ztráty jsou úměrné protékajícímu proudu). Při velmi vysokém napětí však dochází vlivem elektrického pole v okolí vodičů vysokého napětí k průrazu vzduchu, obklopujícího vedení, vzduch se ionizuje a vzniká vodivý kanál např. k uzemňovacímu vedení nebo k uzemněnému stožáru (jistě si vzpomínáte, když jste byli v mlze v blízkosti vedení vysokého napětí na zvuky, které toto vedení vydává - jsou to zvuky vyvolané krátkými průrazy vzduchu). Aby se tyto ztráty sršením zmenšily na minimum, vyrábí se vysokonapěťové vedení ve formě dvou nebo tří nebo i více vodičů pro jednu fázi paralelně, jejichž vzdálenost je udržována distančními vložkami. Je to proto, aby se zvětšil efektivní průměr vedení a elektrické pole v okolí vedení, které je nepřímo úměrné tomuto efektivnímu průměru, se zmenšilo. Rozvod velmi vysokým napětím se používá jen na velké vzdálenosti, pro danou oblast se napětí snižuje na 22 kV a ty se rozvádějí do jednotlivých lokalit, které mají dále své transformátory na převod dolů na napětí 380/220V. Takový transformátor mají i jednotlivé provozy, které spotřebovávají větší množství elektrické energie. V současné době se připravuje v rámci evropské integrace přechod na rozvodnou soustavu 400/230 V. Rozvod napětí 380/220V v městě se provádí většinou kabelem v zemi, v menších obcích i vrchním vedením. V přípojné skříni k objektu se vedení jistí proti možnému zkratu tzv. nožovými pojistkami s hodnotou jištěného proudu cca 100A a po příchodu do objektu ještě jednou, pro rodinný domek je typická hodnota 35A na fázi. Takto jištěné vedení vede do domovní rozvodné skříně, kde se jistí již automatickým jističem s hodnotou proudu zpravidla 25A, následuje elektroměr a obvody jednotlivých místností, kde se typicky jistí zvlášť světelné obvody jističem 6A a zásuvkové obvody jističem 10A. Pouze speciální zásuvky, kde se předpokládá vyšší spotřeba, např. u automatické pračky (topení, nikoli motor), se jistí jističi 16A. Jistič, jak víte, má dva vypínací mechanismy, jeden elektromagnetický pro rychlé vypnutí v případě zkratu (podle normy by měl vypnout do 0,4 s), jeden bimetalový pro odpojení v případě trvalého přetížení na cca 140%. Jističe jistí vedení ke světlu, případně k zásuvkám, které pak může mít menší průřez použitého vodiče, nikoliv tedy připojené spotřebiče, ty by měly mít (a ve velké většině také mají) svou ochranu tavnou nebo tepelnou pojistkou apod. Údaj uvedený na zásuvce, např. 220V/16A nemusí vůbec souviset s napětím, na které je zásuvka připojena a proudem, na které je vedení jištěno, jsou to pouze maximální hodnoty napětí a proudu, při kterých může být zásuvka použita. Zásuvky jsou, ovšem, typizované a podle platných norem by se měly použít jen na nominální tedy jmenovité napětí, vy ale budete muset pracovat v reálném prostředí, kde se můžete s odchylkami setkat. Protože se ještě i dnes můžete setkat s rozvodem 120V, je důležité se informovat před zapojením spotřebiče, jaké je nominální napětí v síti, a přesvědčit se, že spotřebič je na toto napětí vyroben, případně nastaven.\nPřejděme nyní k měření odporů. Základní metodou měření odporů je metoda přímá, tj. metoda založená na Ohmově zákoně. Změříme-li tedy napětí na neznámém rezistoru a současně proud tímto rezistorem, můžeme vypočítat odpor rezistoru z Ohmova zákona jako poměr napětí na odporu a proudu tímto odporem. Používáme tedy dva měřicí přístroje, jeden na napětí, druhý na proud. A hned tu máme komplikaci: přístroje jdou k měřenému rezistoru zapojit dvěma způsoby, viz obrázek 2.4!\nVýběr mezi těmito dvěma možnostmi závisí na vzájemném vztahu vnitřních odporů přístrojů a odporu měřeného obvodu, jak ukážeme tímto způsobem. Předpokládejme nejprve obvod podle obrázku 2.4a. Napětí na sériové kombinaci ampérmetru a měřeného odporu je rovno podle 2. Kirchhoffova zákona V=A.R + A.RA, kde V a A jsou údaje přečtené (opět s absolutní přesností) na voltmetru a ampérmetru. Neznámá hodnota odporu R je tedy dána jako R=V/A-RA což znamená, že skutečná hodnota odporu R je menší, než ta, která vychází z naměřeného poměru V/A. Zapojíme-li ampérmetr tak, aby měřil proud voltmetrem a měřeným odporem R, dostaneme vztah\nJe-li tedy odpor ampérmetru mnohem menší než naměřené V/A, je vhodnější první metoda, je-li odpor voltmetru mnohem větší, než naměřené V/A, je vhodnější druhá metoda, jsou-li splněny obě podmínky, můžeme si vybrat. V každém případě je pak hledaný odpor roven s dostatečnou přesností naměřenému poměru V/A.\nUvedený způsob nepočítá s odporem připojovacích vodičů. Pro zvlášť malé odpory, nebo pro větší proudy použité při měření, je třeba proto metodu na obrázku 2.4b modifikovat tak, jak je znázorněno na obrázku 2.5.\nŘíká se tomu čtyřvodičová metoda měření odporů a vidíme, že se liší od obrázku 2.4b jen tím, že voltmetr je k měřenému rezistoru připojen zvláštními dvěma vodiči, které vedou přímo na vývody rezistoru. Zdá se to být zbytečné, ale měříme-li například rezistor o odporu 10-2 W pomocí vodičů majících každý 0.1 W, pak se dostaneme při použití metody na obrázku 2.4b do problémů, protože změřený poměr V/A bude závislý na tom, do jakého místa v obvodu voltmetr připojíme a je velmi pravděpodobné, že naměříme místo odporu rezistoru odpor vodičů. V zapojení čtyřdrátovém (anglicky four wire method) tento problém odpadá.\nPři měření odporů přímou metodou si musíme uvědomit, že měřeným odporem prochází proud a že na něm je určité napětí (u přenosných ohmmetrů je to většinou napětí použité baterie, případně je toto napětí na svorkách přístroje vyhrazených pro měření odporů vyznačeno). Může se stát, že odpor prvku, který měříme, je závislý na napětí nebo procházejícím proudu, a tehdy naměřená hodnota bude správná jen pro použitý proud a napětí. Někdy také může být použitý proud pro součástku fatální, nesmíme např. proudem 100mA měřit odpor pojistky, jejíž vypínací hodnota je 50 mA. Je například zvykem měřit pomocí ohmmetru polovodičové diody, zda v propustném směru vedou a v závěrném nikoliv. V tom případě naměříme při různých rozsazích ohmmetru různé odpory diody v propustném směru, neboť různé rozsahy ohmmetru používají různý proud měřeným rezistorem a protože charakteristika diody je (teoreticky) exponenciální, bude se její diferenciální odpor s protékajícím proudem měnit. Na druhé straně budeme-li chtít tímto způsobem otestovat vysokonapěťovou diodu, která se obvykle skládá z několika diod zapojených do série, zjistíme, že ani při jedné polaritě dioda nepovede; přiložené napětí je totiž příliš malé, aby diodu (resp. sérii diod) otevřelo. A tak, ač se to zdá být to nejsložitější, co mohu poradit, nezbývá, než se zamyslet před tím, než přiložím konce drátů vedoucích k přístroji, do měřeného obvodu. Mohli bychom parafrázovat české přísloví na: ”Dvakrát se rozmysli a potom měř”.\nMůstkovými metodami měření odporů se nebudeme zabývat, neboť naprostá většina přenosných ohmmetrů pracuje na principu přímé metody. Předpokládám, že každý by uměl nakreslit Wheatstoneův můstek, odvodit rovnici pro rovnováhu v něm a spočítat proud galvanometrem v nevyváženém Wheatstoneově můstku. Jedná se o vztahy buď probírané na střední škole, nebo požadované k přijímacím zkouškám na MFF. Doporučuji každému, kdo to s kantorováním na středních školách myslí vážně, aby si tento můstek spočítal a ubezpečil se tak, nikoliv, že zná příslušné vztahy nazpaměť (v učení se vztahů nazpaměť vynikají především, dámy prominou, posluchačky, ale skutečně to není to pravé), ale že je schopen můstek nakreslit a pomocí některé z metod analýzy obvodů jej vyřešit. Zájemce o další stejnosměrné můstky (Thomsonův dvojmost apod.) odkazuji na literaturu.\nKromě měření napětí pomocí různých analogových či číslicových měřicích přístrojů existují ještě metody kompenzační. V těchto metodách se měřené napětí srovnává s napětím z potenciometru, které se získává z přesného zdroje referenčního napětí tak dlouho, až galvanometr (to není nic jiného, než deprézský systém), spojený mezi měřené a srovnávací napětí, ukáže nulovou výchylku. Tyto kompenzační metody se deklarují jako metody měření napětí bez spotřeby, ve skutečnosti závisí na citlivosti galvanometru, jak dalece ”bez spotřeby” metoda bude, tj. s jakou přesností jsme schopni pomocí galvanometru určit, že protékající proud je roven nule. V současné době, kdy existují operační zesilovače schopné měřit proud v řádu 0,1 pA, jsme již schopni elektronicky ”odsledovat” a tedy měřit napětí s uvedenou spotřebou, tj. spotřebou o cca dva řády nižší, než bychom mohli ”vynulovat” kompenzátor opatřený zrcátkovým galvanometrem. Možná vás to překvapilo, že naši předkové vymysleli v deprézském přístroji tak citlivé měřidlo; se zrcátkovými galvanometry je možná citlivost v řádu 10-11 A/dílek.\nDoposud jsme se zabývali měřeními ve stejnosměrných obvodech. V obvodech střídavého proudu, nebo obecněji v obvodech s časově proměnným proudem, nacházíme kromě rezistorů také kondenzátory a indukčnosti. Jak je to s měřením velikostí kapacit a indukčností? Opět pomineme můstkové metody, jichž existuje celá řada, Maxwellův můstek, Scheringův můstek, Wienův můstek, a soustředíme se na tzv. rezonanční metody, tj. metody, využívající k měření indukčností a kapacit rezonančního obvodu LC a měří se kvalita a rezonanční kmitočet tohoto obvodu. Přístroj k tomuto měření potřebný se jmenuje Q-metr a je to vlastně generátor střídavého napětí o proměnném kmitočtu spojený se střídavým voltmetrem, kterým se měří napětí na kondenzátoru. Vzpomenete-li si na sériový rezonanční obvod probíraný v přednášce z elektřiny a magnetismu, víte, že u sériového rezonančního obvodu rozlišujeme obecně mezi proudovou a napěťovou rezonancí a že frekvence napěťové rezonance se přibližně rovná frekvenci proudové rezonance (určené Thomsonovým vztahem wo=(LC)-1/2) za předpokladu, že činitel jakosti obvodu je velký. Za této podmínky můžeme také určit jakost rezonančního obvodu (Q = wrL / R) z tzv. činitele přepětí, Q = Ur / U, kde Ur je napětí na kondenzátoru při rezonanci a U je budicí napětí na celém rezonančním obvodu. (Pokud to nevíte, nezbývá, než se podívat do učebnice, například J. Brož, Základy fyzikálních měření.) V Q-metru je napětí U stabilizováno a napětí Ur se měří střídavým voltmetrem; současně známe nastavenou frekvenci generátoru. Kondenzátory měříme buď tzv. substituční metodou, kdy nastavíme rezonanci s neznámým kondenzátorem, pak jej vyměníme za známý a proměnný a ten měníme tak dlouho, až nastane znova rezonance při jinak konstantních parametrech; pak je nastavená kapacita rovna neznámé kapacitě. Obdobná je metoda diferenční, kdy měrný kondenzátor je v obou případech připojen ke Q-metru; jednou s neznámým kondenzátorem, jednou bez něj. Pak je neznámá kapacita rovna rozdílu kapacity měrného kondenzátoru v obou případech. U indukčností je postup obdobný, jen si musíme uvědomit, že cívku nelze navinout tak, aby neměla kapacitu mezi závity. Označme tuto kapacitu Co. K tomu, abychom zjistili indukčnost L dané cívky, která má kapacitu vinutí rovnou Co, potřebujeme dva kondenzátory o známé a různé kapacitě, C1, C2. Zjistíme-li rezonanční frekvence kombinace cívka a kondenzátor pro oba kondenzátory C1 a C2 a označíme-li je w1 a w2, platí pak\nZ těchto dvou rovnic můžeme pak spočítat jak vlastní kapacitu cívky, Co, tak její indukčnost L.\nVelmi jednoduchá metoda měření kapacit se zakládá na použití kapacity C v integrátoru s operačním zesilovačem (viz kapitola Analogové zpracování signálu). Vytvoříme-li z takového integrátoru generátor, je jeho kmitočet úměrný C-1. Změříme-li proto kmitočet takového generátoru s neznámým kondenzátorem, můžeme po jednoduché kalibraci (změříme kmitočet se známým kondenzátorem a z toho zjistíme konstantu úměrnosti) rychle měřit kapacity tím, že jsme převedli měření kapacity na měření kmitočtu.\nKmitočet měříme pomocí čitače impulsů jako počet period za definovanou dobu, obvykle dekadický násobek nebo zlomek jedné sekundy. O čitačích impulsů se můžete dočíst v kapitole Základy číslicových obvodů. Jakékoli jiné metody měření jsou v současné době prakticky již muzeální vzhledem k tomu, že popsanou metodou je nyní možné měřit kmitočty od zlomku Hz do desítek GHz. V kabinetech se můžete setkat s absorpčním vlnoměrem, jazýčkovým kmitočtoměrem a pokud budete mít k dispozici osciloskop, můžete předvést i Lissajousovy obrazce.


Historie - Český para hokej\nÚvod do para hokeje\nV České republice se para hokej začal hrát ve Zlíně v roce 1999. V současné době je u nás zaregistrováno sedm klubů (České Budějovice, Karlovy Vary, Pardubice, Praha, Studénka, Zlín a Olomouc). Tyto týmy jsou součástí domácí mistrovské soutěže České para hokejové ligy, kterou řídí Česká para hokejová asociace. Ta spadá od roku 2006 pod Český svaz ledního hokeje.\nHistoricky nejúspěšnější para hokejový šampionát se uskutečnil na jaře 2019 v Ostravě. MS v para hokeji Ostrava 2019 navštívilo během jednoho týdne na 45 tisíc fanoušků. Přepokanali tak i rekordní návštěvy para hokejových zápasů během paralympiád nebo zámořských turnajů.


O mně | Jana Součková\nŠití a vůně je pro mě cesta k radosti a kráse.\nCo se skrývá v kabelce?\nKoukněte se pravdě do očí.\n13 detailů k vaší spokojenosti.\nŠití je moje vášeň. Jsem švadlena amatér s chutí vyzkoušet cokoli nového. Svoje nápady nadšeně realizuji a vznikají originální kousky.\nJmenuji se Jana Součková a chci vám ukázat,\nže i amatér může tvořit originálně a kvalitně.\nOdjakživa mám chuť objevovat nové věci, zkoumat, jak věci fungují a zjišťovat, jak se co dělá. Výborná představivost a řemeslná zručnost jsou moje kvality pro šití a kvalitní zpracování textilních materiálů.\nKabelky podle mých představ\nMnohokrát se mi stalo, že jsem koupila kabelku\na byla z ní nadšená jen do chvíle, než jsem ji začala nosit. Neustále jsem se v kabelce přehrabovala\na něco hledala. Také se v tom poznáváte?\nPak přišlo rozhodnutí. Ušiji si kabelku přesně pro mě. Takovou, abych s ní byla spokojená. Tím začala moje vášeň pro kabelky. Experimenty, návrhy\na nápady, jak kabelky vylepšit. Výsledkem jsou spokojené zákaznice, které moje kabelky rády nosí.\nNakoukněte do mojí tvorby :-)\nSukně a kabelka, tajemství ženské krásy\nVe své tvorbě se nezaměřuji jen na kabelky. Šiji pro mě a pro dcery oblečení, když chceme být originální. Hezky jsme vyzrály na oblečení do tanečních. S dcerou jsme zjistily, že do tanečních nemusíte jít nutně za princeznu. :-)\nRáda nosím sukně a na ty se chci do budoucna více zaměřit. Sukně, které hezky tvarují postavu, tak aby vynikla ženská krása.\nJiž pár let šiji ve spolupráci s mojí kamarádkou Martinou Kučerovou polštářky na prohřívání ledvin se solí. Musím říci, že se pásy velmi osvědčily a postupně jsme vylaďovaly jejich podobu tak, aby fungovaly co nejlépe a jejich používání bylo radostí. Rozšířila jsem je o další náplně, které hezky vedou teplo. Naše polštářky používají i masážní salony.\nProhřívací polštářky najdete tady :-)\n13 detailů k vaší spokojenosti


Download "Výroční zpráva o hospodaření školy za kalendářní rok 2013"\n1 Základní škola a Mateřská škola Strunkovice nad Blanicí Strunkovice nad Blanicí 202 Výroční zpráva o hospodaření školy za kalendářní rok 2013 Vydaná dne 27. března 2014 Schválená školskou radou dne.. Mgr. Hana Pártlová, ředitelka školy tel.:\n2 Výroční zpráva o hospodaření je zpracována na základě 10 odst. 3 zákona č. 561/2004 Sb., o předškolním, základním, středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání (školský zákon) v platném znění, podle zákona č. 250/2001 Sb., o rozpočtových pravidlech územních rozpočtů, ve znění pozdějších předpisů a podle pokynu MŠMT k použití a kontrole účelově vázaných finančních prostředků přidělených státním, krajským a obecním školám, předškolním zařízením a školským zařízením na další vzdělávání pedagogických pracovníků normativně v rozpisu rozpočtu nebo v rámci rozvojového programu Další vzdělávání pedagogických pracovníků s č.j / Základní škola a Mateřská škola Strunkovice nad Blanicí jako škola s právní subjektivitou od hospodařila v roce 2013 se státními finančními prostředky a finančními prostředky přidělenými zřizovatelem. Dále hospodařila s vlastními prostředky, které získává poplatkem za obědy, za pobyt dítěte v mateřské škole a školní družině. V květnu 2012 byl škole schválen další grantový projekt Moderní škola pro konkurenceschopnost pod registračním číslem CZ.1.07/1.4.00/ (tzv. Šablony). Škola tím získá dalších Kč ve dvou splátkách. V červnu 2012 jsme přes zřizovatele školy obdrželi , 80 Kč. V září 2013 jsme přes zřizovatele školy obdrželi zbytek celkové částky ve výši ,20 Kč. Projekt by měl skončit v roce 2015 Hospodaření s vlastními prostředky Příjmy za rok 2013 (v Kč) Příjmy Příjmy celkem ,25 - v tom: Poplatky od rodičů v MŠ ,00 Poplatky od rodičů v ŠD ,00 Příjmy z hospod. činnosti ,00 Prodej obědů v ŠJ ,00 Ostatní příjmy (úroky) ,25\n3 Výdaje za rok 2013 (v Kč) Výdaje Výdaje celkem ,83 - v tom: Spotřeba materiálu ,83 Ostatní služby ,00 Mzdy ,00 Zákonné sociální pojištění ,00 Ostatní sociální pojištění Zákonné sociální náklady Náklady z DDM ,00 Opravy a udržování 5 905,00 Cestovné 88,00 Hospodářský výsledek ,42 Hospodaření se státními finančními prostředky Investiční výdaje v roce 2013 nebyly. Určení Schválený Skutečnost rozpočet k celkem z toho Náklady na platy pedagogických pracovníků školy Náklady na platy nepedagogických pracovníků školy Ostatní osobní náklady - pedagogové Ostatní osobní náklady - nepedagogové Zákonné odvody sociálního a zdravotního pojištění Výdaje na učebnice, uč.pomůcky, OOP, DVPP,pojištění Zákonné sociální náklady (FKSP) Náhrada nemoci zaměstnavatel\n4 Další vzdělávání pedagogických pracovníků Podle metodiky rozpisu a podle počtu žáků bylo jednotlivým složkám zařízení vyčleněno na DVPP celkem Kč. V souladu se stanovenými prioritami vzdělávání byly tyto prostředky čerpány na: 1. nákup odborných publikací a metodických příruček 2. vzdělávání učitelek MŠ + ZŠ a vychovatelky ŠD Rámcový vzdělávací program a tvorba vlastního ŠVP akce DVPP + NIDV 3. vzdělávání vedoucích pracovníků školy akce Pedag. centra v ČB 4. vzdělávání v oblasti SPU - akce Pedagogického centra v ČB 5. vzdělávání v rámci svých aprobací a funkcí, které pedagogové na škole zastávají 6. vzdělávání výchovné poradkyně a protidrogové koordinátorky akce PPP Prachatice Všechny učitelky, včetně vedení se alespoň jedenkrát zúčastnily jedné vzdělávací akce. Hodně finančních prostředků jsme použili na nákup odborných a metodických publikací. Čerpáme z nich vědomosti a praktické zkušenosti jiných pedagogů a odborníků ke zkvalitnění a obohacení výuky žáků, teorii prakticky využíváme ve školním vzdělávacím programu jak v MŠ, tak i v ZŠ. Na DVPP jsme získali peníze v rámci projektu Šablony, na školení jsme z tohoto zdroje příjmu vynaložili celkem 3 420,- Kč. Konstatujeme, že vzdělávací akce mají dobrou až velmi dobrou úroveň a jsou zdrojem nových poznatků, prohlubování vědomostí a dovedností využitelných v pedagogické praxi. Učitelé se vzdělávali na akcích pořádaných Pedagogickým centrem v Českých Budějovicích pracoviště Prachatice, NIDV České Budějovice, Akademií moderního vzdělávání Plzeň, všechny učitelky ZŠ prošly školeními k práci s interaktivní tabulí. Výdaje (v Kč) na další vzdělávání pedagogických pracovníků Určení Plánováno Skutečnost Výdaje na DVPP v tom Poplatky kurzovného Cestovné Nákup odb.publikací\n5 Hospodaření s finančními prostředky přidělenými zřizovatelem Městysem bylo škole přiděleno ,- Kč. Skutečnost k Spotřeba materiálu ,33 Spotřeba energií ,00 Opravy a udržování ,70 Cestovné 2 968,00 Ostatní služby ,76 Mzdové náklady ,00 Zákonné sociální pojištění ,00 Odpisy ,00 Úrazové pojištění žáků ČP + spoluúčast 7 013,00 Pojištění zaměstnanců Kooperativa 3 232,00 OOP 898,00 1% převod z mezd do FKSP 7 448,00 Náklady z drobného dl. majetku ,00 Celkem ,79 Hospodářský výsledek ,21 Hospodaření s finančními prostředky přidělenými škole k realizaci grantového projektu v rámci Globálního grantu CZ.1.07./1.1.10/ (Zvýšení kvality vzdělávání na ZŠ Strunkovice nad Blanicí) Operačního programu Vzdělávání pro konkurenceschopnost spolufinancovaného ze státního rozpočtu ČR a Evropského sociálního fondu. Projekt byl ukončen k Krajským úřadem bylo škole přiděleno celkem ,21 Kč ( ze státního rozpočtu ČR ,75 Kč a z peněz Evropské unie ,46 Kč), které byly využity takto: Skutečnost čerpání od do Pořízení DHM ,00 Školení pedagogů ,00 Exkurze pro žáky ,70 Publicita 3 551,80 Mzdové náklady ,00 Zákonné sociální pojištění ,00 Poplatky EU fond 1 161,00 Celkem ,50 Celkově čerpaná částka od skutečně obdržené se liší o 1 024,29 Kč, což jsou úroky z účtu.\n6 Od běží 5 let udržitelnosti projektu dle Smlouvy o realizaci grantového projektu čl.vii, odst. 13. Hospodaření s finančními prostředky přidělenými škole k realizaci individuálního projektu Moderní škola pro konkurenceschopnost reg.č. CZ.1.07/1.4.00/ realizovaného v rámci Operačního programu Vzdělávání pro konkurenceschopnost. V květnu 2012 obdržela škola prostřednictvím Krajského úřadu a zřizovatele školy od Ministerstva školství ČR částku ,80 Kč a v září 2013 zbytek celkové částky ve výši ,20 Kč. Projekt by měl skončit v roce Do konce roku 2013 bylo čerpání následující: Skutečnost čerpání Cestovné 1 030,00 Vzdělávání pedagogů 2 390,00 DHIM pod 7000,- Kč ,00 Mzdové náklady ,00 Drobný dlouhodobý majetek ,00 Celkem ,00 Škola získala další interaktivní tabuli, notebooky, učitelky procházejí školeními, vytvářejí digitální učební materiály (DUMy) pro výuku na interaktivní tabuli, zakoupili jsme řadu učebních pomůcek pro zatraktivnění výuky.\n7 Návrh na rozdělení hospodářského výsledku za rok 2013 v roce 2014 Hospodářský výsledek za rok 2013 v částce ,63 Kč jsme navrhli rozdělit do peněžního fondu organizace v roce 2014 takto: 1. do rezervního fondu ,63 2. do fondu odměn ,- Návrh byl schválen na zasedání Zastupitelstva městyse Strunkovice nad Blanicí dne Výroční zpráva o hospodaření byla projednána na poradě pracovníků školy dne Výroční zpráva o hospodaření byla schválena školskou radou dne Mgr. Hana Pártlová ředitelka školy


Přední brzdový kit D2 Racing pro BMW řady 5 (E28) 535, r.v. od 81 do 88, 8pístkové brzdiče, velikost kotoučů: plovoucí 400X36 mm | Escape6\nPřední brzdový kit D2 Racing pro BMW řady 5 (E28) 535, r.v. od 81 do 88, 8pístkové brzdiče, velikost kotoučů: plovoucí 400X36 mm\nDotaz k produktu: Přední brzdový kit D2 Racing pro BMW řady 5 (E28) 535, r.v. od 81 do 88, 8pístkové brzdiče, velikost kotoučů: plovoucí 400X36 mm\nKompletní brzdový kit D2 Racing pro přední nápravu pro vůz BMW řady 5 (E28) 535, rok výroby od 81 do 88, s roztečí kol 5x120, 8pístkové brzdiče, velikost kotoučů: 400X36 mmKombinace větších brzdičů s celkově větší plochou pístků v kombinaci se zvětšeným průměrem kotouče vám zajistí kratší brzdnou dráhu, nevadnoucí účinek a také výrazně atraktivnější vzhled vozu.\nKód produktu: BM70-5-400PL Značka: D2 Racing\nVysoce výkonný brzdový kit přední nápravy pro vůz BMW řady 5 (E28) 535Typ vozu: BMW řady 5 (E28) 535Rok výroby: od 81 do 88Typ brzdičů: 8pístkovéVelikost kotoučů: 400X36 mmTyp kotoučů: plovoucí děrovaný (v případě zájmu o drážkováné provedení kotoučů nás neváhejte kontaktovat)Minimální velikost kol: 20 palcůTyp brzdových desek: varianta Sport pro silniční použití nebo varianta Race pro závodní použití (specifikujte v poznámce k objednávce)Technické poznámky: Tento brzdový systém D2 Racing je možné dodat v provedení Street, s prachovkami jednotlivých pístků, nebo v provedení Sport, bez prachovek. Verze Sport je určena pouze pro závodní účely.Společnost D2 Racing nabízí za možnost individuálního lakovaní brzdičů do vámi zvoleného odstínu ze široké palety barev. Standardní barvy (bez příplatku): černá / červená / fialová / žlutá.Speciální barvy (za příplatek): leštěná červená / leštěná oranžová / leštěná modrá / leštěná černá / leštěná zelená / chrom / zlato / Neochrom titan look.Jeďte rychle a zastavte ještě rychleji díky vysoce výkonným brzdovým kitům D2 Racing. Ať už potřebujete zvýšit brzdný účinek v běžném provozu, nebo hledáte vysoký a nevadnoucí výkon na závodní okruh, D2 Racing má pro Vás řešení. V naší nabídce naleznete širokou nabídku 4 až 6 pístkových hliníkových brzdičů v kombinaci s kotouči o průměru 286 mm až 444 mm.Brzdiče D2 Racing jsou precizně vyráběné z leteckého hliníku a osazeny vysoce odolnými pístky, které jsou pro silniční využití opatřeny prachovkami. Tyto brzdiče se vyznačují nízkou hmotností a vysokou brzdnou účinností. Zároveň máte široké možnosti barevného provedení od základních barev, přes individuální odstíny až po speciální druhy lakování. Dodávané kotouče si můžete zvolit v drážkovaném nebo děrovaném provedení.Společnost Escape6 je přímým dovozcem produktů D2 Racing do ČR.Plovoucí střed brzdového kotouče je možné objednat za příplatek v provedení Neochrome Titan look.


O Malaguti - Malaguti-Skútry.cz\nVe 30. letech založil Antonio Malaguti ve městě San Lazzaro malou továrnu s 15 zaměstnanci na výrobu jízdních kol. Brzy se jeho jízdní kola proslavila, to především díky kvalitě zpracování, vývoji nových konstrukčních řešení a spousty avantgardních nápadů.Po druhé světové válce se firma soustředila na výrobu skútrů.\nOd roku 1959 byla společnost Malaguti umístěna ve dvou závodech blízko italské Boloně. První, v San Lazzaro di Savena, kde je na 25.000 m2 rozmístěno vedení společnosti, management, administrativa, sklady a dílny pro vývoj nových modelů a druhá, v Castel San Pietro Terme, kde jsou 4 montážní linky, sklady a logistika a výrobna plastových dílů. Celková plocha obou závodů společnosti Malaguti byla více než 60.000 m2.\nOd začátku roku 2010 se celé vedení společnosti přestěhovalo do Castel San Pietro Terme a v San Lazzaro di Savena tak již zůstal pouze sklad náhradních dílů. Stoprocentní vlastníkem společnosti je silná italská rodina Malaguti, kde se vedení společnosti dědí z otce na syna.\nSpolečnost Malaguti byla vždy schopná pružně a rychle reagovat na změny a vývoje na trhu. Inovativní řešení a moderní konstrukce, které v kombinaci s moderní a efektivní společností, vytváří typickou italskou kreativitu. K dispozici je celá řada různých tříd skútrů, od 50 ccm až do 500 ccm, které splňují veškeré aktuální požadavky trhu. Značka Malaguti vždy byla a je zárukou nejvyšší kvality.


Kam kráčíš, Církvi bratrská? cizí peníze náhrada za nevydaný majetek naše peníze příspěvek Návrh prezentovaný Radou Církve bratrské - PDF\nKam kráčíš, Církvi bratrská? cizí peníze náhrada za nevydaný majetek naše peníze příspěvek Návrh prezentovaný Radou Církve bratrské\nDownload "Kam kráčíš, Církvi bratrská? cizí peníze náhrada za nevydaný majetek naše peníze příspěvek Návrh prezentovaný Radou Církve bratrské"\n1 Kam kráčíš, Církvi bratrská? Rozhovor o církvi na pozadí zákona č. 428/2012 Sb., O majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi (Doprovodný text k prezentaci při setkání hospodářů v Praze, ) 1. Před časem jsem publikoval návrh, který se týkal jen financí, resp. mzdových pravidel. Byl to výkop, začátek debaty. Pro pochopení toho, co píšu, je třeba přečíst i jej. (Přikládám jej na konci tohoto dokumentu a používám v něm následující pojmy podle Zákona č. 428/2012 Sb., o majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi: Finanční náhrada (používal jsem někdy název cizí peníze, ale zůstanu u pojmu náhrada za nevydaný majetek ( 15 zákona, částka za majetek a podíl z převážně katolického nevráceného majetku. Název cizí jsem používal proto, že mám bázeň s nimi zacházet - Mají být narovnáním za Bílou horu? Mají být za vězení našich bratří? Mají být skutečnou náhradou za půl miliardy nám ukradeného majetku?...) Peníze finanční náhrady za rok 2013 případně přijdou až na konci roku. Příspěvek na podporu činnosti (pro něj jsem používal název naše peníze, ale nadále zůstanu u názvu příspěvek ( 17 částka na platy) Příspěvek pravidelně přichází a naše církev z něj hradí část platů duchovních.) Na konci ledna tohoto roku jsem získal dojem, že je již o všem rozhodnuto a není třeba vytvářet alternativy. Návrh prezentovaný Radou Církve bratrské nastínil verzi, která počítá najednou se všemi penězi, které ze státu poplynou a kalkuluje s tím, že sbory dostanou všechny peníze a bude jen na nich, jak s nimi budou hospodařit. Této verzi vytýkám: Řešení podle předloženého návrhu ústředí CB by vedlo k atomizaci práce do malých celků sborů či v nejlepším případě seniorátů. Návrh vede jen k minimálnímu rozsahu skutečně společného díla. Po poměrně pevném a centrálním řízení různých záležitostí života sborů v minulých letech je to naprostý obrat. Varuji, že by se Rada CB nezbavila odpovědnosti za propady hospodaření některých sborů a špatné hospodaření či zběsilá rozhodnutí staršovstev (odmítnutí platit všechny mzdové náklady, nezodpovědné investice...) Návrh Rady CB je neuvěřitelně statický, nepočítá s proměnnými hodnotami. S možností aktivizace církve a zároveň s možností větší laicizace služby Církve bratrské. Závěr mých úvodních slov: Předpokládám, že Rada CB bude jednat demokraticky a představí církvi dva nebo tři modely řešení a komentuje jejich slabiny a silné stránky, dá možnost, aby proběhly během času do podzimu dva tři workshopy (otevřené třeba i veřejnosti mimo církev) a na podzim nechá hlasovat o tom, kterou verzi přijmout. Předložím zárodek jednoho řešení. Dříve, než bude debata o penězích, je ale třeba mluvit o charakteru a povaze církve. Po debatě s baptisty a o baptistech v posledních týdnech vidím, že je třeba debatovat šířeji a odpovědněji: 1\n2 2. Musel jsem se začíst do historie a ptát se, co znamenala na konci 19. a začátku 20. století svobodná církev. Mocnářství mělo jiné představy o podobě spojení s církvemi, než nyní. Mělo C&K církevní rady a monarchie byla pupečně spojena s církvemi té doby. Termín svobodná je třeba vyložit do dnešních podmínek. V našem případě (v některých církvích možná ano) neznamená toto slovo izolovaná od státu a jeho hospodaření. Není třeba tedy odmítat všechnu spolupráci se státem. Důstojnou a vážnou. Zajímavý důkaz o podobné krizové situaci, která vedla k naléhavému řešení hospodářské záchrany církve, najdeme na stránkách knihy 100 let ve službě evangelia, kde píše bratr kazatel Miloslav Košťál toto: Už dávno před válkou upozorňoval Alois Adlof na potřebu hmotného odpoutání církve od americké misijní podpory. Bylo založeno konto české práce. Sbory se měly snažit o hmotné osamostatnění do deseti let. Zdálo se, že je to program neuskutečnitelný. Když v roce 1917 vstoupily Spojené státy americké jako Rakousku nepřátelská velmoc do války, misionáři museli odejet a česká práce měla k dispozici jen Kč. Nezhroutí se teď církev hmotně? Bije se na poplach, přichází jedna z nejtěžších zkoušek. A hle! Na konto české práce se schází během roku víc než Kč - a nadto celá řada sborů se prohlašuje za hmotně soběstačné, některé aspoň částečně. Osvědčilo se, že církev má pevné duchovní grunty i skrytou sílu k samostatnému životu. Bylo tu už 26 sborů! 1 Vede to k tomu, aby se začalo bít na poplach, vychovávat k desetikorunkám a padesátikorunkám v pravidelné sbírce (a korunkám od dětí a ne rozmazlenému vřeštění, že byla blbá nedělka...) a k větší skromnosti v investicích. A k vážnému rozhovoru o částečné laicizaci církve, tedy ochotě ke službě v těžkých podmínkách. 3. Tento směr potvrzuje i znění trvalého usnesení Celocírkevní konference z Brna roku 1991, které říká: Chceme se vrátit k zásadě, že jako svobodná církev si budeme platit kazatele ze svých prostředků. Počátek a způsob bude stanoven konferencí později. (Usnesení č. 10, 1991) V tomto usnesení jsme se rozhodli, že si sami budeme řešit platy a nelimitovali jsme se pro další spolupráci se státem, neřekli jsme, že nevezmeme peníze na službu. To bylo po mém soudu moudré! Nemáme právo - pokud nebude jiné usnesení s celocírkevní platností - se zříkat té druhé části cizích peněz. Pojďme se nejdříve zamyslet, jakou jsme církví: 1 Vydala Církev bratrská v roce 1980, kapitola 1., strana 38 2\n3 4. Jsme církví nesmírně rozmanitou! Máme mnoho typů zbožností, od reformované a téměř liberální po fundamentalistickou reformovanou. Od charismatické až letniční po formální a důstojně evangelickou. Od liturgické až po dynamickou. Jedni nechtějí ženy ve staršovstvech a jiní mají svobodu je tam mít. Je to dobře! Nesmí se to měnit. Respektujeme tím i náš původ. Církev zahrnovala sukovité tkalce z Orlicka a mladé podruhy v Praze, kteří se scházeli v Křesťanském spolku mladíků. Jsme v tom nejlepším slova smyslu katolická široká a všeobecná církev. 5. Církev bratrská je církev spokojená! Tato církev má na mnoho věcí podezřele dokonalé odpovědi, všemu nejlépe rozumí, protože je aktivní a vůdčí církví v ekuméně. Pravá tvář skutečného soužití s dalšími křesťany ale chybívá. Nepotřebujeme okolí, řídíme hladinu tohoto světa podle našich linií daných řádkami v Bibli... Projevuje se to místy v agresivním přístupu k okolí, jinde v nerealistických očekáváních probuzení, nabuzenosti, probuzeneckosti... Nehledáme schopnost absorbovat evangelium, tlačíme jej, protože my víme, co svět potřebuje Ale jsme také církví rozmařilou. Navykli jsme si na státní peníze, lehko si navykáme na dluhy, děláme podivné investice, které mohou zatížit celou církev. Nepřipravovali jsme na přechod. Přechodné období jsme mohli mít dávno. Personální či rezervní fond jsme rušit nemuseli. A zrušili jsme jej a rozpustili. Stavíme jedno či dvouúčelové chrámy, v nichž se těžko bydlí či mluví a moc brzo do nich teče. Dost často u investic chybí studie proveditelnosti - způsob, jak se bude stavba financovat. Nevyužíváme to, co už je postaveno a může sloužit ke scházení i nám. 7. Naše aktivity myslí především na nás, jsme soběstřední. Naše celocírkevní webové stránky jsou skvělé, ale novinář se na nich cítí nepatřičně, protože nejsou pro něj. Jiné nemáme, nechystáme. Formu bohoslužeb ladíme tak, jak vyhovuje nám, jak chceme (to říkáme až tvrdě) a jak nás to baví. Tak se navykli žít kazatelé, tak myslí i celé sbory. Nepotřebujeme analyzovat a ptát se, co potřebují jiní lidé. 8. Jsme dost nekoncepční. Není jasné, zda se církev v centrální Praze neutopí ve správě nemovitostí. Nemáme příliš jasno o rozvoji. Severočeské sbory se zhlédly v cestách na jižní Súdán, ale nikdo z nás neví, zda mají strategii pro pohraničí kolem Abertam a nebo pro Lounsko. Někdo začne stavět a předpokládá přízeň všech a přijde hned s kontem na dary, ten zase ujíždí na té či oné specialitě a má dojem, že to většina musí pochopit. A to, co církvi ve společnosti skutečně dlouhodobě dělá renomé, nebereme v potaz. Drobíme organizaci svých organizací v době, kdy se například sociální a zdravotní aktivity seskupují a optimalizují náklady. Máme skvělá teologická vysvětlení pro svou výlučnost, ale jsme zároveň velmi nečitelní pro sponzory zvenčí. 3\n4 9. Stojí-li otázka, zda nejdříve identita nebo nejprve systém používání peněz, tak je třeba zvolit pořadí: Identita a pak až peníze! Dejme si tedy čas nějakého přechodného období (2-4-6 let) a stanovme si priority, tedy koncepci. Najděme způsob, jak pojmenovat peníze, jak se k nim stavět. Zvažme postupné kroky, začněme dělat harmonogram kroků a promýšlejme metody. 10. Také nesmíme zapomenout na teologickou debatu. Zda se shodneme v pohledu na peníze, zda je to mamon nepravosti, nebo jsou čisté a nečisté peníze. Máme budovat svoje sbory jako uzavřené komunity či otevřené oázy? Mají být sbory spíše farnostmi s odpovědností za určitý okrsek? A jak počítat s účastí nevěřících na našich projektech? Budou to jen pasivní příjemci či spolupracovníci? 11. Cesta? Nemyslím, že bych musel mít pravdu, ale chtěl bych udržet diskusi a zachovat si na ni dost času. Předkládám podněty a ne hotové grafy. Neumím to a nechci vzbudit dojem, že jako jediný rozumím církvi. 12. Ještě jednou: Budeme pracovat s pojmy, které je třeba upřesnit: podle Zákona č. 428/2012 Sb., o majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi. Je jimi tzv. Finanční náhrada ( 15 zákona, částka za majetek a podíl z převážně katolického, ale i našeho nevráceného majetku - v případě Církve bratrské jde o téměř půl miliardy zcizeného majetku) a Příspěvek na podporu činnosti ( 17 částka na platy) Peníze finanční náhrady za rok 2013 případně přijdou až na konci roku. Příspěvek pravidelně přichází a naše církev z něj hradí část platů duchovních. Rezervní (personální) fond na platy kazatelů a život církve je třeba okamžitě obnovit. Všechny platby ze sborů musíme učinit jeho příjmem. Stejně tak i tzv. Náhrady za nevydaný majetek na dobu přechodného období. Vytvoří se tak skutečná rezerva, která se nesmí rozpustit. Otázkou je, zda z tohoto fondu neposkytovat od počátku roku 2014 i solidaritu a nezrušit tak výpočet nedobrovolné solidarity s ponecháním možnosti dobrovolně přispívat do tohoto rezervního fondu. 13. Správu tohoto rezervního fondu svěřit Radě Církve bratrské a zřídit k ní dozorčí orgán se silným zastoupením (za každý seniorát jmenován jeden člen). O správě jednat s renomovanou bankou, která má zkušenosti s církevními penězi. Může být i zahraniční. Stanovit si vlastní přechodné období ( let) po které zůstane základem mzdových prostředků Příspěvek na provoz církví a dofinancování platů zaměstnanců se bude provádět zvoleným způsobem z rezervního fondu. 14. Během přechodného období pracovat na strategii pro život církve, což zahrnuje reformu orgánů církve směrem ke skutečnému kongregacionalismu a skutečné pojistce presbyterní složkou rady Církve bratrské, která bude složena z delegovaných zástupců oblastí (seniorátů) způsobem odspoda nahoru. Opatřením, které vzejde z této strategie také určit priority a jejich procentuální velikost pro tvorbu rozpočtu. 4\n5 15. Podle tohoto modelu pak počítat rozpočet Církve bratrské zahrnující peníze z náhrady za nevydaný majetek, které po 30 let máme pobírat, a od stanovené doby konce přechodného období již přestanou být příjmem rezervního fondu. Výnos rezervního fondu zůstane příjmem rezervního fondu, pokud konference hlasující o rozpočtu neurčí jinak. Rozpočet zahrne i příspěvek na provoz - příspěvek, který klesá po dobu 17 let. Ale také naše vlastní peníze, které porostou přechodem na samofinancování od stanovené doby konce přechodného období. Strategii i rozpočtový model je třeba upravovat často (každé 2-3 roky) 16. V prezentaci předkládám pokus o příklad rozpočtu a jeho kapitol. Je tu vidět reálné nebezpečí každé strategie je, že bude určena shora staršovstvem, kazatelem a nebude lidem vlastní. Naopak. Zvláště u nás mají členové církve mít slovo. Mají-li se nově učit přispívat po desetikoruně či padesátikoruně, musí být strategie a opatření závislé na jejich názoru. Jde nám o lidi víc, než o jejich peníze, tak strategii musíme udělat s lidmi. 17. Z kapitol tohoto rozpočtu (mimo části na provoz církve a personálních nákladů) by se peníze z náhrad rozdělovaly grantovým způsobem na projekty sborů. Tj: Sbor by měl svoje vlastní peníze, které si vybere na kazatele a na provoz a navíc by si mohl požádat z příslušné kapitoly o grant na nějaký rozvojový projekt, který by spolufinancoval, případně získal ještě další spolufinancování z jiných zdrojů. 18. Granty. Metodika vyhlašování výzev, podávání projektů, obhajoby a výběru projektů, realizace, monitoringu (kontroly) a vyúčtování je zpracována. Zajišťují ji sami členové komunity (církve) a rozhodují tak sami o sobě podle předem daných pravidel. (Metodika místních akčních skupin, která funguje minimálně osm let, je vyzkoušena a je možno ji získat na klíč. Během dvou let se ji lze naučit a převzít.) Komunitně zpracovaná strategie předpokládá analýzu zpracovanou formou sběru nápadů a podnětů ke grantování. Vytváří se tak zásobník možných grantů. Dále se zvažuje absorbční kapacita, tj, co dokáže sbor realizovat. Dále se analyticky zvažují potřeby regionu - v našem případě republiky, stav pokrytí evangeliem, stav pokrytí sociálními službami, stav péče o vzdělávání... Atd. Probíhá sběr představ a potřeb - z rozhovorů, dotazníků. A také i pasivní studium strategických plánů republiky, krajů, měst a obcí. Důležité je, že už tento systém je sám od sebe misijní a dává dobré svědectví o existenci Pána Ježíše. Strategické plánování provází podiv světa nad tím, že církev může znamenat i toto. Nebyli zvyklí, že by se jich kostel ptal... Z této strategie si komunita (konference) definuje pět, šest okruhů - ve kterých se bude vypisovat grantové řízení. Komunita si navzájem pomáhá připravit projekty, získat spolufinancování, udržitelnost... atd. Tady je místo Rady církve bratrské a jejích spolupracovníků. Je zájem dát a ne nedat. A dát hospodárně, s obecným užitkem a včas. Stanoví se také horní limit pro žádost. Budeme-li rozdělovat 25 mil. Kč ročně, což je málo, předpokládaná výše v žádosti je např ,- Kč, spodní na ,- Kč Stanoví se harmonogram vyhlašování grantů (na jaře dvě výzvy do dvou okruhů a na podzim výzvy do dalších dvou okruhů - na tři roky dopředu kalendář jednotlivých výzev) Stanoví se závazný systém podávání žádostí oproštěný od nesmyslností daných státními fondy pro granty z programů EU. Také možnost veřejné obhajoby. Komunita si určí výběrovou komisi z řad členů komunity, kteří mají předem stanovený systém bodování a metod pro objektivní výpočet přidělených bodů. Komunita si určí systém kontroly práce výběrové komise, vyhlášení a realizace výsledků grantového řízení. 5\n6 Komunita si určí systém kontroly využití prostředků. Komunita prezentuje výsledky grantových řízení před médii. Poznámka na závěr: Grantový systém komunitního typu je nesrovnatelný s evropskými grantovými agenturami, grantovými programy EU všech typů. Je nesrovnatelně jednodušší a levnější. Buduje komunitu lidí. 19. Co je cílem? Církev, která žije odpovědně uprostřed tohoto světa, jež svěřený majetek užívá jako mamon nepravosti, získávající lidi pro nebeské království. Církev svobodná sloužit, církev komunikující se světem a církev spravedlivě rozhodující dovnitř. _ První verze mého návrhu ze dne Dovolím si navrhovat, jak by se měla církev chovat k finančním prostředkům, které v současné době (pokud neuspějí ústavní stížnosti) pravděpodobně získá podle Zákona č. 428/2012 Sb., o majetkovém vyrovnání s církvemi a náboženskými společnostmi. Je jimi tzv. Finanční náhrada ( 15 zákona, částka za majetek a podíl z převážně katolického nevráceného majetku) a Příspěvek na podporu činnosti ( 17 částka na platy) Peníze finanční náhrady za rok 2013 případně přijdou až na konci roku. Příspěvek pravidelně přichází a naše církev z něj hradí část platů duchovních. Omlouvám se, že je to opakování toho, co jsem řekl už několikrát: Cizí peníze Máme dostat ze státního rozpočtu v příštích letech nejen příspěvek na podporu činnosti církve, ale také prostředky finančních náhrad za nevydaný majetek. Ano, i my postrádáme nějaký nemovitý majetek. Oficiální vyjádření naší církve říká: V současné době evidujeme cca 130 nemovitostí, které kdysi patřily naší církvi. Jedná se např. o zámek v Suchomastech s přilehlými pozemky, lesy a polnostmi, velký činžovní dům v Praze 2, obytný dům v Praze 10, modlitebna v Bruntále, pošta v Husinci, zemědělská usedlost Hamr a další lesní vodní či jiné pozemky apod. Téměř všechny tyto nemovitosti již nepatří České republice, nýbrž krajům, obcím a soukromým osobám, a proto se na ně zákon o majetkovém vyrovnání s církvemi nevztahuje. Klasický restituční nárok se proto Církve bratrské prakticky netýká. Pokud o něco Církev bratrská požádá, budou to skutečně pouze drobnosti. Náhrady tedy vyřeší tento majetek tak, že dostaneme část peněz, která nám za nenavrácené nemovitosti patří, ale zbytek těchto finančních prostředků dostáváme z toho, co by fakticky mělo patřit římskokatolické církvi. Stát však se souhlasem této církve dělí částku pro všechny registrované církve, které se spolu se státem věnují službě občanům ve specifických službách. Pro nás to znamená, že budeme třicet let dostávat ze státního rozpočtu ročně 24,5 mil. Kč. Tyto peníze tedy z velké většiny považuji za cizí peníze a tak také navrhuji s nimi zacházet. Rozumím jim tak, že jsou to finance, kterými si kupuje stát služby, které neumí poskytnout a nebo je poskytuje daleko dráž, než nezisková sféra - církve. Jsou to peníze do budoucnosti aby církve nemusely omezovat, ba mohly rozvinout svoji obecně prospěšnou činnost. 6\n7 Tyto prostředky by se podle mého názoru měly dostat formou grantového systému mezi sbory a jejich neziskové organizace podle projektů, které by se předkládaly ročně ve dvou výzvách. (Vždy v následujícím roce by se rozdělovaly prostředky z minulého, protože částka přijde až na konci kalendářního roku.) Církev by měla hledat, co společnost potřebuje a ona jí to může dát. Zároveň, co církev a třeba i další dovedou spolufinancovat, protože ani 24,5 mil Kč nemůže stačit na skutečné potřeby a kapacity církve jako celku, ani sborů jako jednotek církve. Tato částka je dokonce žalostně malá, aby přinesla nějaké komplexní řešení. Musíme tedy hledat menší a schůdné cíle. Takové cíle, které se později mohou objevit v dotovaných tématech, se hledají analýzou a strategickým plánováním. Metodika plánování je známa a ověřena praxí. Výsledkem je, že církev společnosti nenutí to, co chce ona, ale reaguje na potřeby společnosti podle toho, co může nabídnout. Počet grantových okruhů si na základě strategických cílů zvolí církev (Třeba: Péče o potřebné - zdravotnictví a sociální péče, péče o nové pracovníky - vzdělávání, misie - zakládání nových sborů a komunit, kde se pěstuje občanský život, humanitární a krizové účely...) A pokud bude hotové zadání, je možné grantový systém připravit k fungování. Vyhlašování, metodiku výběru, monitoring použití, vyúčtování realizace - to vše má dobře zpracováno a odzkoušeno síť Místních akčních skupin (MAS). V takových aktivitách se dělí podobné peníze na základě podaných projektů už roky. O všem si rozhodují členové této místní akční skupiny, ale projekty v tomto systému může podávat kdokoli, kdo bydlí v oblasti spravované touto místní akční skupinou. V našem případě by byl oprávněným žadatelem sbor a jeho neziskové organizace. Pokud existuje know-how, pak není třeba jej tvořit, realizaci grantových systémů lze zadat některým profesionálům z MAS či se jí naučit, protože ji někteří členové církve znají a používají. Jak je vidět, na tvorbě strategických záměrů, řízení i monitoringu využití prostředků se mohou aktivně podílet členové a přátelé církve a z výsledků jejich projektů může mít užitek každý občan republiky. Tato verze je dobře prezentovatelná veřejnosti a pokud bude důvěryhodně používána, je možné, že se k částce finančních náhrad od státu přidruží i další podporovatelé. A jak říkám od zimy 2008 opakovaně, bylo by bývalo vhodné, aby si ji církev připravila dopředu a představila v kampani před hlasováním v poslanecké sněmovně. Hlasovalo se podle politických počtů, ale šlo o obraz církve ve veřejnosti. Je pozdě, ale přesto se ještě něco dá udělat. Peníze na provoz (Naše peníze) Po sedmnáct let ještě budeme dostávat příspěvek státního rozpočtu, který se bude postupně zmenšovat. Návrh smlouvy, kterou má vláda podepsat s církvemi, obsahuje i text, který říká, že výše příspěvku odpovídá částce poskytnuté církvi na základě zákona 218/1949 Sb. v roce 2011, z toho tedy vyplývá, že tam je uvedena i ta konkrétní částka. Zároveň je ve smlouvě uvedeno, že se na ní vztahují ustanovení občanského zákoníku. Je tedy vymahatelná. Smlouva bude vyhlášena ve Sbírce zákonů formou. To je to, z čeho jsou placeni dnes kazatelé a celocírkevní pracovníci, tedy zčásti. Z další části je už platí členové sami. Z materiálů pro konferenci roku 2012 je jasné, že pro rok 2011 byla čísla takto: 7\n8 Ve smyslu zák. 218/1949 Sb. o hospodářském zabezpečení církví a náboženských společností státem byla Církvi bratrské v minulém roce poskytnuta částka ze státního rozpočtu na platy duchovních (bez THP v ústředí) v celkové výši Kč (včetně 34% zdravotního a sociálního pojištění), valorizace platů ze strany církve tvořila částku Kč (rovněž včetně pojistného). Z údajů vyplývá, že církev se na platech svých zaměstnanců podílí ze 27%, zbývajících 73% hradí stát. Tento trend by měl pokračovat a postupně by měla církev přejmout provoz zcela a tak provozovat za naše peníze. V případě, že některá vláda novelizuje zákon a tento příspěvek na život církve sníží (což se dá čekat) bude třeba reagovat rychleji. Na stůl by měly přijít tři scénáře přechodu na zcela vlastní financování. Ostrý, méně ostrý a ten, co počítá s tím, že současná výše příspěvku bude stejná podle předpokladu. Celkově v současnosti potřebujeme asi 44 mil. Kč ročně, abychom zaplatili platy všech pracovníků a zákonné odvody. Tato částka se samozřejmě pohybuje s tím, jak roste církev a jak potřebuje služebníky. Jistě můžeme uvažovat, zda musíme mít tolik služebníků, což není asi nejlepší otázka. Lépe je položit si otázku, jak porosteme dále a co po těch služebnících budeme chtít. Ukazuje se, že nemusí strmě růst počet placených služebníků, protože církev nemusí nutně žít v celcích typu sboru, který je finančně soběstačný až v určité velikosti. Církev nemusí nutně stavět kostely a modlitebny (zadlužovat se), ale smí využívat to, co už je postaveno k veřejným účelům. Církev může žít i v menších celcích a skupinách tam, kde daní lidé žijí, pod službou neplacených služebníků (to je způsob, který dobře zná i naše historie), které bude mít na péči nynější placený kazatel. A toho podrží nejen sbor, ale i sympatizanti a lidé z malých celků, protože budou přijímat jeho služby. Sbory mohou podnikat, mohou zhodnocovat své finance. I to může být zdroj finančních prostředků pro další pomocné služebníky, které si sbor případně může zaplatit sám. Plat kazatele může v době samostatnosti podpořit i město či obec, donátoři pocházející mimo církev - pokud budou vidět, že jeho práce a práce jeho sboru je užitečná. Církev by neměla utužovat parametry členství, ale naopak otvírat široce dveře a zdůrazňovat dobrovolnost přispívání a významně zprůhlednit rozpočet - jeho tvorbu, plnění a vyúčtování. Stále děkovat za laskavost, se kterou nás lidé podporují. Jak se mají platit kazatelé a církevní pracovníci? Kloním se k tomu, aby kazatelé byli zaměstnanci církve jako celku, tedy aby byl plat řešen centrálně. Tedy aby šlo o solidaritu řízenou. I tato solidarita na domluvený povel by mohla být více na domluvený než na povel, tedy mohlo by se po krocích hledat více místa pro spontánní solidaritu. Pokud by se kazatelé stali zaměstnanci sborů, odstartovalo by se konkurenční prostředí, na něž nejsme připraveni, což by se sice dalo zvládnout, ale... Více mi vadí, že by se církev rozpadla na naprosto volný svazek, který by držely ty cizí peníze pohromadě. Zároveň zastávám názor, že by se na výši kazatelova platu mohli podílet i členové sboru svým názorem. Tedy, aby byl vícesložkový. Základem by byla pevná složka mzdy podle tabulek a odsloužených let. Dále první pohyblivá složka mzdy, která by měla v celé církvi stejně definovaných (například) sedm parametrů, jejichž naplnění by ohodnotilo staršovstvo a schvalovalo by mu je členské shromáždění jednou za půl roku (či čtvrt roku) a podle jejich rozhodnutí by vyplácela Rada Církve bratrské příslušnou částku pohyblivé složky mzdy a fakturovala jí sboru. Mzda by měla ještě jednu, tedy druhou pohyblivou složku mzdy, ve které by Rada Církve bratrské vyjádřila ohodnocení práce kazatele navíc (senior, člen Rady CB, administrátor, atd.) Podle mne je třeba, aby kazatel pocítil, že záleží také na názoru členů sboru, nejen na tom, co dostane odkudsi z Prahy na účet každý měsíc. I bez valné kvality práce... 8\n9 V ideálních podmínkách by církev mohla nést odpovědnost za stáří kazatelů, protože někteří šli do služby nezajištěni a opustili vše - tedy do důchodu malý byt v menším městě ČR, v průběhu let služby by se dala také řešit podpora na pořízení dopravního prostředku, třeba třikrát v klesajícím objemu (mladému celé auto, v prostředku služby polovičku a nakonec třetinu z ceny levnějšího auta). Tak to alespoň dělají některé církve (např. Adventisté Sedmého dne.) I bez toho se ale dá přežít. Pokud bude kazatel sloužit, církev jej jistě nenechá v bídě, když bude mít možnosti. Jakmile budou všichni chudí, tak žádná bída...! Práce kazatelů je prací, která je hodna mzdy. Kazatel by měl mít možnost získat tolik, kolik v průměru mají jeho pracující bratři a sestry, jimž slouží. Pokud není možný model průměru, tedy je bratří a sester málo, je rozumné, aby kazatel byl jedním ze členů společenství a měl svobodu využívat své charisma. Tam, kde nechtějí kazatele, jemuž by platili tolik, co v průměru mají oni, ať kazatele neshánějí a slouží si sami. Odpovědnost za společenství pak nesou bratři a sestry společně. I tam, kde se kazatel svobodně rozhodne, že bude bez církevního platu a chce pracovat při zaměstnání, má mu to být umožněno na základě dohody. Kazatel musí být svoboden pracovat tak, jako apoštolé. Obecně řečeno: Smlouva mezi sborem a kazatelem - jakési vymezení toho, co se po něm chce (viz první pohyblivá složka mzdy) - je v každém případě uspořádání dobrým základem pro jasnou spolupráci. --- Nakonec si dovolím ještě jednou podotknout, že hospodaření tohoto typu se dá dobře prezentovat před společností. Mlžení, nejasnosti a kalkulantství se nám vrátí v nezájmu okolí, ve hněvu a odmítání. Dokonce se musí forma nakládání s prostředky srozumitelně představit veřejnosti a má se i komentovat v průběhu transformace systému. Čím více toho povíme, čím laskavěji a srozumitelněji vysvětlíme - tím více bodů pro nás. Podle reakcí si myslím, že už nyní vypadáme trochu jako..., protože nemáme jasno v základních parametrech toho, co chceme s finančními prostředky z vyrovnání státu s církvemi a náboženskými společnostmi dělat. Daniel Kvasnička,


Chovateláček II. – DDM Osek\nDomů / Přírodověda / Chovateláček II.\n> pravidelné schůzky: středa od 17.00 hod. do 18.00 hod., učebna č. 9, DDM Osek\nKatalogové číslo: 57 Kategorie: Přírodověda\nV zájmovém útvaru máme k dispozici učebnu se zvířátky (činčily, králíci, morčata, křečci, andulky, šneci a mloci). Děti se mohou se všema mazlit. Učí se, jak o ně pečovat, čím je krmit. Dozví se spoustu zajímavostí ze zvířecí říše. Dle zájmu dětí probíráme všechny druhy zvířat a jejich potřeby zábavnou formou kvízů, křížovek a her. Používáme odbornou literaturu, atlasy a encyklopedie. > určeno pro chlapce a dívky od 5 do 15 let > pravidelné schůzky: úterý o d 16.00 hod. do 17.00 hod., učebna č. 9, DDM Osek > roční úplata 500 Kč/za jeden ZÚ, jednorázová úplata 30 Kč > vedoucí ZÚ Bohuslava Moszová, DiS.


Jak vyprat utěrky, aby opět zářily čistotou a nedělaly… | Kafe.cz\nFloristka prozradila trik, jak to udělat, aby vám řezaná květina vydržela týdny\nV první řadě je potřeba utěrky udržovat v čistém stavu už během vaření a úklidu kuchyně. Pokud je budeme používat výhradně k utírání umytého nádobí, nebudou mít šanci se hned tak ušpinit. V praxi ale utěrky bývají tím prvním, po čem sáhneme, když se něco rozlije nebo zapatlá. V tom případě utěrka patří do pračky nebo aspoň do teplé vody ještě týž den, aby skrvny nezaschly.\nBílé utěrky se dají prát na 90°C, spousta lidí dnes ale praní při vysokých teplotách odmítá, protože je to neekologické. Šetrnější je namočit flekaté utěrky do lavoru či kýble s horkou vodou, ve které jsme rozmíchali hrnek prášku na praní, dvě lžíce sody a 2 lžíce oleje. Poslední přísada zní možná trochu nelogicky, ale olej k sobě dobře váže nečistoty. Když pak utěrky propláchnete a vyperete na 40 - 60°C, mastné nijak nebudou.\nJeště jednodušší a levnější řešení nabízí žlučové mýdlo. Namočené utěrky jím potřete po obou stranách, promněte v rukou a ponechte ve vodě až do chvíle, kdy máte naplánováno praní. Žlučové mýdlo nejčastěji seženete v tuhém stavu, ale prodává se i jako tekutý přípravek nebo ve formě mýdlových vloček.\nNa internetu také najdete "zaručený trik", spočívající v ohřívání utěrky v mikrovlnce. Utěrka se má namočit, namydlit, vložit do sáčku a nechat minutu a půl v mikrovlnce při středním výkonu. Podobné experimenty bohužel v praxi často končí hořící utěrkou a začouzenou mikrovlnkou, takže je nemůžeme doporučit.\nRodina a domov - 26. 05. 2019\nHugo Haas: Ani Adina Mandlová to s ním neměla jednoduché, zkrotila ho jiná\nVeronika: Tchyně je přesvědčená, že dcera bez jogurtu nepřežije. Jsme na kordy!\nKaždý se stravuje jinak. Jeden dbá na dostatečný přísun zeleniny a ovoce, druhý žije pro koblihy a slané pečivo. Extrémy nejsou dobré v životě ani na…


Citrony - vše o tématu | Blesk.cz\nAktuální informace o tématu: "citrony" - veškeré informace o tématu\nNa věky věků, dokud nás smrt nerozdělí! To, zdá se, bohužel nebude případ Ládi Křížka (57). Rockerovi se po více než třiceti letech rozpadlo manželství. A nejen že se teď…\nOd roku 2017 se vleče kauza napadení Afričana, který byl v pražské tramvaji napaden třemi fotbalovými fanoušky. Že k incidentu došlo, soudkyně Ivana Hynková nepopírá, nicméně…


VIDEO: Filmová Vybíjená. Jako by ji Viewegh psal přímo pro Partičku - iDNES.cz\n7. října 2014 17:31, aktualizováno 17:31\nPetr Nikolaev dotočil Vybíjenou, komedii podle stejnojmenné knihy Michala Viewegha. V úloze tří kamarádů se objeví trio z televizní Partičky – Michal Suchánek, Richard Genzer a Ondřej Sokol. „Jako by to psal přímo pro ně,“ říká režisér nad první ukázkou.\nVIDEO: Trailer k filmu Vybíjená\nPříběh se odehrává na abiturientském srazu. Točí se kolem tří kamarádů, které jejich životní kotrmelce stále vracejí do společného staromládeneckého útočiště: podle toho, jak právě získávají či ztrácejí své milostné partnerky.\nMezi spolužačkami dominují někdejší milovaná třídní kráska a její protiváha; ve filmu je představují dvě Simony, modelka Krainová a herečka Babčáková. Postavy vesměs mají dvojí obsazení, pro současnost a pro podobu z mládí.\nNikolaev v roce 1997 debutoval adaptací jiné Vieweghovy knihy Báječná léta pod psa a těší ho, že se znovu dívají na minulost s nadsázkou. Film vzniká v koprodukci s TV Prima a do kin jde 12. března 2015. První ukázku najdete na videu.\nTémata: Michal Viewegh, Partička, Michal Suchánek, Ondřej Sokol, Petr Nikolaev, Richard Genzer, trio, útočiště, TV Prima, film, komedie\nPodle knihy a scénáře Michala Viewegha Andělé všedního dne natočila režisérka Alice Nellis stejnojmenný film. Po...\nKončí letní knižní přešlapování, začíná boj o místo na předvánočním trhu. Už příští týden vyjde nový Hercule Poirot...\nPříběh kmotra míří do domácích kin, Nikolaev za něj má cenu\nZačátkem května vyšel na DVD a Blu-ray Příběh kmotra, druhý nejnavštěvovanější český film loňského roku. Snímek...\nKOMENTÁŘ: Čtenáři chtějí číst. A Viewegh je jen jeden\nNejpodstatnějším autorem polistopadové české literární scény je Michal Viewegh. Alespoň tak rozhodli čtenáři v anketě...\nPRVNÍ DOJMY: Viewegh a Partička hrají Vybíjenou nerozhodně\nJednu půlku tvoří hořká nostalgie stejnojmenné předlohy Michala Viewegha, druhou hrátky Partičky čili Ondřeje Sokola,...\nDistributor filmu Vybíjená zve na komedii. Poněkud přehání. Přepis stejnojmenné knihy Michala Viewegha šíří spíše...\nRodinná pohádka Čertí brko, která vstupuje do kin 29. listopadu, se točila mimo jiné šestadvacet metrů pod zemí....


Řecko: Korfu z Prahy na 5 dní za 3 990 Kč! - Cestolino.cz\nAcharavi od 10 390 Kč\nŘecko: Korfu z Prahy na 5 dní za 3 990 Kč!\nAcharavi (Villa Stefania 3*)\ntermín 8. 6. - 12. 6. 2019\nVilla Stefania se nachází v letovisku Acharavi na řeckém ostrově Korfu. Písečná pláž s pozvolným vstupem do moře se nachází cca 80 m od ubytování. Restaurace, bary a obchody jsou dostupny v okolí ubytování. V tomto termínu se zde teploty vzduchu pohybují kolem 29 °C a teploty vody kolem příjemných 22 °C. Měna – euro. Časový posun +1 hodina. Dovolená je vhodná pro všechny věkové kategorie.\nVybavení studia: vlastní sociální zařízení, kuchyňský kout, lednice a elektrický vařič.\nŘecko (Acharavi): může vás zajímat


UNIVERZITA KARLOVA V PRAZE - PDF\nDownload "UNIVERZITA KARLOVA V PRAZE"\n1 UNIVERZITA KARLOVA V PRAZE FAKULTA SOCIÁLNÍCH VĚD Institut komunikačních studií a žurnalistiky Katedra marketingové komunikace a public relations Bakalářská práce 2012 Aneta Höschlová\n2 UNIVERZITA KARLOVA V PRAZE FAKULTA SOCIÁLNÍCH VĚD Institut komunikačních studií a žurnalistiky Katedra marketingové komunikace a public relations Aneta Höschlová Analýza komunikačních aktivit Junáka v roce 2011 na příkladu charitativních akcí celostátního rozsahu Bakalářská práce Praha 2012\n3 Autor práce: Aneta Höschlová Vedoucí práce: doc. PhDr. Jan Halada, CSc. Rok obhajoby: 2012\n4 Bibliografický záznam HÖSCHLOVÁ, Aneta. Analýza komunikačních aktivit Junáka v roce 2011 na příkladu charitativních akcí celostátního rozsahu. Praha, s. Diplomová práce (Bc.) Univerzita Karlova, Fakulta sociálních věd, Institut komunikačních studií a žurnalistiky. Katedra marketingové komunikace a public relations. Vedoucí diplomové práce doc. PhDr. Jan Halada, CSc. Abstrakt Bakalářská práce s názvem Analýza komunikačních aktivit Junáka v roce 2011 na příkladu charitativních akcí celostátního rozsahu pojednává o největší výchovné organizaci v České republice. Cílem práce je představit hnutí Junák svaz skautů a skautek ČR z hlediska jeho poslání, historie a současného stavu. Součástí práce je analýza komunikačních aktivit této neziskové organizace se zaměřením na analýzu mediálních výstupů a nástrojů komunikace, které tento neziskový subjekt nejvíce využíval. Ve druhé části se práce věnuje charitativním akcím neziskových organizací a detailně popisuje čtyři celostátní charitativní projekty skautského hnutí Betlémské světlo, sbírky Postavme školu v Africe, KAPKA a Velikonoční skautské kuřátko. Následně srovnává jejich smysl s posláním Junáka a komunikační strategií. Poslední část se věnuje primárnímu výzkumu, který autorka provedla na cílové skupině respondentů ve věku let. Výzkumné šetření zjišťovalo, zda má pořádání charitativních akcí vliv na image neziskových organizací, zda se liší vnímání charity lidmi, kteří prošli skautskou výchovou a těch, kteří nikdy skauty nebyli, zda jsou současné skautské charitativní projekty smysluplné a funkční, a zda mají mladí lidé o charitativních akcích Junáka povědomí. Práce uvádí doporučení pro skautskou organizaci ohledně pořádání charitativních projektů do budoucnosti.\n5 Abstract Bachelor thesis entitled The Analysis of Communication Activities of Junák Organisation in 2011 on the Example of National Charity Events deals with the largest educational organization in the Czech Republic. The aim is to introduce the organisation Junák svaz skautů a skautek ČR in terms of its mission, history and current status. It contains an analysis of communication activities of the non-profit organization, which is focused on the analysis of media coverage and communication tools that this non-profit entity used the most. In the second part, this bachelor thesis deals with charity events of non-profit organizations and describes in details four national charity events of the scout movement Betlémské světlo, gatherings Postavme školu v Africe, KAPKA and Velikonoční skautské kuřátko, then compares their sense to the mission of Junák and its communication strategy. The last part focuses on primary research carried out by the author of this work on the target group of respondents aged 15 to 26 years. The research examined whether the organizing charity events affect the image of non-profit organizations, whether charities are perceived differently by people who went through scout education and those who were never scouts, whether these current scout charity projects are meaningful and functional, and whether young people are aware of the charity events of Junák. This study also presents recommendations for the scout organization regarding organizing charity projects in the future.\n6 Klíčová slova Skauting, komunikace, public relations, neziskový sektor, charita, výzkum, dotazník Keywords Scouting, communication, public relations, non-profit sector, charity, research, questionnaire Rozsah práce: znaků s mezerami bez abstraktu a příloh\n7 Prohlášení 1. Prohlašuji, že jsem předkládanou práci zpracoval/a samostatně a použil/a jen uvedené prameny a literaturu. 2. Prohlašuji, že práce nebyla využita k získání jiného titulu. 3. Souhlasím s tím, aby práce byla zpřístupněna pro studijní a výzkumné účely. V Praze dne Aneta Höschlová\n8 Poděkování Na tomto místě bych chtěla poděkovat vedoucímu své bakalářské práce doc. PhDr. Janu Haladovi, CSc. za podnětné rady a vedení práce. Ráda bych též poděkovala svým rodičům za neustálou podporu při mém studiu a všem blízkým lidem, jejichž pomoci a podpory si velmi cením. V neposlední řadě děkuji skautům, kteří byli velmi vstřícní a poskytli mi mnoho materiálů a všem, kteří pomohli šířit a vyplnit můj dotazník.\n9 Institut komunikačních studií a žurnalistiky UK FSV Teze BAKALÁŘSKÉ diplomové práce TUTO ČÁST VYPLŇUJE STUDENT/KA: Příjmení a jméno diplomantky/diplomanta: Höschlová Aneta Razítko podatelny: Imatrikulační ročník diplomantky/diplomanta: diplomantky/diplomanta: Studijní obor/typ studia: Marketingová komunikace a PR/ Prezenční Předpokládaný název práce v češtině: Analýza komunikačních aktivit Junáka v roce 2011 na příkladu charitativních akcí celostátního rozsahu Předpokládaný název práce v angličtině: The Analysis of Communication Activities of Junák Organisation in 2011 on the Example of National Charity Events Předpokládaný termín dokončení (semestr, školní rok vzor: ZS 2012): (diplomovou práci je možné odevzdat nejdříve po dvou semestrech od schválení tezí, tedy teze schválené v LS 2010/2011 umožňují obhajovat práci nejdříve v LS 2011/2012) LS 2012 Základní charakteristika tématu a předpokládaný cíl práce (max znaků): První část práce bude věnována představení organizace spolu s nastíněním historie tohoto výchovného hnutí a popisem současného stavu Junáka. V další části budu analyzovat současné komunikační aktivity Junáka v roce Představím zde i novou komunikační strategii. Stěžejním cílem práce je však studie celostátních charitativních akcí Junáka. Dopodrobna se pokusím rozebrat čtyři stálé charitativní akce. Prostřednictvím dotazníkového šetření budu zjišťovat, jak efektivní je využívání charitativních akcí ke komunikaci značky neziskové organizace. Z výsledků se pokusím stanovit doporučení pro skautskou organizaci ohledně budoucího plánování charitativních akcí. Předpokládaná struktura práce (rozdělení do jednotlivých kapitol a podkapitol se stručnou charakteristikou jejich obsahu): Úvod 1) Junák obecná charakteristika, fakta a historie 1.1. Junák svaz skautů a skautek ČR, základní informace o organizaci obecná charakteristika hnutí, poslání 1.2. Historie Junáka stručné nastínění historie hnutí od založení po současnost 1.3. Junák v současnosti popis stávajícího stavu organizace, data o aktuálním stavu členské základny 2) Komunikační aktivity Junáka analýza mediálních příležitostí organizace a komunikačních aktivit, které vyvíjí 2.1. Mediální příležitosti popis mediálních příležitostí Junáka, jejich množství, 2.2. Prostředky komunikačních aktivit Junáka - deskripce prostředků, které k tomu\n10 využívá (akce, letáky, weby, ) 2.3. Komunikační strategie Junáka představení nové komunikační strategie organizace 3) Charitativní akce Junáka představení čtyř stěžejních celostátních charitativních akcí Junáka jejich principy, úspěšnost, přesná data (zaměření na rok 2011) 3.1. Charitativní akce neziskových organizací úvod do dané tematiky 3.2. Charitativní akce Junáka Velikonoční skautské kuřátko Kapka Postavme školu v Africe Betlémské světlo 3.3. Srovnání obsahu komunikační strategie Junáka a smyslu charitativních akcí neziskových organizací výsledkem této komparace bude tvrzení, zda poselství charitativních akcí neziskových organizací zapadá do konceptu nové komunikační strategie Junáka 4) Vlastní dotazníkové šetření na téma vnímání charity a charitativních akcí českou veřejností průběh šetření, zpracování dotazníků, výsledky šetření, doporučení a návrhy pro organizaci Junáka z toho vyplývající 4.1. Přípravná fáze provádění výzkumu 4.2. Vlastní dotazník 4.3. Analýza získaných dat 4.4. Závěry vytvořené na základě analýzy získaných informací 4.5. Doporučení a návrhy k dalšímu vytváření či udržování charitativních akcí Junáka Závěr Vymezení zpracovávaného materiálu (např. konkrétní titul periodika a období, za které bude analyzován): Web: (v roce 2011) (v roce 2011) Výroční zpráva Junáka ( ) Propagační materiály Junáka užívané v roce 2011 (zejména letáky, brožury, reklamní předměty, příručky atp.) Postup (technika) při zpracování materiálu: Deskripce, primární výzkum - dotazníkové šetření ohledně vnímání působení charitativních akcí na občany ČR, kvantitativní analýza propagačních materiálů, analýza komunikačních aktivit Junáka, komparace Základní literatura (nejméně 5 nejdůležitějších titulů k tématu a způsobu jeho zpracování; u všech titulů je nutné uvést stručnou anotaci na 2-5 řádků): ČEPELKA, Oldřich. Práce s veřejností v nepodnikatelském sektoru. Liberec: Nadace Ome-ga, s. ISBN Kniha přináší základní informace o public relations, říká nám, jak se utváří veřejné mínění.\n11 Zabývá se tím, jak přesvědčivě komunikovat, jak vybudovat systém práce s veřejností, ale i získáváním finančních prostředků. Řeší i praktické rady, jak vytvořit propagační kampaň, jak komunikovat s novináři, dobrovolníky nebo sponzory, jak napsat tiskovou zprávu nebo na co nesmíme zapomenout při přípravě akce jako je benefiční koncert nebo demonstrace. HANNAGAN, Tim J. Marketing pro neziskový sektor. Praha: Management Press, s. ISBN Cílem této knihy je poskytnout zevrubnou analýzu marketingu v neziskové sféře. Autor se zabývá základními aspekty marketingu a objasňuje rozdílné rysy marketingu v neziskových organizacích ve srovnání se stejnou činností v ziskových organizacích. DE PELSMACKER, P., GEUENS, M., VAN DEN BERGH, J. Marketingová komunikace. Praha: Grada Publishing, ISBN Kniha nabízí úplný přehled stavebních kamenů, technik a aplikací marketingových komunikací, a to především v evropském kontextu. Jednotlivé kapitoly pokrývají všechny složky komunikačního mixu, včetně reklamy, public relations, sponzoringu, podpory prodeje, direct marketingu, komunikace na místech prodeje, výstav, osobního prodeje a internetové komunikace. BAČUVČÍK, R. Marketing neziskových organizací. Praha: Verbum, s. ISBN Kniha podává ucelený pohled na to, jak v současné době funguje marketing a marketingová komunikace v prostředí neziskových organizací. Je doplněna řadou aktuálních případových studií. DISMAN, Miroslav. Jak se vyrábí sociologická znalost. 1. Praha: Karolinum, s. ISBN Kniha je úvodem do sociologické metodologie. Je postavena na příkladech a jejich postupném řešení. Od základu se zabývá hypotézami, kvantitativním i kvalitativním výzkumem, ale i základy statistiky. Celý výklad je pojat velice poutavě a jednoduše, aby byl dostupný i lidem bez odborného sociologického vzdělání. ONDŘICHOVÁ, Věra.: Tichou poštou. 1. Praha: Tiskové a distribuční centrum Junáka, Kniha přibližuje čtenářům základní pilíře skautingu jeho poslání, principy a metodu. K jejich dokreslení využívá napínavý příběh velké zimní hry na motivy povídky Jiřího Stránského Tichá pošta. Právě na konkrétní aktivitě je tak nejlépe vidět, jak se smysl skautingu zrcadlí v každodenním životě oddílu.\n12 Diplomové práce k tématu (seznam bakalářských, magisterských a doktorských prací, které byly k tématu obhájeny na UK, případně dalších oborově blízkých fakultách či vysokých školách za posledních pět let) MARKLOVÁ, Petra. Propagační aktivity skautské organizace. Zlín, bakalářská práce (Bc.). Univerzita Tomáše Bati ve Zlíně. Fakulta multimediálních komunikací. Datum / Podpis studenta/ky TUTO ČÁST VYPLŇUJE PEDAGOG/PEDAGOŽKA: Doporučení k tématu, struktuře a technice zpracování materiálu: Případné doporučení dalších titulů literatury předepsané ke zpracování tématu: Potvrzuji, že výše uvedené teze jsem s jejich autorem/kou konzultoval(a) a že téma odpovídá mému oborovému zaměření a oblasti odborné práce, kterou na UK FSV vykonávám. Souhlasím s tím, že budu vedoucí(m) této práce. Příjmení a jméno pedagožky/pedagoga pedagožky/pedagoga Datum / Podpis\n13 Obsah OBSAH... 1 ÚVOD JUNÁK ZÁKLADNÍ INFORMACE O ORGANIZACI, HISTORIE, FAKTA JUNÁK SVAZ SKAUTŮ A SKAUTEK ZÁKLADNÍ INFORMACE O ORGANIZACI Poslání HISTORIE Počátky hnutí Junák od svého založení do smrti zakladatele A. B. Svojsíka Junák v období Junák v období Junák v období Vstříc novému století JUNÁK V SOUČASNOSTI Určení vize do dalšího století Současná podoba skautingu KOMUNIKAČNÍ AKTIVITY JUNÁKA MEDIÁLNÍ PŘÍLEŽITOSTI Mediální výstupy skautské organizace v roce PROSTŘEDKY KOMUNIKAČNÍCH AKTIVIT JUNÁKA Logo a Grafický manuál Junáka Web Sociální sítě Eventy Letáky, brožury, tiskové zprávy, výroční zprávy KOMUNIKAČNÍ STRATEGIE JUNÁKA CHARITATIVNÍ AKCE JUNÁKA CHARITATIVNÍ AKCE NEZISKOVÝCH ORGANIZACÍ CHARITATIVNÍ AKCE JUNÁKA Velikonoční skautské kuřátko KAPKA Společně proti leukémii Postavme školu v Africe Betlémské světlo SROVNÁNÍ OBSAHU KOMUNIKAČNÍ STRATEGIE SE SMYSLEM CHARITATIVNÍCH AKCÍ JUNÁKA VLASTNÍ DOTAZNÍKOVÉ ŠETŘENÍ PŘÍPRAVNÁ FÁZE DOTAZNÍKU REALIZAČNÍ FÁZE VÝZKUMU ANALÝZA ZÍSKANÝCH DAT ZÁVĚRY VYTVOŘENÉ NA ZÁKLADĚ ANALÝZY ZÍSKANÝCH INFORMACÍ DOPORUČENÍ A NÁVRHY K DALŠÍMU VYTVÁŘENÍ ČI UDRŽOVÁNÍ CHARITATIVNÍCH AKCÍ JUNÁKA 40 ZÁVĚR SUMMARY POUŽITÁ LITERATURA SEZNAM PŘÍLOH PŘÍLOHY\n14 Úvod Čeští skauti slaví letos 100 let od svého založení. Rok 2012 je tedy rokem oslav, vizí a bilancování. Kromě desítek regionálních slavností, pořádá Junák v Muzeu hlavního města Prahy výstavu s názvem Trochu lepší svět, jež mapuje celou existenci tohoto hnutí, které je v současné době největší výchovnou organizací v České republice. Oslavy vyvrcholily na sv. Jiří, patrona skautů, dne , kdy skautům patřilo ranní vysílání Českého rozhlasu 2 a od 15 hodin také vysílání na druhém programu České televize. Český skauting tedy vstupuje do své druhé stovky plný elánu a i v době velké konkurence v možnostech trávení volného času každoročně zvětšuje svou členskou základnu. Konkurencí však nejsou jen ostatní výchovné organizace, ale také veškeré výdobytky moderní doby jako internet, herní konzole, počítač, televize, mobilní telefon či obyčejná kniha. V publikaci Tichou poštou kolektiv skautských autorů vnímá poslání skautingu jako zlepšení světa skrze osobní rozvoj jednotlivce zakotvený v hodnotách člověk, společenství a přesah, což je myšlenkový základ skautingu, jeho podstata, to proč a kvůli čemu má skauting smysl. Skauting stojí na pevných základech lidských hodnot, kvůli jejichž ctění se musel potýkat s těžkostmi doby minulého století. Nakonec obstál. Dnes před námi stojí moderní nezisková organizace, která je stále atraktivní pro děti tohoto světa, aniž by se zřekla svých ideálů z minulého století. Téma své bakalářské práce jsem si vybrala, jelikož již od svých sedmi let jsem spokojenou členkou této organizace, jež se stala partnerem mých rodičů ve výchově. Věřím, že díky myšlenkám skautingu jsem lepším člověkem. V současné době již vedu dětský oddíl a vzhledem k mému studiu oboru marketingové komunikace a public relations se podílím na mediální komunikaci Pražského kraje Junáka. Téma charitativních akcí mi bylo doporučeno jako téma, které Junák v současné době nemá dostatečně zpracované, a jehož studii velice uvítá. Celá práce tedy bude vznikat ve spolupráci se skautským ústředím. Ve své bakalářské práci se nejprve zaměřím na teoretické zázemí problematiky, představím organizaci ze tří základních pohledů budu se zabývat posláním Junáka, jeho historií a současným stavem organizace. V další části budu analyzovat celostátní komunikační aktivity Junáka v České republice jako celek a posléze rozeberu jednotlivé nástroje, které tato organizace ke komunikaci využívala. Budu se věnovat neziskovým 2\n15 organizacím v kontextu charity a představím čtyři celostátní charitativní akce Junáka. Pokusím se také o srovnání jejich smyslu s komunikační strategií Junáka. Stěžejní částí mé práce bude primární výzkum, ve kterém bude mou snahou zjistit, jaký vliv na image neziskových organizací má pořádání charitativních akcí, jaká je znalost a hodnocení stávajících projektů Junáka a jaká doporučení do budoucnosti respondenti pro skautskou organizaci mají. Prostřednictvím dotazníkového šetření budu ověřovat své předem stanovené hypotézy. Respondenty mého šetření budou mladí lidé ve věku let, členové skautské organizace i lidé, kteří nikdy jejími členy nebyli. Výsledky mého šetření budou sloužit jako komparace k podobnému výzkumu Junáka, který byl však určen pouze členům organizace, a jako předvýzkum pro další šetření skautského hnutí v tematice celostátních charitativních akcí. Věřím, že má práce bude užitečná a její závěry využije skautská organizace ke zlepšení stávající situace. 3\n16 1. Junák základní informace o organizaci, historie, fakta Pro porozumění charitativním 1 akcím neziskových organizací je nutné v první řadě porozumět dané organizaci. Nejprve se tedy budu věnovat představení skautské organizace Junáka svazu skautů a skautek ČR. Junák je vrstevnatá organizace velice složitá k opravdovému porozumění. Abychom mohli jeho činnost analyzovat, musíme znát poslání Junáka, jeho pestrou historii od založení v roce 1912 až po současnost a seznámit se se současným stavem hnutí. Tři výše zmíněné složky tvoří základ komplexního poznání této neziskové organizace. Pro globálnější představu o skautské organizaci uvedu několik údajů o skautingu ve světě. Podle oficiálních informací skauting zažívá od svého založení v roce 1907 nepřetržitý růst, v současné době skautské hnutí existuje v 216 zemích a na celém světě je registrováno skautů. 2 Pro potřeby této práce je však relevantní pouze studie českého skautingu, nikoliv zahraniční přesah. 1.1 Junák svaz skautů a skautek základní informace o organizaci Junák svaz skautů a skautek ČR sdružuje dětí a mladých lidí a je tedy největší výchovnou organizací v republice. Zároveň je členem mezinárodních asociací skautek (WAGGGS) a skautů (WOSM) 3 a rovněž členem organizace dospělých skautů (ISGF). 4 Junák je dobrovolné, nezávislé a nepolitické občanské sdružení ve smyslu zákona č. 83/1990 Sb. sdružující své členy a členky bez rozdílu národnosti, náboženského vyznání, politického přesvědčení, rasy nebo jiných rozdílů. 5 1 Charita dobročinnost, lidumilnost, (v křesťanském pojetí) láska k bližnímu. Zdroj: Akademický slovník cizích slov: [A-Ž]. 1. vyd. Praha: Academia, 1997, s O skautingu: Fakta a čísla. Skauting: Najít kamarády - zažít dobrodružství [online] [cit ]. Dostupné z: 3 O skautingu: Co je skauting. Skauting: Najít kamarády zažít dobrodružství [online] [cit ]. Dostupné z: 4 ONDŘICHOVÁ, Věra a Michal MALÍK. Výroční zpráva Praha: Junák svaz skautů a skautek ČR, s.2. Dostupné z: 5 Tamtéž. 4\n17 Skauting v České republice má jisté specifikum ačkoliv v jiných státech je skauting propojený s vírou v Boha a ta je dále zakotvena i ve skautském slibu, skauti v České republice zejména z historických důvodů s vírou v Boha nijak propojeni nejsou a povinnost k Bohu je v jejich slibu nahrazena nejvyšší Pravdou a Láskou Poslání Posláním Junáka svazu skautů a skautek ČR je podporovat rozvoj osobnosti mladých lidí, jejich duchovních, mravních, intelektuálních, sociálních a tělesných schopností, tak aby byli po celý život připraveni plnit povinnosti k sobě samým, bližním, vlasti, přírodě a skutečnosti, která nás přesahuje, i celému lidskému společenství v souladu s principy a metodami, jak je stanovili zakladatel skautského hnutí lord R. Baden-Powell (Příloha č. 1) a zakladatel českého skautingu prof. A. B. Svojsík (Příloha č. 2). 6 Přestože poslání zůstane vždy stejné, skautská organizace se vyvíjí, reaguje na změny, které provázejí dnešní dobu. Snaží se být stále moderní organizací, která staví na svých hodnotách a tradici, ale zároveň chce být pro své členy nadále atraktivní a nabízet jim výchovu pro život, která se samozřejmě dnes liší od té před sto lety. Podrobně rozpracovanou vizi existence skautské organizace v novém tisíciletí nalezneme v dokumentu Charta českého skautingu na počátku 21. století z roku Na stejném místě je také zmíněna myšlenka skautingu, díky které vyrůstají z dětí lidé, kteří se stávají pilířem společnosti, jsou ochotní a schopní vytvářet svět kolem sebe lepším. V publikaci Tichou poštou je řečeno, že: Skauting je vlastně jedním z tisíců pokusů zlepšit svět. 8 Skauting věří, že v procesu přeměny světa k lepšímu záleží na každém jednotlivci, že každý jednotlivec může o kousek zlepšit sám sebe a tím zlepšit stav celého světa. 6 Tamtéž. 7 CHARTA českého skautingu na počátku 21. století. In: Skauting najít kamarády, zažít dobrodružství: Co je skauting[online] [cit ]. Dostupné z: 8 VOŇAVKOVÁ, Věra, Tomáš ŘEHÁK, Jiří ZAJÍC a Roman ŠANTORA. Tichou poštou: Skauting - tématické číslo. 1. vyd. Praha: Junák svaz skautů a skautek ČR Tiskové a distribuční centrum, s. 4. 5\n18 1.2 Historie Český skauting byl v našich zemích výrazně ovlivněn svou historií. Ta je úzce propojena s historií naší země, a proto je také patrné, že český skauting byl do velké míry utvářen poměry a režimy, které v naší zemi vládly. Podrobně se věnuje stoleté historii českého skautingu publikace Skautské století, která vyšla v roce V této knize se nachází prozatím nejúplnější a nejucelenější přehled skautské historie. Z toho důvodu jsem se rozhodla použít ji jako hlavní pramen mého stručného nastínění historie Junáka. Výchova mládeže má své kořeny již v dávné historii (konkrétně ve starém Řecku), kde se kladl důraz na harmonii ducha a těla. Skauting do svých základů přejal také rytířské ideály a svého patrona sv. Jiří jako symbol boje dobra se zlem. 10 Mnohé možnosti volnočasové výchovy přinesl právě skauting. Bez něj by se pravděpodobně nezrodil celý široký a mohutný proud nazývaný zážitková pedagogika Počátky hnutí Počátky skautingu sahají na začátek 20. století. Dvěma hlavními osobami spojenými se založením tohoto hnutí jsou kanadský spisovatel Ernest Thomas Seton a britský generál Robert Baden-Powell. Ten získal své praktické znalosti zejména prací ve výzvědné službě a ve vojenských výpravách. 12 Dílo obou zakladatelů dále výrazně ovlivnilo podobu českého skautingu. E. T. Seton v roce 1902 založil v Connecticutu hnutí mládeže Woodcraft Indians hlavní myšlenkou bylo soužití s přírodou a napodobení života indiánského kmene. 13 Mezi dospívajícími chlapci to vzbudilo nebývalý zájem. Naopak Baden-Powell připravoval tou dobou koncept skautingu, ve kterém plánoval od Setona leccos převzít, ale o své formě skautského hnutí měl zcela jinou představu. Jeho záměrem bylo vychovávat z chlapců muže připravené pomáhat vlasti. Roku 1907 uspořádal experimentální tábor pro dvacet chlapců na jihoanglickém ostrově Brown Sea. Tábor se vydařil a od té doby se píší dějiny skautingu. V roce ŠANTORA, Roman, Václav NOSEK, Slavomil JANOV a Václav DOSTÁL. Skautské století. 1. vyd. Praha: Junák svaz skautů a skautek ČR Tiskové a distribuční centrum, Tamtéž, s Tamtéž, s KOLEKTIV HISTORICKÉ KOMISE PŘI ÚSTŘEDNÍ RADĚ JUNÁKA SVAZU SKAUTŮ A SKAUTEK. Cestou k pramenům: Skautské historické minimum. Praha: Junácká edice, 1994, s Tamtéž. 6\n19 vychází příručka Scouting for Boys kde je popsán nový směr výchovy. Během jednoho roku začalo v Anglii skautovat chlapců a skauting se začínal šířit i do dalších států. Roku 1911 se datují již první zmínky o skautingu na českém území Junák od svého založení do smrti zakladatele A. B. Svojsíka Roman Šantora v knize Skautské století zmiňuje, že v době, kdy se Svojsík rozhodl přenést skauting i do našich zemí, měl představu, že hnutí přispěje k obrodě společnosti. Na děti se v té době pohlíželo jako na malé dospělé, program pro volný čas nebyl téměř žádný, pobyt v přírodě nikdo neznal a mravní chování vycházelo z rozkazů a ne z vnitřních rozhodnutí. Podle Rudolfa Plajnera 15 neměli méně majetní rodiče na své děti čas a nestarali se o jejich volný čas. Školy převážně učily a sport se teprve začal rozvíjet, byl zcela na okraji společenského zájmu. Z mimoškolních činitelů působily na děti ve volném čase zejména církve a tělovýchovné spolky. 16 V českých zemích za zakladatele považujeme středoškolského učitele tělocviku Antonína Benjamína Svojsíka, který se o skauting zajímal natolik, že roku 1911 odjel do Anglie, aby ho vyzkoušel na vlastní kůži. Vrátil se plný dojmů a o novém hnutí si udělal vlastní představu. Ihned se dal do překládání knihy Scouting for Boys. Zatímco v jiných zemích se skautingu chopili především vojenští činitelé, v českém prostředí to byli zejména pedagogové. Čeští skauti dostali jméno junáci, to jim vydrželo až do dnešních dnů mělo symbolizovat krásné mravní i tělesné vlastnosti. Základní knihou se staly Základy junáctví, které vyšly roku Ještě téhož roku v létě proběhl první letní tábor ve Vorlovských lesích u hradu Lipnice. Junák začal být organizován vznikl junácký odbor při Svazu spolků. 17 V Británii postupně vznikal i vodní skauting, dívčí skauting a nakonec se tamní skauting rozrostl i o mladší a starší věkové kategorie. Podobný vývoj čekal o několik let později i český skauting. 14 ŠANTORA, Roman, Václav NOSEK, Slavomil JANOV a Václav DOSTÁL. Skautské století. 1. vyd. Praha: Junák svaz skautů a skautek ČR Tiskové a distribuční centrum, 2012, s Rudolf Plajner ( ) byl důležitou osobou výchovy v Československu v 20. století. Byl pedagogem a náčelníkem Junáka a snažil se o udržení jeho existence v době komunistického režimu. 16 PLAJNER, Rudolf. Úsvit českého junáctví: Zavátou junáckou stezkou I. Praha: Junácká edice, 1992, s ŠANTORA, Roman, Václav NOSEK, Slavomil JANOV a Václav DOSTÁL. Skautské století. 1. vyd. Praha: Junák svaz skautů a skautek ČR Tiskové a distribuční centrum, 2012, s. 19,\n20 Raný skauting byl také ovlivněn první světovou válkou, kdy mnoho skautských vedoucích muselo narukovat do armády a už se ke svým oddílům nikdy nevrátilo. Po vzniku Československé republiky v roce 1918 skauti pomáhali nové vládě pracovali jako strážní služba, mladší skautky šily kokardy pro důstojníky a policisty, další pracovaly jako tlumočnice, telefonistky nebo úřednice. Nejznámější a nejvýraznější forma pomoci nové vládě byla tzv. skautská služba doručování zásilek. V revoluční době, kdy úřady a instituce včetně pošty přestaly fungovat nebo byly nedůvěryhodné, doručovali skauti důležité zprávy mezi Národním výborem a novými úřady. 18 Po válce nastává další rozmach junácké organizace. Jako důležitý úkol se jevilo sjednocení českého skautingu, došlo k němu v červnu V Praze byl ustaven Svaz Junáků skautů RČS, který byl později upraven na Svaz Junáků skautů a skautek RČS. 19 V létě 1920 se v Londýně koná první světové jamboree (sraz skautů z celého světa) za účasti 8000 skautů z 34 zemí, z toho devítičlenné delegace z Československa. Naši skauti i skautky se během 20. let 20. století stali zakládajícími členy světových skautských asociací WOSM a WAGGGS a prožívali svá zlatá léta rozkvětu. V roce 1938 svaz skautů sdružoval 65 tisíc členů, což bylo nejvíce ve své prozatímní historii. Téhož roku umírá zakladatel Antonín Benjamín Svojsík na jeho poslední cestě na vyšehradský hřbitov ho doprovodilo 3000 skautů a skautek Junák v období Na podzim roku 1938, obzvláště po podepsání mnichovské dohody, nastávají pro české skauty těžké časy. Na počátku se členové skautské organizace snažili pomáhat lidem v nouzi (zejména utečencům z obsazených území), jak jen to bylo možné. Později však sílily politické tlaky na české skauty a ti byli ve svém fungování značně omezováni. 22. ledna 1939 vznikla spojením zatím roztříštěných skautských organizací jednotná organizace JUNÁK Ústředí skautské výchovy Již před letními tábory 18 Tamtéž, s. 59, KOLEKTIV HISTORICKÉ KOMISE PŘI ÚSTŘEDNÍ RADĚ JUNÁKA SVAZU SKAUTŮ A SKAUTEK. Cestou k pramenům: Skautské historické minimum. Praha: Junácká edice, 1994, s ŠANTORA, Roman, Václav NOSEK, Slavomil JANOV a Václav DOSTÁL. Skautské století. 1. vyd. Praha: Junák svaz skautů a skautek ČR Tiskové a distribuční centrum, 2012, s. 78, 79, JUNÁK Ústředí skautské výchovy vznikl spojením organizací: Svaz junáků skautů a skautek RČS, Čs. obec Junáků volnosti, Ústředí katolických skautů českých a moravskoslezských a Svaz Švehlových junáků. 22 KOLEKTIV HISTORICKÉ KOMISE PŘI ÚSTŘEDNÍ RADĚ JUNÁKA SVAZU SKAUTŮ A SKAUTEK. Cestou k pramenům:skautské historické minimum. Praha: Junácká edice, 1994, s\n21 roku 1940 bylo skautům zakázáno používat symboliku, která by připomínala Československou republiku. Někteří vůdci však zákazy ignorovali. Gestapo provedlo hloubkovou kontrolu probíhajících táborů řadu skautů rozehnali, jejich majetek zničili nebo zabavili. 28. října 1940 vydal K. H. Frank v zastoupení říšského protektora v Čechách a na Moravě nařízení o rozpuštění Junáka. Tím skončila první nepřetržitá svobodná éra Junáka. Gestapo posléze zabavilo skautům majetek v hodnotě tehdejších 25 milionů korun. Někteří skauti fungovali dále například pod hlavičkou Klubu českých turistů, vznikaly i skautské oddíly v exilu (obzvláště ve Velké Británii). Mnoho skautů se však účastnilo odbojové činnosti byli činní v domácím odboji (např. skupina Zpravodajská brigáda), v řadách letců britské RAF a v závěru války na pražských barikádách. Mnoho z nich to stálo život. Po atentátu na R. Heydricha započaly těžké represe a popravy. Životem zaplatilo nejméně 600 československých skautů a skautek. Po válce poté mnoho dalších obdrželo státní vyznamenání Junák v období Ihned po válce byl Junák opět povolen. Nastal ohromný příliv členů, v průběhu několika měsíců se jich přihlásilo na Skauti se opět stali nepostradatelnou pomocnou silou, pořádali tábory, doškolovali své vedoucí. Později se však Junák stává členem Svazu československé mládeže a v dalších letech se musí potýkat s komunistickou diktaturou. V únoru 1946 český a slovenský Junák utvořil federální spolek Československý JUNÁK, svaz skautů a skautek. 25 Na hlavní představitele Junáka byl kladen velký tlak, aby vytvořili akční výbor a později, aby se stali členy Národní fronty. Náčelník Rudolf Plajner i náčelní Vlasta Koseová tyto návrhy odmítli s tím, že by je musel schválit sněm. Než však stačili uspořádat sněm, na kterém by skauti určili svou další budoucnost, nastal v únoru 1948 komunistický převrat. Po něm bylo ústředí Junáka obsazeno, náčelník i náčelní zbaveni svých funkcí a byl vytvořen Akční výbor Junáka začala druhá likvidace našeho 23 ŠANTORA, Roman, Václav NOSEK, Slavomil JANOV a Václav DOSTÁL. Skautské století. 1. vyd. Praha: Junák svaz skautů a skautek ČR Tiskové a distribuční centrum, 2012, s , Tamtéž, s KOLEKTIV HISTORICKÉ KOMISE PŘI ÚSTŘEDNÍ RADĚ JUNÁKA SVAZU SKAUTŮ A SKAUTEK. Cestou k pramenům: Skautské historické minimum. Praha: Junácká edice, 1994, s\nDĚJINY ČESKÉHO SKAUTINGU CHLAPECKÉHO I DÍVČÍHO\nDĚJINY ČESKÉHO SKAUTINGU CHLAPECKÉHO I DÍVČÍHO 2005 Jitka Schnirchová 1.oddíl Otty Hanzlíčka Ústí nad Labem 1) 1911-1938 Zakladatelem československého skautingu byl středoškolský profesor tělocviku v Praze\nMezinárodní dimenze skautingu Zahraniční odbor Junáka. www.skaut.cz/mezinarodni international@junak.cz\nMezinárodní dimenze skautingu Zahraniční odbor Junáka www.skaut.cz/mezinarodni international@junak.cz 1 Co znamená mezinárodní skauting? www.skaut.cz/mezinárodní international@junak.cz 2 One World-One