Kdy� se velk� �lov�k netaj� se sv�mi n�zory, �ek� ho Golgota - Heine\nM�j �as p�ijde - Mendel\nBiologie 19. stolet� m� dv� hv�zdy prvn� velikosti : Darwina a Mendela. Mnoh� okolnosti jako by napom�haly tomu, �e tyto dv� hv�zdy zaz��ily skoro sou�asn�. Nebyli jen sou�astn�ky, ale t�m�� vrstevn�ky. Darwin se narodil roku 1809, Mendel roku 1822. Darwin zem�el roku 1882. Mendel roku 1884. Darwinovo d�lo "O vzniku druh�" vy�lo roku1859, Mendlovy "Pokusy s rostlinn�mi k��enci" roku 1866. Av�ak tyto hv�zdy nezaz��ily sou�asn�. Sudba osudu byla jin�.\nO p�edc�ch Johanna Mendla v�me jen to, �e byli jen oby�ejn� roln�ci nebo zahradn�ci. Zaj�mav�m m�stem �ivotopisu Mendlova otce je snad jen jeho ��ast v napoleonsk�ch v�lk�ch, kter�ch se z��astnil jako �adov� voj�k. Mendlovi byli chud�, sv�j denn� chl�b dob�vali v potu tv��e. Mendel t�m�� ani nemohl dochodit gymn�zium v tehdy m�lo zn�m� Opav�. Nebylo tomu v�ak pro nedostatek jeho schopnost�. Pat�il v�dy k nejlep��m ��k�m. Kdy� bylo Mendlovi 16, jeho otec byl t�ce ran�n p�i robotn� pr�ci v lese a hospod��stv� p�evzal Mendl�v �vagr, kter� d�val gymnazistovi deset zlat�ch ro�n�. Mendel si proto musel na �ivobyt� vyd�l�vat soukrom�m vyu�ov�n�m. Na gymn�ziu pracoval i p�es sv� existen�n� str�d�n� velmi intenzivn�, n�sledkem toho onemocn�l a musel studium p�eru�it. Gymn�zium se mu v�ak poda�ilo ukon�it a t�m�� bez prost�edk� p�e�el studovat filozofii p�i olomouck� universit�. Nem�l v�ak dost p��le�itost� p�ivyd�l�vat si soukromou v�ukou, str�dal je�t� v�c a znovu t�ce onemocn�l. P�esto�e prvn� ro�n�k musel opakovat, studium p�ece jen dokon�il.\nMendel se cht�l st�t u�itelem p��rodopisu. Stal se j�m ale n�hodou a to d�ky tomu, �e na olomouck�m filozofick�m u�ili�ti si ho v�iml prof. fyziky B. Franc na jeho� doporu�en� byl p�ijat do kl�tera v Brn�, kter� mu sk�tal mo�nosti studia, mohl vystupovat a pozd�ji i v�decky pracovat.\nZ�sk�n� tohoto m�sta bylo ov�em spojeno s ob�t�. Mendel se musel rozlou�it s radostmi sv�tsk�ho �ivota, civiln� oblek vym�nit za sutanu a sv�tsk� jm�no Johann a c�rkevn� Gregor. Ve sv�tsk�m �ivot� v�ak nem�l co ztratit a tak se roku 1843stal mnichem ��du svat�ho Augustina. Prvn� �ty�i l�ta studoval bohoslov�. P�itom se u�il latin�, �e�tin�, chald�j�tin�, syr�tin� a arab�tin�. Absolvoval t� p�edn�ky ze zem�d�lstv� a ovocn��stv�.\nPozd�ji Mendel opou�t� c�rkevn� celu p�i v�konu kn�sk�ho povol�n�. Dostal do duchovn� p��e v���c� v bl�zk� nemocnici. Pro p��li�nou p�ecitliv�lost v�ak ve styku s nemocn�mi m�lem onemocn�l a musel b�t t�to povinnosti zpro�t�n. P�edstaven� ho v roce 1849 poslal u�it na gymn�zium do Znojma. Ji� b�hem prvn�ho roku se tak osv�d�il, �e mu �editel �koly doporu�il, aby slo�il univerzitn� zkou�ky u�itelsk� zp�sobilosti. Mendel se o to pokusil. Nakonec v�ak p�ece jen nem�l ze soukrom�ho studia dostate�n� p�ehled znalost� v�ech p��rodn�ch v�d a neusp�l. Jeho zvl�tn� nad�n� pro exaktn� v�dy v�ak neu�lo zkou�ej�c�mu prof. fyziky a na jeho doporu�en� pak Mendel studoval dva roky na v�de�sk� univerzit�. Z V�dn� se pak do Brna vracel s pl�nem geni�ln�ch pokus� s k��en�m hrachu. V roce 1854 nastoupil m�sto supluj�c�ho u�itele p��rodopisu na re�lce v Brn� a ve�ker� voln� �as v�noval sv� v�zkumn� �innosti, kter� ho st�le v�ce upout�vala. V roce 1856 se znovu pokusil o slo�en� univerzitn� zkou�ky, ale nakonec za podivn�ch podm�nek ze zkou�ky odstoupil a tak nedos�hl univerzitn�ho osv�d�en� sv�ho vzd�l�n�.\nExistuj� r�zn� n�zory o tom, zda Mendel p�i zkou�k�ch propadl pr�vem. Form�ln� byli zkou�ej�c� v pr�vu. Mendel skute�n� neovl�dal n�kter� ot�zky, kter� absolvent m�l zn�t. Kdy� ale celou z�le�itost rozebereme ze v�ech hledisek, mus�me doj�t k z�v�ru, �e tehdy Mendel musel m�t mimo��dn� v�domosti a schopnosti. Kter�koliv rozumn� pedagog v�m �ekne, �e p�i zkou�k�ch se maj� zji��ovat schopnosti a nejen znalosti, proto�e kdy� m� �lov�k schopnosti , tak znalosti m��e z�skat kdekoliv, ale znalosti bez nad�n� nejsou k ni�emu. Ale ne ka�d� rozumn� pedagog dok�e zkou�et tak, aby nezji��oval jen znalosti ,ale tak� schopnosti. P�i zkou�k�ch na to nen� �as a nejsou n�kdy ani vhodn� okolnosti. M�me v�ak dnes pr�vo ��ct �e Mendela nechali propadnout neopr�vn�n�?\nA� ka�d� s�m rozhodne, kam by za�adil tato "ho�e z rozumu" zahran� titulovan�mi v�dci: ke komedi�m, trag�di�m, nebo fra�k�m? Ale st�tn� zku�ebn� komise do sv�ho protokolu napsala, �e Mendel m� "nedostatek filozofick�ho my�len�" a jasnosti v pozn�n�.\nPo sv�m n�vratu do Brna Mendel pokra�oval v �sp�n� v�uce p��rodopisu a tit�nsk�m studiu.\nBrn�nsk� poustevn�k Mendel m�l �t�st� v tom, �e jeho p�edstaven� opat F. C. Napp se k n�mu choval velkoryse a nebr�nil jeho v�deck� pr�ci. Naopak Mendla podporoval v jeho studiu i ve v�zkumech, kter� prov�d�l v kl�tern� zahrad�. Vzd�len od ka�dodenn�ho shonu se mohl pln� soust�edit na svoj� tv�r�� pr�ci.\n��k� se, �e l�sku k ovocn��stv� z�skal Mendel od sv�ho otce a d�da z mat�iny strany. Snad proto rozvinul svou �innost v tomto sm�ru jak v kl�te�e, tak mezi brn�nsk�mi ovocn��i. St�le v�c ho p�itom upout�valo tajemstv� d�di�nosti. K��il pr� i b�l� my�i se �ediv�mi a pozoroval, jak d�d� b�lou nebo �edou barvu. Ani v�ely nep�stoval pro zisk, ale zaj�malo ho k��en� z hlediska pozn�n� z�konitost� d�di�nosti.\nMendlova kl�tern� cela se stala m�stem, kam p�ich�zeli jeho ��ci, kte�� se zaj�mali hloub�ji o p��rodn� v�dy. Sestavovali herb��e a ctihodn� mnich s nimi prochodil ka�d� kout ve sv�m okol�. P�ich�zeli sem v�ak tak� ostatn� brn�n�t� p��rodov�dci a diskutovali s Mendelem o tehdej��ch probl�mech vzniku a v�voje nov�ch forem rostlin.\nP�i v�zkumu p�esazov�n� divoce rostouc�ch z�stupc� rostlinn� ��e do kl�tern�ch zahrad prov��oval Mendel pokusn� Lamarckovu hypot�zu o vzniku druh� p��m�m vlivem vn�j��ho prost�ed�, kterou nepokl�dal za spr�vnou. Jednou se v t�to souvislosti vyj�d�il, �e "podle m�ho n�zoru takovou cestou p��roda druhy nevytv���. Mus� zde b�t je�t� n�co jin�ho".\nMendel byl nesm�rn� hou�evnat� �lov�k. Objedn�val si v�echny novinky v�deck� literatury, kter� ho zaj�maly. St�le v�ce ho upout�vala problematika v�voje, kterou v p��rod� pozoroval. Nakonec ho to p�ivedlo k soust�edn�mu studiu vzniku prom�nlivosti znak� u rostlin. Historikov� dosud nev�d�, co dalo Mendlovi popud k pokus�m , kter� mu zajistily nesmrtelnou sl�vu .Zah�jil je p�t let p�ed vyd�n�m Darwinova d�la "O vzniku druh�". Sotva se v�ak Darwinovo jm�no stalo zn�m�m, za�al si objedn�vat v�echny jeho spisy a pe�liv� je studoval. D�la se zachovala a n�v�t�vn�ci Mendlova pam�tn�ku v Brn� si mohou prohl�dnout Mendlovi pozn�mky v Darwinov�ch knih�ch, kter� sv�d�� o zan�cenosti �ten��e. Matematik, profesor geod�zie, Mendl�v �ast� n�v�t�vn�k a dlouholet� sekret�� P��rodov�dn�ho spolku G. Niessl pozd�ji vysv�tloval, �e Mendel sv�mi pokusy cht�l vyplnit mezeru v Darwinov� d�le. A jako d�kaz Niessl pronesl Mendl�v v�rok p�i diskusi o Darwinov� teorii. Podle Niessla Mendel uvedl: "To je�t� nen� v�echno, je�t� tu n�co chyb�."\nJe ov�em pravda, �e Mendel, kter� byl dob�e obezn�men s probl�my hybridizace i s �etn�mi pokusy od K�rlreutera a� do sv� doby, sna��c�mi se pomoc� hybridizace vy�e�it probl�m vzniku druh�, rozhodl se s�m zkusit �t�st� v t�to oblasti. Roku 1854 si vybral nejvhodn�j�� materi�l pro sv� pokusy a v roce 1856 u� prov�d�l prvn� k��en�. V letech 1857 - 1858 potvrdil, co u� d��ve pozorovali Knight, Sageret a Naudin.\nMendl�v bystr� rozum musel pochopit, �e hybridiz�to�i p�ed n�m v�etn� sam�ho Darwina, kter� tak� pozoroval jevy, kter� popsali Knight, Sageret a Naudin, se dostali v�ichni nakonec do slep� uli�ky : sv� pozorov�n� nepodep�eli podrobn�m rozborem. pochybnosti p�i jejich pokusech vypl�vali p�edev��m z p��li�n� spekulativnosti. Pro v�deck�ho g�nia je typick�, �e se u n�ho spojuje ��astn� vzhled ducha a nel�tostn� skepticismus. V�dec mus� m�t horouc� srdce a chladn� rozum. Mus� b�t romantikem i realistou. Tyto vlastnosti g�nia m�l Darwin. Jak se mohlo st�t, �e chytil sv�ho pt�ka ohniv�ka a pak ho pustil z rukou rovnou do Medlov�ch s�t�, tak�e se ani nemusel moc sna�it , aby ho chytil? Mendel za osm let klidn� pr�ce zvl�dl to, na co jeho p�edch�dci vynalo�ili cel� dlouh� �ivoty.\nHistorici biologie, kte�� se pochopit tento zd�nliv� rozpor si v�c vysv�tluj� r�zn� : Darwin vybudoval svou teorii z mo�e fakt�. Byl to zlat� kus vyr��ovan� ze zrnek nalezi�t�. Mendel ner��oval tuny zlatonosn� horniny. Hned na�el zlat� valoun, kter� naopak bylo t�eba rozd�lovat na kousky, aby se zjistilo, kde se vzal. Darwin�v g�nius se projevil v synt�ze, Mendl�v v anal�ze.\n��k� se,�e Mendel m�l vzhledem k Darwinovi v�hodn�j�� situaci d�ky n�kter�m skute�nostem :\n1) A�koliv byl o t�in�ct let mlad�� ne� Darwin, sv� pokusy s hybridizac� za�al tehdy, kdy� u� m�l Darwin svou teorii hotovou.\n2) Mendel ne�il v zemi proslul� chovatelstv�m jako Darwin, ale v zemi �lechtitelsk�, s velk�mi hybridiza�n�mi tradicemi, a co je d�le�it�, choval mimo��dnou �ctu k hybridiza�n� metod�.\n3) V Mendlov� dob�, v �edes�t�ch a sedmdes�t�ch letech, vyu��vala biologie v�estrann� mikroskopick� anal�zy. Tak� Mendel pou��val p�i sv�ch pokusech mikroskop. Ve skute�nosti ji� hledal vysv�tlen� zkouman�ch jev� na bun��n� �rovni. Na rozd�l od Darwina v�d�l, �e jedno zrno pylu sta�� k oplodn�n� jedn� vaje�n� bu�ky. Mendel tak� v�d�l, �e kdy� rostliny a �ivo�ichov� rod� r�znorod� potomstvo, mus� b�t p���inou r�znorodost pohlavn�ch bun�k, kter� se pod�lej� na vzniku nov�ho �ivota. Ne n�hodou si Mendel vybral k pokus�m takovou rostlinu, kter� vylu�ovala, �e dojde k poru�en� jej� vlastn� d�di�nosti vn�j�� "n�hodou". Touto rostlinou byl Knight�v hr�ch. Mendel za�al sv� pokusy pr�v� prov�rkou hermeti�nosti kv�tn�ch uz�v�r�, a ne k��en�m. Po dva roky kontroloval pokusn� rostliny, zda d�d� "�ist�". Teprve potom p�ikro�il ke k��en� odr�d. Mimoto m�l Mendel vynikaj�c� matematick� schopnosti. �ivot uk�zal, �e jen biolog a matematik mohl zdolat hradby z�had d�di�nosti, star� jako sv�t s�m.\nD��ve n� dokon��me jak Mendel tuto z�hadu vy�e�il , uzav�u srovn�n� Darwina a Mendela.\nSotva vy�lo Darwinovo d�lo "O vzniku druh�", stal se Darvin slavn�m. Za jedin� den byl prod�n cel� n�klad jeho knihy.\nMendel ve�ejn� sezn�mil v�deck� sv�t se sv�m objevem dne 8. �nora 1865 na sch�zi brn�nsk�ho P��rodov�dn�ho spolku. Svou p�edn�ku dokon�il a� za m�s�c - 8. b�ezna. A bylo to p�edn�ka, kter� m�la znamenat revoluci ve v�d� o d�di�nosti. Tiskem jeho pr�ce vy�la koncem roku 1866. Jak bylo obvykl� p�i ka�d�m vyd�n� sborn�ku Spolku, rozeslali ji podle seznamu 120. v�deck�m instituc�m r�zn�ch zem�. �ty�i exempl��e se dostali i do Ruska. Nikdo v Brn� ani v zahrani�� v�ak nepochopil velikost Mendlov�ch idej�. Jedin� v�dec sv�tov�ho jm�na, jeho� Mendel znal a s n�m� si dopisoval, byl mnichovsk� biolog N�geli, velmi zb�hl� v hybridizaci. Byl v�ak natolik zaujat svou prac� a Darwinov�m d�lem , �e v Mendlov� d�le nena�el nic zaj�mav�ho, a poradil sv�mu brn�nsk�mu p��teli, aby se pokusil o �t�st� na jin�m materi�lu - na jest��bn�ku, s n�m� s�m pracoval. ( Jest��bn�k, jak se uk�zalo o �ty�icet let pozd�ji, byl pro pokusy pro vysv�tlen� z�konitosti d�di�nosti velmi n�ro�nou rostlinou. A� mnohem pozd�ji se zjistilo, �e je��bn�k m� schopnost vytv��et potomstvo cestou "neposkvrn�n�ho po�et�". Dokonce i vykastrovan� kv�tky jest��bn�ku tvo�ily semena. A tam, kde Mendel o�ek�val vznik r�znorod�ho potomstva, vzniklo v�echno potomstvo stejnorod�. Je��bn�k natolik pom�chal Mendlovy karty, �e v roce 1869 musel ve�ejn� prohl�sit : z�kony d�di�nosti, kter� jsem pova�oval za v�eobecn� platn�, zde jsem nemohl prok�zat. )\nA t�m �kodliv� n�sledky pr�ce s je��bn�kem neskon�ily. Proto�e je��bn�k m� velmi mal� kv�tky a semena, musel Mendel �ast�ji , ne� bylo pro n�j zdrav� pou��vat mikroskopu a osv�tlovac� techniky. T�m se mu tak zhor�il zrak, �e na p�l roku musel p�eru�it jakoukoli pr�ci. Nevzdal se v�ak a nakonec na sklonku �ivota i zde na�el geni�ln� vysv�tlen�, kter� bylo potvrzeno a� ve dvac�t�ch letech na�eho stolet�.\nV roce 1868 Mendel p�evzal m�sto opata - p�edstaven�ho kl�tera. V�echen �as mu zab�raly administrativn� pr�ce. A roku 1872, ve v�ku 50. let, kdy byl Darwin na vrcholu sv� v�deck� sl�vy, Mendel byl odv�d�n od sv�ch v�zkum�. V t� dob� byl t� zvolen viceprezidentem brn�nsk�ho P��rodov�deck�ho spolku a od rroku 1870 se anga�oval ve v�boru Moravskoslezsk� hospod��sk� spole�nosti.\nJako v�dec nemohl ��t bez v�deck� pr�ce, a� se d�lo cokoliv. V t� dob� se Pettenkofer dostal do sporu s Kochem o p���in� epidemi� cholery, kdy� prohl�sil, �e n�kaza poch�z� ze spodn� vody. Mendel se to rozhodl prov��it a za�al pozorovat v��ku hladiny v kl�tern� studni. Zab�val se tak� astronomi� a uve�ejnil n�kolik prac� z meteorologie. Meteorologick� pozorov�n� konal d�sledn� a posledn� z�znam u�inil �est dn� p�ed svou smrt�.\nZem�e na z�n�t ledvin ve v�ku 62 let. Byl pochov�n jako prel�t, �editel Moravsk� hypote�n� banky, ��dn� �len Rakousk� meteorologick� spole�nosti, funkcion�� Moravskoslezsk� hospod��sk� spole�nosti a mnoha jin�ch, jen ne jako badatel objas�uj�c� tajemstv� d�di�nosti.\n��k� se, �e kdyby se byla Mendlovy p�edn�ka, odeslan� v mnoha exempl���ch do Anglie, dostala do rukou Darwinov�ch, byl by se v�voj biologie utv��el �pln� jinak. V�dy� pochybnosti vyvolan� vystoupen�m Jenkinsov�m , za�ali Darwina znepokojovat roku 1867, tedy rok po vyd�n� Mendlovy p�edn�ky. A Mendlova teorie vypl�ovala v darwinismu tu mezeru, do jako do Achillovy paty zam��il Jekins sv�j kritick� ��p, kter� sice nebyl ten prav�, ale Darwin ho p�esto neodrazil.\nZa cel�ch dal��ch 35 let si v�imlo Mendlovy pr�ce jen n�kolik v�dc�. Roku 1874 citoval Mendla pom�rn� podrobn� ve sv� disertaci jako v�znamn�ho v�dce rusk� botanik Ivan Fedorovi� �malgauzen, otec v�znamn�ho sov�tsk�ho darwinisty akademika Ivana Ivnovi�e �malgauzena, ale nikoliv v ��sti experiment�ln�. V�dci se nesezn�mili d�ky j� s Mendlov�mi n�zory : v p�ekladu byla historick� ��st s citac� Mendla vypu�t�na.\nVe v�deck� literatu�e se Mendlovo jm�no p�ipom�nalo roku 1881, jen rok p�ed jeho smrt�. To byla p��le�itost, aby se do�il uzn�n�. Tehdy se na jeho publikaci o hybridizaci odvol�val n�meck� v�dec Focke.\nD�ky Fockemu se nakonec stal Mendel zn�m�m. Fockeho pr�ce se dostala do rukou de Vriese, pak Corrense a nakonec si ji p�e�etl Tschermak, ale to se stalo a� dlouho po jeho smrti.\nCo musel pro��t tento �lov�k, kter� ji� sedmn�ct let p�ed svou smrt� prohla�oval: " M�j �as p�ijde!"\nA� ke sv� radosti, nebo �alosti, Mendel p��li� p�edb�hl dobu. Z�klady u�en�, pozd�ji nazvan�ho mendelismem, vytvo�il 23 rok� p�edt�m, ne� se objevil term�n "chromoz�m", 22 let p�edt�m, ne� bylo objeveno reduk�n� d�len�, a31 let p�ed prvn� zm�nkou o chromoz�mov� teorii d�di�nosti.\nA jakou senzac� bylo zmrtv�chvst�n� Mendlov�ch z�kon�, lze dokumentovat na tom, �e od t�to chv�le jak evolucionist�, tak genetici , cytologov� a v�bec v�ichni biologov� ve v�ech sv�ch star��ch i nov�j��ch objevech nach�zeli v Mendlovi nejbezpe�n�j�� oporu.\nV mnoha teori�ch se b�hem stolet� od roku 1865 uk�zaly v�t�� nebo men�� chyby. V Mendlov� teorii se v�ak za cel�ch sto t�icet dev�t let nepoda�ilo zjistit ani jedinou nejmen�� chybi�ku.\nProto se �eln� darwinista Fischer z�ejm� vyslovil o Mendlov� g�niu v�sti�n�ji ne� kdo jin�, kdy� �ekl : "Ka�d� pokolen� biolog� nach�z� v Mendlov� teorii to, co hled� �"\nMendelova v�zkumn� �innost\nMendel pova�oval prom�nlivost rostlin za dolo�enou skute�nost. Byl prvn�, kdo ud�lal v�znamn� diagnostick� p�evrat, kdy� jako prvn� nehodnotil organismus jako celek, ale rozlo�il ho na jednotliv� znaky. Jednotliv� znaky (nap�. tvar zral�ho semene), ch�pal protikladn�, nap�. na jedn� stran� kulat�, na druh� hranat� jako dv� strany jedn� mince. Hodnotil p�enos jejich vloh. V jeho pojet� se u potomka nesl�valy v�choz� mate�sk� a otcovsk� bu�ka, ale sjednotily se vlohy pro jednotliv� znaky mate�sk� a otcovsk� rostliny. Nov�torsk� diagnostick� metoda umo�nila Mendlovi vyhodnocen� v�sledk� z k��en� sedmi p�r� znak� u hrachu, z nich� v�echna prob�halana principu dominance a recesivity protikladn�ch znak�. P�i p�rov�n� protiklad� p�i oplozen� vyu�il princip komplementarity.\nKomplement�rn� v��i mu�ovi je �ena. Mu� v��i mu�i a �ena v��i �en� nejsou komplement�rn�. Komplement�rn� vzhledem k �lut� barv� zral�ho semene hrachu je zelen�, komplement�rn� v��i vysok� rostlin� hrachu je rostlina n�zk�ho vzr�stu atd. Komplementarita je principem pro vysv�tlen� vzniku a v�voje znak� u organism� v r�mci syst�mu ozna�ovan�mu jako �ivot. Komplement�rn� �ivotu je smrt.\nZ�kladn� z�kony d�di�nosti formuloval v roce 1866 na z�klad� anal�z genetick�ho k��en� mezi vy�lecht�n�mi kmeny (poskytuj�c�mi potomstvo se stejn�mi znaky jako maj� rodi�e) hrachu set�ho (Pisum sativum), li��c�mi se v ur�it�m dob�e definovan�m znaku jako je nap�. tvar semen (kulat� nebo hranat�), barva semen (�lut� nebo zelen�) nebo barva kv�t� (fialov� nebo b�l�). Mendel zjistil, �e k��en�m rodi�� (P) li��c�ch se v jedin�m znaku (nap�. tvar semen) vznik� potomstvo (F1, prvn� fili�ln� generace), ve kter�m maj� v�ichni jedinci znak pouze jednoho z rodi��, v tomto p��pad� kulat� semena - viz obr.1a 2 . Znak, projevuj�c� se u F1 generace, se jmenuje dominantn�, alternativn� znaky se naz�vaj� recesivn�. V generaci F2 (potomci F1 rodi��) se dominantn� znak objevuje u t�� �tvrtin potomstva, recesivn� pak u jedn� �tvrtiny. Hr�ch s recesivn�m znakem poskytuje p��m� potomstvo, tzn. �e v�sledkem k��en� mezi recesivn�mi F2 je potomstvo F3 maj�c� rovn� recesivn� znak. P��slu�n�ci F2 generace vykazuj�c� dominantn� znak se v�ak d�l� do dvou kategori�: jednu t�etinu vytv��� jednotn� potomstvo, zat�mco zbyl� ��st poskytuje potomstvo s pom�rem dominantn�ch znak� k recesivn�m 3:1 (jako u generace F2).\nObr. 1: K��en�m rostlin hrachu s kulat�mi semeny s rostlinami se semeny hranat�mi poskytuje potomstvo F1, kter� m� pouze kulat� semena. K��en�m tohoto hrachu F1 vznik� potomstvo F2 maj�c� ze t�� �tvrtin semena kulat�, z jedn� �tvrtiny pak semena hranat�.\nObr. 2: P�i genetick�m k��en� hrachu s kulat�mi semeny s hrachem s hranat�mi semeny m� generace F1 fenotyp kulat�ch semen, proto�e znak pro kulat� semena je dominantn� v��i znaku pro semena hranat�. Semena generace F2 jsou ze 3/4 kulat� a z 1/4 hranat�, proto�e alely t�chto gen� jsou p�en�eny nez�visle haploidn�mi gametami.\nMendel vysv�tloval toto pozorov�n� hypot�zou, �e r�zn� p�ry kontrastn�ch znak� jsou ka�d� v�sledkem faktoru (nyn� naz�van�ho gen), kter� m� alternativn� formy (alely). Ka�d� rostlina obsahuje p�r gen� ur�uj�c�ch ur�it� znak, p�i�em� od ka�d�ho z rodi�� z�skala po jednom genu. Alely pro tvar semene maj� symbol R pro kulat� semena a r pro semena hranat�. Tak vznikaj� dv� mo�nosti genotyp� (slo�en� gen�):\na) rostliny �ist� linie s kulat�mi nebo hranat�mi semeny maj� genotyp RR a rr, jsou ozna�ov�ny jako homozygoti ve tvaru semen.\nb) rostliny s genotypem : Rr jsou heterozygoti ve tvaru semen a jejich fenotypem (projev znaku) jsou kulat� semena, proto�e R je dominantn�. Tyto dv� alely se ��dn�m zp�sobem v rostlin�ch nem�s� a prost�ednictv�m gamet se p�en�ej� na potomstvo. Mendel rovn� prok�zal, �e r�zn� znaky se d�d� nez�visle. Nap��klad k��en�m hrachu s kulat�mi �lut�mi semeny (RRYY) s hrachem s hranat�mi zelen�mi semeny (rryy) poskytlo potomstvo F1 (RrYy) s kulat�mi �lut�mi semeny (�lut� semena jsou dominantn� oproti semen�m zelen�m). Fenotypy F2 se vyskytovaly v pom�rech 9 kulat� �lut� : 3 kulat� zelen� : 3 hranat� �lut� : 1 hranat� zelen�. Tento v�sledek ukazuje, �e geny ��dn�ho z rodi�� nemaj� tendenci se integrovat (viz obr. 3).\nObr. 3: Geny pro kulat� (R) nebo hranat� (r), a �lut� (Y) nebo zelen� (y) semena hrachu se rozd�luj� nez�visle. Potomstvo F2 se skl�d� z dev�ti genotyp� obsahuj�c�ch v�echny �ty�i mo�n� fenotypy.\nShrnut� Mendelov�ch z�kon�\n1) P�i vz�jemn�m k��en� homozygot� (F1 generace) vznik� potomstvo, kter� je sv�m genotypem i fenotypem jednotn� - z�kon o jednotnosti prvn� generace k��enc�\n2) P�i vz�jemn�m k��en� heterozygot� (F2 generace) vznik� potomstvo, kter� je genotypov� i fenotypov� r�znorod�, p�i�em� pom�rn� zastoupen� homozygot� i heterozygot� v tomto potomstvu (proto i dominantn�ch a recesivn�ch fenotyp�) je pravideln� a st�l� - z�kon o segregaci alely a jejich kombinaci ve druh� generaci k��enc�.\n3) P�i vz�jemn�m k��en� heterozygot� (F3 generace) ve v�ce genov�ch p�rech vznik� genotypov� i fenotypov� r�znorod� potomstvo, v n�m� je pravideln� a st�l� zastoupen� (pom�rn� zastoupen�) genotyp� v�ech mo�n�ch kombinac� mezi rozd�ln�mi alelami v�ech heterozygotn�ch alelov�ch p�r� (9 : 3 : 3 : 1). - z�kon o voln� (nez�visl�) kombinovanosti alel r�zn�ch alelov�ch p�r�.\nT�m�� v�ichni Mendlovi sou�asn�ci jeho teorii d�di�nosti ignorovali. Bylo to i ��ste�n� proto, �e p�i sv�ch v�po�tech pou��val teorii pravd�podobnosti, kter� byla pro v�t�inu biolog� t� doby oborem zcela nezn�m�m. V roce 1900, kdy byla Mendelova pr�ce znovu objevena, se uk�zalo, �e jej� principy vysv�tluj� d�di�nost u rostlin i zv��at. Mendelova pr�ce polo�ila z�klad nov� v�dn� discipl�n�, kter� zkoum� p�enos d�di�n�ch informac� z generace na generaci a vz�jemn� vztahy mezi d�di�n�mi jednotkami a znaky, a jejich vztahu k prost�ed�. Jeho pr�ce upoutala pozornost a� za��tkem 20. stolet�, 16 let po smrti autora.\nDoporu�uji p�e��st knihu : Co d�d�me po rodi��ch - V. M. Polynin ( vyd�no v roce 1974, prvn� vyd�n�, nakladatelstv� Orbis )\nGenetika - Eduard Ko��rek (Scientia, 2004)\nTuto str�nku zpracoval Tom� Vlastn�k\nNapi�te mi - ohledn� p�ipom�nek ke zlep�en� kvality informac� na t�to str�nce.\nNav�tivte: Biologie ,str�nky v�nuj�c� se st�edo�kolsk� biologii\nOdkaz na anglickou str�nku v�nuj�c� se Mendelovi


e-kultura » Bukowski jako nespolehlivý zaměstnanec na poště\nBukowski jako nespolehlivý zaměstnanec na poště\nPublikováno 21 Bře 2014\nOd prvního vydání Bukowského románu Na poště uplynulo dlouhých třiačtyřicet let. Od té doby se kniha dočkala mnoha překladů, včetně dvou tuzemských. Má nám i dnes autorova literární prvotina co říci?\nAutobiograficky psaná kniha z prostředí poštovního úřadu vznikla bezprostředně poté, co Bukowski skončil (dle záznamů byl vyhozen) s prací poštovního zřízence. Slavný andernachský rodák v ní popisuje jedenáct let svého nespoutaného žití a sebezničující práce na poště. Román, psaný v ich formě, vypráví opilec, děvkař a místy dost nespolehlivý zaměstnanec poštovního úřadu Hank Chinaski. Jeho příběh je plný alkoholu, náhodných známostí, dostihů, smutných životních peripetií a bizarních událostí z pracovního i osobního života. Ironie a naturalismus, kterým autor nešetří, takřka čtenáři znemožňuje pocítit lítost nebo soucit nad jeho životem.\n„Ráno bylo ráno a já byl stále naživu. Mohl bych napsat román, napadlo mě. A tak jsem ho napsal,“ tento krátký odstavec, zakončující popis několikadenního deliria na pokraji smrti samotného autora, tvoří výbornou tečku za románem. Zároveň zcela vystihuje a opodstatňuje důvod, který autora přivedl k psaní. Bukowski člení knihu do šesti kratších úseků, což podporuje čtivost a tempo díla. Jazyk je hovorový, nešetří vulgarismy a snad vše, co nějak souvisí s intimitou člověka, popisuje podrobně a bez obalu. Rád píše o ženách, které za svoji kariéru na poště poznal, potřeboval k životu jejich těla. Nedokázal dlouho zůstat bez ženy, ale s ženou také ne. Jeho vyjadřování se o nich, ale není jako z úst klasického milovníka. Veškerá terminologie, potřebná k hodnocení ženy, je zúžena na několik hrubých slov. Nic pro feministky.\nO to více může čtenáře překvapit zlom v jeho přemýšlení a popisu soucitu, který Hank cítil při znovuobjevení své dávné expřítelkyně. Alkoholička, se nedlouho po shledání upila k smrti. Chinaski o ní hovoří se soucitem, až nostalgicky vzpomíná na společnou minulost a po její smrti je jediný zbylý přítel, jež uspořádá pohřeb. Jakoby ve vší té hnilobě jeho života přece jen klíčilo semínko lidskosti, které se občas vydrápe napovrch.\nVyjma soucitu, který mě u hlavní postavy překvapil, mně čím dál více fascinoval jeho pozorovací talent, schopnost popsat v pár slovech člověka všeho druhu, jeho postoj k byrokratickému fungování tehdejší společnosti. Opovržení, se kterým jednal se svými nadřízenými a to, jak byl vždy jediným na celé poště, který se nebál zastat kolegy, porušit jakákoli pravidla a svůj názor říkat nahlas. Čím více mu vadilo vedení a rutinní pracovní proces, tím více promile se mu hromadilo v krvi. V závěru knihy zmiňuje i myšlenku na sebevraždu, ta je však rychle zapuzena ozvěnou zodpovědnosti v jeho nitru. Vzpomene si totiž na dcerku, kterou, přestože žije bůhví kde, svým zvláštním způsobem Chinaski miluje.\nZpočátku mi Bukowského vulgární jazyk přišel tak urážlivý, že představa dočíst knihu až do konce, mi způsobovala nevolnost. Soudila jsem ale příliš rychle. Po několika stránkách, které čpěly alkoholem a volnomyšlenkářstvím hlavního hrdiny, se čtení stalo zábavou, i když ne zcela dle mého gusta.\nGabča Pavelková 31.3.2014 v 20:15 Odpovědět\nVšechny Bukowského knížky ve mně vzbuzovaly rozporuplné pocity. Na jedné straně vulgární, na druhé upřímné a syrově pravdivé. To samé platí i pro autorovu prvotinu.


RetroCopy - obrázky - Mujsoubor.cz Skype\nHry a zábava\t» Emulátory\t» RetroCopy\nEmulátor starých herních systémů\nProgram RetroCopy emuluje prostředí v dnešní době již téměř historických zařízení, jakými jsou domácí konzole a arkádové systémy. Velkou předností RetroCopy je schopnost zachovat stejné podmínky, které hráčům nabízely stroje Sega nebo Nintendo. Ve výsledku je tak dojem ze hry absolutně totožný a hlavně autentický.\nZajímavostí programu je fakt, že program podporuje více vláken a tedy paralelní činnost několika procesorových jader. Každé z nich se tak může věnovat separátní činnosti – video, zvuk, atd. RetroCopy zároveň není pouze zajímavým emulátorem, ale umožňuje i přehrávání videa a to bez vysokého požadavku na výkon CPU. Tento bonus vychází z kvalitně napsaného enginu pro herní animaci.\nSega a Nintendo emulátor\nMožnost přehrávat videa\nVerze 0.960 64-bit - 7,74 MB\nEmulátor konzole, Retro Copy, SEGA Emulátor\nOpište znaky opačně 7 4 d 3 a 8 :\nRetroCopyEmulace Segy GenesisMožnosti hry\nRetroCopy - 0.960 64-bit 11,41 MB\nRetroCopy - 0.960 32-bit Poradna »\nOpište znaky opačně a 4 3 0 b c :\nPokémon GO: #1 Rady do začátkuPrůvodce VŠ aneb Od maturity po absolv…Test antivirů – říjen 2015Vytýkací dopisSociální a zdravotní pojištění OSVČ 2016Novinky ve výpočtu dovolené\tMůjSoubor - Přidat aplikaci - Kontakt - Nahoru - Ochrana osobních údajů - RSS - Zjisti svou IP adresu


¨ Vánoční prodejní trhy na kraji začnou ve středu 26. listopadu | ParlamentniListy.cz – politika ze všech stran\nParlamentníListy.cz » Zprávy » Tiskové zprávy » Vánoční prodejní trhy na kraji začnou ve středu 26. listopadu\nZáštitu převzal krajský radní Petr Tulpa. Přihlášeno je zatím třicítka vystavovatelů a zároveň prodejců. V nabídce opět budou například svícny a adventní věnce, výrobky z keramiky – hrníčky, betlémy, vánoční ozdoby, ručně malované obrazy na hedvábí, tkané koberečky a další unikátní a zajímavé výrobky.\nVloni na trhy přišlo na tisíc návštěvníků.\nLiberecký kraj , Vánoční prodejní trhy


Levandule lékařská olej (Lavandula Angustifolia Oil) | MUSCLE.cz\nDomů / Slovník pojmů / Levandule lékařská olej (Lavandula Angustifolia Oil)\nLevandule lékařská olej (Lavandula Angustifolia Oil)\nOlej z levandule lékařské je těžen pro své silné antioxidační, uklidňující, antibakteriální, sedativní, ale také antidepresivní vlastnosti a již po staletí je využíván v kosmetickém a terapeutickém odvětví.\nPrávě v kosmetickém průmyslu může jeho používání pomoci zlepšit řadu kožních onemocnění, od vředů na kůži až po alergické reakce, ale také akné a věkové skvrny. Dá se tedy říci, že jeho používáním dochází ke zpomalování stárnutí pokožky. Protizánětlivé účinky působí blahodárně proti vyrážkám, lupénce, ekzémům či dermatitidám. Je také výborný na popáleniny všeho druhu. Několik studií se zaměřilo i na jeho působení v oblasti úlevy od bolesti (revma, poúrazové stavy, natržené svaly a další).\nBylo zjištěno, že tento olej pomáhá jako přírodní lék proti bolesti, kdy snižuje zánět a intenzitu bolesti, což následně může zmírňovat příznaky jiných zdravotních stavů. Jiná studie zase uvádí, že vmasírováním oleje do kůže může zmírňovat dysmenoreu (menstruaci se značnou bolestivostí). Výsledky tedy naznačují, že tento olej může být využíván také jako přírodní lék na PMS a menstruační křeče.


Televize dostaly za reklamy na léky přes tři miliony pokut | Týden.cz\nTelevize dostaly za reklamy na léky přes tři miliony pokut\nDvě nejsledovanější slovenské komerční televize by měly za chyby při vysílání reklamy na léky zaplatit na pokutách dohromady téměř 130 000 eur (3,1 milionu korun). Televize Markíza i Joj podle Rady pro vysílání a retransmisi pochybily tím, že reklama na léky neobsahovala jednoznačnou a srozumitelnou výzvu divákům na přečtení příbalového letáku k propagovanému léčivu.\nLicenční rada za každý případ provinění udělila vysílatelům prakticky nejnižší možnou sankci; kvůli vysokému počtu chybných spotů ale celková výše pokut narostla.\nRada uvedla, že televize problém při vysílání reklamy na léky přiznaly a snaží se prý o nápravu. "Argumentovaly, že dané reklamní spoty dostávají z externího prostředí, které při tvorbě nedodrželo zadané podmínky. Nemá smysl to tvrdě sankcionovat," citoval portál mediálne.sk předsedu licenční rady Miloše Mistríka. Za obsah reklamy podle zákona ale odpovídá vysílatel.\nNejsledovanější slovenská televize Markíza za uplynulé dva týdny dostala za reklamní spoty na léky dohromady 22 pokut, vysílatele televize Joj licenční rada pokutovala za 17 stejných provinění. Za každý případ vyměřila sankci 3320 eur. Zatím není známo, zda obě televize pokuty zaplatí, nebo jejich uložení napadnou u Nejvyššího soudu.


Rugby živě online live stream tv free - Watch free tv | ŽivéPřenosy.cz\n> LIVE výsledky z rugby <\nZde najdete všechny dnešní zápasy a sportovní přenosy z celého světa, které jsou denně aktualizovány. Některé přenosy začnou těsně před začátkem utkání.▼\nMbappé v Paříži zůstane. Tak zní rozkaz katarského emíra Duben 6, 2020\nVirgil van Dijk: Chci být legendou Liverpoolu. Jsme tým, který je schopen sbírat trofeje Duben 6, 2020\nRakitić trnem v oku vedení. Proč s ním má Barcelona problém? Duben 6, 2020\nPosun v kauze Neymar. PSG udělalo vstřícný krok k jeho přestupu do Barcelony Duben 6, 2020


@kajovaevicka Našel to v již zmiňované knize Jak se bude vaše dítě jmenovat? Teď to nemám u sebe, ale je to staročeská varianta latinského jména Severus a znamená to myslím vážný nebo přísný... A Šebíř byl pražský biskup z doby knížete Oldřicha\n@kajovaevicka tak to chápu, mně se právě jméno Adam líbí, ale kvůli těm svátku o Vánocích ho (pravděpodobně) předem vylučuji\n@nnell No je to škoda, právě Adam je jedno z moc krásných jmen. Přiznám se, že mezi jmény pro kluky máme problém vybrat dvě potencioní jména.\nAsi už blbnu, ale mně některá ta jména tak trhlá nepřijdou: Cyntie: Cynthia Nixon (zrzka ze Sexu ve městě), Tabita: Tabitha - docela běžné americké jméno, Garik: Tomáš Garrigue Masaryk, Upton: Upton Sinclair, spisovatel. Beatus od Beata, a to je přece taky docela normální jméno. A Ildika zní vyloženě krásně, když se vysloví. Mně přijde, že spousta jmen trpí jen tím, že někdo zuřivě převáděl do češtiny z cizího jazyka a napsaná v češtině se všemi těmi háčky ta jména vypadají strašně. O zvrácenosti jmen Mečislava, Pěvuše, Školastika a Žitomíra se ovšem nepřu\n@nnell jojo, holt některé věci se nemění ani po staletí\n@terinka86 No se jménama je to průšvih... u holčičích je to docela mazec... my se zamilovali do jmen, naštěstí stejných My máme od každého pohlaví jedno jméno. Ale to druhé to je teda věda\n@kajovaevicka jak jsi psala stím, jak ti k svátku dávají dárky ráno a večer na Vánoce, máme to taky tak. Maminka je narozená na Štědrý den, takže ráno dáváme dárky k narozeninám a večer na Vánoce. Mamča se měla jmenovat Eva, ale našťěstí babička s dědou dostali rozum a už se jí takhle nepomstili. Jinak ale není ochuzená o nic a narozeniny slaví vždycky společně se Silvestrem\nTaky jsem Eva a vždycky mě ten svátek štval...takže jsme ho v rodině prostě přesunuli na 25.12. - beztak tam nikdo svátek nemá Už se to tak vžilo a jsem spokojená. Jinak z jmen se mi líbí: Viktor, Kristián, Adriana, Sofie a Ester a něco z toho jednou určitě vybereme...\nTaky se nám líbí Adam pro chlapečka, je to náš žhavý favorit A máme doma už holčičku, které je necelých 10 měsíců... jmenuje se Haidi, což nejdřív vzbuzovalo leckde trochu nejistoty, ale všichni si vzykli a dokonce jsou moc rádi, že máme Haiďulku\nBude sa volať Kaia Dahl, a ešte pred priezviskom bude mať aj Jóhannsdóttir - Jóhannova dcéra.. Islandská tradícia, miesto priezviska dajú Meno otca + s + dóttir pre dcéru a son pre syna\n@kajovaevicka Šebíř - staročeská, dnes už neužívaná podoba j. Severín, říká Knappová.\n@krizecek Hele, moje mamka je Eva a je narozená 21.12. Takže docela mazec, mít během tří dnů po všem a pak zas rok kulový Ale nese to statečně\n@kajovaevicka fakt ty jo, rodiče se jí trošku pomstili ne?Ale hlavně statečně!\n@krizecek No ono to má maličko jinej příběh Děda s babičkou se domluvili, že dají holčičce jméno Jana. No a pak přišel na babičku porod, dědu to vyděsilo a když se ho v porodnici ptali, jak se bude holčička jmenovat, tak na ně vyhrknul Eva. Věděl, že to bylo krátký jméno a nemohl si vzpomenout Babička se s ním pak další dva týdny po příjezdu domů nebavila Ale já jsem za Evu ráda, osobně ji mám radši než Janu, takže u mě to má děda dobrý\n@kajovaevicka tak to je ten nejpodivnější příběh o narození dítěte, který jsem slyšela Chudák děda, v tom stresu se mu nedivím, že si nemohl vzpomenout. Sice si to musel u babičky pak vyžehlit, ale hlavně že vše dobře dopadlo\n@krizecek Takhle mi to aspoň vyprávěla mamka. A dopadlo to tak, že za další čtyři roky odjel děda do Německa a už se nevrátil. On je teda rodilý němec, ale narozený v česku, tak se tam prostě vrátil. Mamka ho pak viděla až v osmnácti, když ji po šílených peripetiích pustili a pak zase byla na výsleších, koho viděla, s kým mluvila... a já dědu poznala až když mi bylo jedenáct. Ale jméno máme díky němu\n@kajovaevicka Téda, to je fakt dost dobré Ale jméno nemáme náhodou, prostě to měla být Eva a ne Jana\nCivet: Gratuluju k Přemyslovi\nKajova Evička, Przemysław je v Polsku , to jen pro informaci.\ndunkahe, Ezra je náhodou super jméno\n@civet Krásné jméno, manželovi se staročeská jména moc líbí. Možná jméno není moc oblíbené, ale myslím si, že se k českým jménům lidé hodně vrací... Než se jmenovat Samuel, kterej je teď každej druhej...\n@pavlovasandra Marie Knappová - Jak se bude Vaše dítě jmenovat?\n@dunkahe Jen pro upřesnění - je to Miloslava\n@terinka86 No vidíš to, i nejlepší tesař se uťal\n@pavlovasandra Tak to je mazec docela. Že se ještě sekla tak hloupě, že dala úplně odlišné. No asi toho měla moc\n@pavlovasandra pro holčičku jsme měli vybrané jméno německého původu:o) já jsem to nevybírala ale podle toho, jakého jsou jména původu, spíš jak libozvučně mi zní, jestli má to jméno svátek daleko od listopadu (od narození) a zda není v první padesátce v oblíbenosti:o)) A další požadavek byl, že se děti nebudou jmenovat po nás - nemám to ráda...\n@civet Taky jsem měla takové ambice, ale vzhledem k tomu, že jsme v první padesátce našli všechna jména, na kterých bychom se shodli, tak to asi budeme muset vzdát A jinak taky gratuluju, vybrali jste pěkné jméno\n@terinka86 Tak koukám, že je to klasika Ještě, že teď se jména píšou na papíry do porodnice už před porodem a rodička je bere s sebou. Aspoň se špatně pojmenované děti eliminují\nno s naším příjmením už to bude asi jedno.... a zrovna všechna klučičí jména, co se mi líbí končí -áš a příjmení taky končí -áš a prej to bude blbý...... a holčičí ses mi líbí třeba Šárka a to prý bude zase ušišlaná, když už jsou dvě š v příjmení..... tak já nevím, ale mě to teda nepříjde....\n@kajovaevicka jsou dvoje papíry - jedny na matriku a ty odevzdáváš už před porodem, ale přímo u porodu na příjmu diktuješ ty jmény znovu... a když si vzpomeneš, že chceš jiný jména, platný jsou ty, co nadiktuješ u porodu:o))


Garant specializace MgA. Nikolaos Grigoriadis\nPřijímací zkouška se skládá ze tří dílčích částí:\npísemná – rozbor skladby\nTalentová část přijímací zkoušky má podobu hry na hudební nástroj před zkušební komisí sestávající z nejméně tří akademických pracovníků fakulty. Každý uchazeč si zajistí svého korepetitora na vlastní náklady. Každý uchazeč může získat v této části přijímací zkoušky nejvýše 70 bodů. Každý uchazeč, který získá méně než 50 bodů v této části přijímací zkoušky, nesplnil přijímací zkoušku a nebude přijat ke studiu.\nPísemná zkouška (ad b)\nPísemná část přijímací zkoušky má podobu písemného testu z hudební teorie. Test proběhne v prostorách fakulty a je na něj vyhrazeno 60 minut. Každý uchazeč může získat v této části přijímací zkoušky nejvýše 15 bodů. Každý uchazeč, který získá méně než 5 bodů v této části přijímací zkoušky, nesplnil přijímací zkoušku a nebude přijat ke studiu.\nÚstní zkouška (ad c)


Učitelské listy: Zájem o stáže pro nezaměstnané je velký\nZájem o stáže pro nezaměstnané je velký\nčtvrtek 29. května 2014 ·\nZkušenosti z projektu „Stáže ve firmách – vzdělávání praxí“ ukazují, že se nezaměstnaní chtějí dále vzdělávat, a zlepšit tak své šance na trhu práce. Doposud proběhlo téměř 6200stáží, přičemž 40 procentům absolventů poskytovatel nabídl další spolupráci. I proto, že zájem od počátku výrazně překonává původní očekávání, připravuje se v současné době pokračování projektu.\nDoplnit své teoretické znalosti o praktickou zkušenost z oboru, získat potřebné pracovní návyky i důležité kontakty. A také nastavit systém poskytování stáží a ověřit ho v praxi. Taková byla původní myšlenka projektu „Stáže ve firmách – vzdělávání praxí“, který realizuje Fond dalšího vzdělávání, příspěvková organizace Ministerstva práce a sociálních věcí.\n„Po téměř dvou letech od spuštění se ukazuje, že tento model dobře funguje. Absolventi stáží si pochvalují, že se seznámili s praktickým chodem firmy i že jim stouplo profesní sebevědomí. Firmám se zase systém osvědčil jako způsob, jak si zaškolit potenciální nové zaměstnance,“ uvedla ministryně práce a sociálních věcí Michaela Marksová.\nZájem veřejnosti předčil očekávání. Původní plán stáží byl již překročen o víc než tisícovku, začátkem června odstartují desítky dalších stáží. Kateřina Šímová, hlavní manažerka projektu, zdůrazňuje, že 40 procentům absolventů stáže nabídl poskytovatel další spolupráci. „Každý pátý účastník stáže dostal v závěru stáže nabídku stálého zaměstnání, další pětina pak nabídku na různé formy externí spolupráce. A i od dalších absolventů projektu víme, že jim stáž pomohla při dalším hledání práce, u pohovoru totiž nenaráželi na jednu z nejčastějších překážek – nedostatek praxe v oboru,“ sdělila Kateřina Šímová.\nCelkem se do projektu zaregistrovalo přes 35,5 tisíc uchazečů o stáž. Více než polovina zaregistrovaných zájemců o stáž měla středoškolské vzdělání, druhou nejpočetnější skupinou byli lidé s vysokoškolským diplomem. „Nejvíce stážistů je z věkové skupiny 20 až 30 let – asi třetinu všech stážistů tvořili čerství absolventi, dále se zapojili například lidé, kteří jsou na rodičovské dovolené nebo jim právě skončila. Z územního hlediska proběhlo nejvíce stáží v Praze, Moravskoslezském, Jihomoravském a Olomouckém kraji,“ shrnula Šímová. Dodala, že mezi stážisty mírně převažují ženy a že se zapojilo také několik cizinců nebo osob se zdravotním postižením.\nProjekt Stáže ve firmách – vzdělávání praxí je realizován od června 2012 a je financován z Evropského sociálního fondu prostřednictvím Operačního programu Vzdělávání pro konkurenceschopnost a státního rozpočtu ČR. Aktuálně uběhl již více než rok a půl od spuštění informačního systému ASAP (přes který probíhá registrace do projektu) a rok a půl od zahájení prvních stáží. Výstupem projektu bude Národní katalog stáží a databáze poskytovatelů stáží. Cíle projektu, tedy uskutečnění 5000 stáží, bylo dosaženo již v lednu. Díky úspoře v rozpočtu dosud proběhlo přes 6000 stáží. Projekt trvá do října 2014.\nPodmínky stáže jsou koncipovány tak, že stážisté nemají nárok na mzdu (stáž je jejich vzděláváním), avšak nepřichází o státní příspěvky, jež by jim příslušely, i pokud by se stáže v rámci projektu neúčastnili. Stážistům je hrazeno stravné a za určitých podmínek i cestovné a ubytování. Firmám jsou za stážistu uhrazeny fixní náklady na stáž (definované šablonou stáže). Pro stážistu je pak nepochybně velkou výhodou také to, že je mu vždy přidělen mentor, který dohlíží na plnění zadaných úkolů a zajišťuje odbornou konzultaci. Stáž mohou absolvovat i osoby zdravotně znevýhodněné a zdravotně postižené, registrace do systému je přitom pro všechny zájemce bezplatná a nezávazná. Po absolvování stáže získá stážista kromě nových dovedností také doklad o absolvované stáži – certifikát Europass.\n▼ Kvě 29 (1)\n► Zář 06 (


Český florbal | Oslavy budou bujaré, smála se Enenkelová. I když jsme prohrály, já si to užila, doplnila ji Provázková\nSO 25. 5.\nNE 26. 5.\nOSLAVY BUDOU BUJARÉ, SMÁLA SE ENENKELOVÁ. I KDYŽ JSME PROHRÁLY, JÁ SI TO UŽILA, DOPLNILA JI PROVÁZKOVÁ\nStály na opačných stranách superfinálové barikády. Přesto je něco spojovalo. Obě patřily k nejvýraznějším osobnostem svých týmů. Veronika Enenkelová bojovala jak o život a jedním gólem přispěla k výhře Vítkovic. Kristýna Provázková v brance čarovala, ani její parádní zákroky ale nakonec vítkovickou sílu eliminovat nedokázaly.\n„Letos jsme byly blízko výhře, která se nám zatím povedla jen v roce 2015. Ale tohle je prostě sport. Tenhle zápas bych přirovnala k našemu poslednímu Superfinále, kdy jsme prohrály na nájezdy. Rozhodovaly opravdové maličkosti. Až do poslední vteřiny se hrálo o všechno. Škoda, že to takhle skončilo, jinak bych za nejkrásnější asi považovala to letošní,“ vyjadřovala úvodní pozápasové pocity opora chodovské branky a jedna z nejlepších hráček celého duelu Kristýna Provázková.\n„Já musím říct, že to je skvělé. Takhle po zápase se cítím úplně úžasně. Jsem moc ráda, že jsme si mohly zahrát před kamarády, rodiči a všemi dalšími, kdo nás podporovali, a že jsme to dotáhly do vítězného konce,“ zářila radostí rychlonožka z Vítkovic Veronika Enenkelová.\nPro Vítkovice byl zápas specifický z více důvodů. Nejen že hrály doma, ale v loňském roce navíc v Praze prohrály, letos si tedy spravily chuť. „Takhle to braly hlavně asi ostatní holky. Já v Praze nehrála, pro mě osobně to tedy byla hlavně připomínka toho, jak se hraje před tolika diváky,“ konstatovala Enenkelová.\nPro Ostravany je Superfinále velkou a mimořádnou událostí. Nešlo se tedy nezeptat zástupkyně druhého tábora, jak se jí tahle změna zamlouvá. „Já se těším na každé Superfinále, pro mě je to svátek a miluju to. Užívala jsem si to maximálně, i když diváci fandili proti nám. Jen mě trošku mrzí, že jich přišlo míň než loni. Ale jinak se mi tahle změna zamlouvá. Také jiná města než jen Praha musí dostat možnost ukázat, že umí uspořádat velkou akci. Navíc Ostrava je Mekkou českého florbalu,“ vysekla gólmanka Chodova poklonu pořadatelskému městu.\nSvé povídání pak zakončila pozitivně. „Nečekala jsem, že budu pod takovou palbou. Ale užívala jsem si to moc. Zpočátku jsem byla trochu nervózní, ale pak si člověk řekne, že každý pohled na kostku a do hlediště je vlastně za odměnu. Takže… Sice jsem chtěla vyhrát a být mistr, štve mě to, ale i druhé místo je hezké,“ dodala chodovská lvice.\nV případě Enenkelové diváky zaujal zdvižený prst při oslavě gólu. „Ano, udělala jsem to, protože mi Bůh dává sílu. On je ten jediný, pro kterého hraju a proč to dělám,“ vysvětlila nezvyklou oslavu. Protože vyhrála a mohla se těšit na oslavy, asi příliš zpětně neřešila, že dostávala v zápase naloženo. „Proč to tak bylo? Těžko říct,“ smála se. „Abych udělala holkám radost, řeknu jen, že oslavy budou bujaré!“ doplnila s úsměvem od ucha k uchu.\nBoleslav nebo Vítkovice? Experti se neshodují\nŽenské superfinále bude drama, shodují se expertk...\nVítkovická vytrvalost: už šesté superfinále čeká ...\nAnalýza dat Superfinále žen: Vítkovice vs Chodov 7:6p\nPetr Černý a Jiří Janoušek se rozloučili s kariérou rozhodčích\nAnalýza dat Superfinále mužů: Vítkovice - Boleslav 4:3\nVěřím, že příští rok bude titul zase náš, přál si Aleš Höffer. Nabídky z ciziny zatím nemám, smál se Jiří Besta\nJan Jelínek ukončil kariéru\nŽidenice mají barážový mečbol, podruhé...\nPotěšil nás sezonní progres svěřenkyň. V...\nProsazení se hráček ve zvučnějších klubech by...


I přes úspěchy zůstává biatlon skromný | Český Biatlon\nI přes úspěchy zůstává biatlon skromný\nŠtěstí, které bylo českým biatlonistům nakloněno v uplynulém období, se v tuto chvíli od reprezentantů obrací. Vždyť středeční tiskové konference v Praze se nemohli zúčastnit nemocní Gabriela Soukalová či Michal Šlesingr. A tím výčet nemocných a zraněných zdaleka nekončí. Přesto čeští biatlonisté chtějí navázat na výkony z předchozích sezón. „Nikdo od nás nemůže očekávat, že z každého šampionátu přivezeme pět medailí, jako z olympijských her v Soči. To bylo výjimečné. Ale do budoucnosti hledíme určitě optimisticky,“ řekl prezident Českého svazu biatlonu Jiří Hamza.\nStart do nového cyklu\nŠéftrenér reprezentace Ondřej Rybář prozradil, že nadcházející sezónu považuje jako startovací do nového olympijského cyklu. „A navíc, po olympijských hrách obyčejně přichází útlum, zvláště pak po úspěších, jako byly ty naše. Naopak, kdo se v Soči neprosadil, bude se nyní chtít ukázat v lepším světle,“ přemítá šéftrenér. „Za nás mohu ale slíbit, že budeme bojovat.“\nPo olympijských hrách v Soči, kde Ondřej Moravec, Gabriela Soukalová, Jaroslav Soukup a Veronika Vítková vybojovali pět cenných kovů, je český biatlon ekonomicky zajištěný. „Reklamní plochy máme vyprodané na celý olympijský cyklus,“ zdůrazňuje Jiří Hamza. „Dosud jsme však byli skromní a skromnými chceme i nadále zůstat.“ Až sedmdesát procent takto získaných prostředků směřujeme proto do hnutí, do klubů. „Například jen v posledním období jsme zakoupili na 150 zbraní.“ Rozvoje se dočkají také areály v Letohradě – zasněžování, v Jablonci – ubytování a lékařské zabezpečení a v neposlední řadě v Jilemnici, kde bude nutné vybudovat areál zcela nový.\nDůvěra přetavená v pomoc\nSvojí popularitu a obecné povědomí pak biatlon vložil i do spolupráce s Českým registrem dárců krvetvorných buněk. „Biatlon se za poslední roky dostal díky vytrvalé práci mnoha lidí na české sportovní výsluní a získal si srdce statisíců fanoušků. Snažíme se rozvíjet naši základnu, a také využít potenciálu, který na veřejnosti máme. Proto jsme se rozhodli spojit síly s Českým registrem dárců krvetvorných buněk při IKEM. Rádi tak vracíme důvěru, kterou jsme od fanoušků a veřejnosti získali. Když můžeme pomoci, tak pomůžeme,“ připomíná Jiří Hamza. Transplantace kostní dřeně je často jediným způsobem léčby pacientů s poruchou krvetvorby. Nejvhodnějšími dárci jsou mladí lidé ve věku 18 – 35 let.\nVyrovnanost pro Světový pohár\nOporou týmu mužů by měl být opět Ondřej Moravec. Ve Světovém poháru obsadil uplynulý rok 15. Místo, přičemž zejména zazářil na ZOH, kde vybojoval dvě stříbra a bronz. Pro nadcházející období chce stabilizovat výkonnost ve Světovém poháru a být na konci sezóny v této soutěží výše, než v letech minulých. „Vím, že v žebříčku hodnot je mistrovství světa o něco výše, a každý, včetně mě se na šampionát bude chtít co nejlépe připravit,“ říká k MS 2015 v Kontiolahti. „Ale teď se opravdu v myšlenkách více soustředím na vyrovnanost ve Světovém poháru.“\nMuž, který je součástí historie\nJaroslav Soukup je osobností, která prolomila české olympijské prokletí v biatlonu. V Soči se stal naším historicky prvním medailistou ze ZOH a bronzem ze sprintu odstartoval českým medailový festival. Jak se mu s tímto pocitem žije? „Je to hezké, příjemné, ale to neznamená, že když večer usínám a ráno se budím, tak na to myslím.“ Ani to prý podle jeho slov nepředstavuje motivaci do tréninku navíc. „Příprava je tak náročná, že se především musím koncentrovat na to, abych vše zvládl.“\nSpokojenost se změnou systému\nVe zcela nové roli se ocitla Veronika Vítková. Po devíti letech spolupráce s Jindřichem Šikolou, se nyní v týmu žen připravuje pod vedením Zdeňka Vítka. „Náš vztah s Jindrou už byl asi v takové rovině, jako vztah otce s dcerou. Myslím, že změna prospěje a prospívá nám oběma,“ vrací se ke spolupráci se současným koučem českých juniorek. „Se Zdeňkem mám trochu jiný systém tréninku, a také se připravujeme v mnohem širším kolektivu. Zatím jsem moc spokojená a věřím, že to tak bude i v průběhu sezóny.“\nStart koncem listopadu\nVrcholem sezóny bude už zmiňované mistrovství světa v Kontiolhati, které se uskuteční v březnu příštího roku. Jakýmsi předvrcholem se pak stane VII. kolo Světového poháru, které bude hostit Vysočina Arena v Novém Městě na Moravě 6. – 8. února 2015. „Už jsme zahájili předprodej vstupenek a na každý den máme prodáno více než pět tisíc lístků,“ uzavírá spokojeně Jiří Hamza. Sezóna reprezentantům začne I. kolem SP už za necelé čtyři týdny ve švédském Oestersundu.


Charisma Mistra Leonarda aneb Česko Cohena zbožňuje | Proti šedi\nČlánek | Červenec 22, 2013 - 1:27pm\nfoto: Vojtěch Tkáč\nZraje jako víno. Leonard Cohen ve svých osmasedmdesáti letech včera v pražské O2 aréně předvedl mistrovský výkon, kterým by do kapsy s přehledem strčil kdejakou dvacetiletou pseudo-superstar.\nI přes sliby pořadatelů, že je Cohen přesný jako švýcarské hodinky, které má tak rád, koncert začal o čtvrthodinku později. Což však vůbec nevadilo, očekávání stoupalo na maximum a aréna se zaplnila do téměř posledního místa.\nJakmile se tento kanadský veleumělec objevil na pódiu, publikum ho bez rozmýšlení okamžitě přivítalo v podobě standing ovation a neskutečného potlesku, který v podstatě přetrval až do úvodní pecky Dance Me To The End Of Love. Do svého setlistu Mistr Leonard zařadil téměř všechny své (dosavadní!) hity, ale i zapamatovatelnou The Darkness z poslední desky Old Ideas.\nSamozřejmě, Cohen je známá značka a jeden z nejlepších zpěváků vsech dob (ostatně sám v písní Tower Of Song přiznává, že se narodil se zlatem v hrdle), avšak skupinka muzikantů, které za ty roky on a baskytarista Roscoe Beck dokázali dát dohromady, je bez nadsázky zcela epická. Od úžasného tria sboristek Sharon Robinson a sester Webbových, přes houslového virtuóze jménem Alexandru Bublitchi, až po charismatického bubeníka z Mexico City Rafaela Gayola. Společně s nezaměnitelným hlubokým hlasem Mistra Leonarda to fungovalo zkrátka bezvadně! Scénu po dobu celého koncertu zdobila obrovská nasvícená opona, na niž se v aplaudovaných částech mezi písněmi objevovaly černé obrysy hudebníků. Šlo o neopakovatelný audiovizuální zážitek, který zapůsobil na téměř všechny generace fanoušků. Pamětníky, jenž poslouchali Suzanne ještě z originální nahrávky, věrné fandy za doprovodu svých poloviček, teenagery s velkou dávkou úcty i děti prozpěvující si superhit Hallelujah. Ty všechny bylo v zaplněné aréně možno vidět.\nMistr Leonard českému publiku po čtyřech letech opět ukázal, proč je tak uznávanou a jedinečnou osobností hudebního světa. Pokora, s jakou vystupoval a během koncertu oceňoval sóla členů svého ansámblu, se dnes už jen tak nevidí. Nejednou smekl svůj typický tmavý klobouk.\nKdyž se po posledním představování členů skupiny zdálo, že se blíží konec celé show, diváci se bez okolků zvedli a zamířili přímo pod pódium. Večer tak nabral ještě zcela jiný rozměr. Celá hala na nohou, fanoušci tančící pod pódiem a neutuchající potlesk. Všichni byli dojati. Včetně samotného Cohena, který Prahu ocenil spoustou přídavků, jež trvala skoro jako půlka koncertu.\nS poděkováním všem svým fanouškům a pozdravem ,,see you later'' Leonard Cohen doslova odskákal z pódia.\nHallelujah! Umění, elán a nezapomenutelná hudební senzace. Amen.\ntext Vojtěch Tkáč\nLeonard Cohen stráví léto v Evropě na turné\nNepřehlédněte knížky Leonarda Cohena\nNové audio: Leonard Cohen - Darkness & Show Me The Place


Dámská pracovní blůza SIRIUS NIKÉ | CXS - DobrýTextil.cz\nProdukt vhodný na potisk Kód zboží: CXS-P71031\nKvalitní a pohodlná dámská pracovní blůza s pružnými manžetami na rukávech. Kryté zapínání je na zip a druky. Kapsy najdete po stranách a také multifunkční na prsou. Vyrobena je z 65% polyesteru a 35% bavlny o gramáži 270g/m2. Pořídit si je můžete v šedo-zelené barvě a velikostech 38-60. V kolekci…\n630 Kč s DPH Přejít k nákupu Dámská pracovní blůza SIRIUS NIKÉ Popis a parametry Tabulka velikostí Hodnocení zákazníků0 K produktu doporučujeme2 Podobné produkty6\nKvalitní a pohodlná dámská pracovní blůza s pružnými manžetami na rukávech. Kryté zapínání je na zip a druky. Kapsy najdete po stranách a také multifunkční na prsou. Vyrobena je z 65% polyesteru a 35% bavlny o gramáži 270g/m2. Pořídit si je můžete v šedo-zelené barvě a velikostech 38-60.\nK této blůze nabízíme také pracovní kalhoty do pasu.\nVaše zkušenost s produktem Dámská pracovní blůza SIRIUS NIKÉ:


Nezdar Mayové - Haló noviny\nBritská premiérka Theresa Mayová. FOTO - Wikimedia commons\nBritská premiérka Theresa Mayová čelí při řízení odchodu své země z Evropské unie dalšímu nezdaru, Sněmovna lordů se vyslovila pro zachování Listiny základních práv Evropské unie v britském právním systému. Mayová chce přitom dokument z britského práva vyjmout.\nZastánci zachování listiny v britském právu včetně autora v pondělí schváleného dodatku Davida Pannicka argumentují tím, že vláda by mohla odstranění dokumentu využít k oslabení práv občanů. Odpůrci v čele s konzervativcem Richardem Keenem varují, že bez vyřazení listiny bude Británie vystavena vlivům cizích právních systémů, což by mohlo vést k ústavním potížím. Britská vláda nicméně trvá na tom, že zákon o vystoupení z EU, jak ho letos v lednu přijala Dolní sněmovna britského parlamentu, je tou nejlepší cestou pro hladký odchod z evropského bloku. Sněmovna lordů však takový názor nesdílí a už přijala dodatky, ve kterých požaduje setrvání Spojeného království v celní unii s EU a také zachování práv pracovníků či zákazníků podle unijních standardů. Pokud jde o Listinu základních práv EU, tak britská vláda tvrdí, že stejné záruky poskytuje občanům současné britské právo, proto je možné ji ze systému zcela vypustit.\nO všech dodatcích, které nevolená Sněmovna lordů přijala, bude rozhodovat i Dolní sněmovna. Řada analytiků se shoduje, že potvrzení těchto dodatků, obzvláště ten o celní unii, by mohlo otřást pozicí Mayové jako vůdkyně brexitu. Agentura Bloomberg s odvoláním na zdroje z blízkého okolí Mayové napsala, že premiérka by nakonec mohla být donucena vzdát se plánu na vystoupení z celní unie.\n24. 4. 2018 Tisk Související články Registrovat Přihlásit do diskuse\nOno to vypadá tak že Angláni v prvni řadě vypakujou ze země\nPoláky,Čechy a Slováky co je jejich hlavním cílem aby zůstalo více\nprostoru pro migroše a pak s Bruselem upatlají nějakého kočkopsa aby\nneoficiálně zůstaly i nadále členy EÚ.


Patria Plus Happy Week - už jen tři dny! - Patria.cz\nPatria Plus Happy Week - už jen tři dny!\nVážení uživatelé stránek www.patria.cz, připravili jsme pro Vás poslední letošní překvapení – časově omezenou trojkombinaci výhodných cen a slev na licenci služeb Patria Plus:\nPokud váháte, zda si objednat exkluzivní placenou službu Patria Plus, rozhodněte se rychle, rozhodněte se nyní a dostanete 3měsíční přístup zdarma! Objednávkou terminálu Patria Plus v týdnu od 5. do 11. prosince 2005 získáte bezkonkurenční informační a datový zdroj na celých 15 měsíců místo obvyklých 12 měsíců. Pozor, „Happy Week“ trvá jen 7 dní!\nRoční licenci na kompletní servis PATRIA PLUS všech čtyř modulů (Treasury Plus, Ekonomika Plus, Akcie Plus a Zpravodajství Plus) nabízíme nyní za výhodnou cenu modulů dvou. Zajistěte si nyní veškeré služby včetně všech chystaných inovací, které budou od 1.1.2006 o 50 % dražší. Více informací o této nabídce hledejte ZDE.


Návštěva v divadle Dialog Kronika :: Ostatní - Gymnázium Františka Křižíka\nNávštěva v divadle Dialog\nDne 3. a 5. 11. 2008 jsme navštívili představení terapeutických skupin Karlov a Magdaléna v divadle Dialog. Zúčastnily se ho třídy sexta, 2. A a Literární seminář.\nStudenti nejprve shlédli krátké (30 - 45 minut) vystoupení, které se v případě Karlova (klienti ve věku 16 - 25 let a matky s dětmi) týkalo běžného života a tabu lásky v komunitě a v případě Magdalény (klienti všech věkových skupin) představení Medvídek Pú (alegorie dětství a vzpomínky na něj - strachy, radosti i starosti).\nPo představení následovala v obou případech beseda s klienty i jejich terapeuty, kdy se studenti mohli zeptat na vše, co je zajímá ohledně života ve skupině a drog vůbec.\nPředstavení tohoto druhu se mi zdá mnohem užitečnější, než předávání strohých informací o drogách třídě. Studenti si uvědomují lépe důsledky chování a více o dané problematice přemýšlejí, mají-li před sebou někoho, kdo si takovou negativní zkušeností s drogami prošel.\nNakonec jenom dodám, že naši studenti bývají pokaždé pochváleni jako skvělé publikum s chytrými dotazy, což dle slov obou terapeutických skupin, nebývá už bohužel u dnešních žáků běžné. Petra Hynčíková


Moje tipy na výlety - Amsterdamem česky\nMoje tipy na výlety\nHektický, bláznivý, zábavný, okouzlující, ale i únavný, přeplněný a hlučný, to všechno a ještě mnohem víc je Amsterdam. Já vám teď ale chci představit i další místa svérázného Nizozemského království, které je narozdíl od Amsterdamu upravené, čisté a spořádané, s políčky a pastvinami srovnanými jak podle pravítka, s rozkošnými vesničkami i městečky a s nekonečným písčitým pobřežím bouřlivého Severního moře.\nRychlá, efektivní a hustá železiční síť bude pro vaše výlety nejspolehlivějším dopravcem. Kam nejede vlak, tam se většinou dá dostat autobusem. Své cesty si naplánujte s pomocí webu/aplikace 9292, ale i Google Maps je dobrým pomocníkem. Pro výpravy do blízkého okolí města se dá využít výhodná jízdenka Amsterdam Region Travel Ticket, která kombinuje městskou dopravu s vlaky a autobusy, na webu visí přehledná mapka.\nVětšinu z navrhovaných výletů zvládnete během jednoho dne, některá z míst se dají dokonce naplánovat a spojit do jednodenní výpravy. Vůbec nevadí, že jste možná nezkušení cestovatelé a nebo neumíte moc dobře anglicky. Celý systém veřejné dopravy je přehledný a navíc vám opravdu každý trpělivě a ochotně poradí!\nTexty nejsou přehnaně dlouhé, jde zejména o tipy na místa, kde jsem byla a líbilo se mi tam. Pokud budete mít zájem o víc informací, stačí zapátrat přes Google. Modrou barvou jsem pro vás označila proklikávací odkazy.\nFotografie z popisovaných míst najdete na mém Instagramu a Facebooku.\nTento blog plánuji aktualizovat a rozšiřovat a uvítám i tipy od vás moji milí čtenáři! Napište mi!\nTak a teď už hurá na výpravu za dobrodružstvím a za poznáním! Nejdřív zamíříme severně od Amsterdamu do míst proslavených rybolovem, sýrovými trhy a lodním průmyslem.\nPoloostrov Marken byl původně izolovaný ostrůvek v mořské zátoce Zuiderzee asi 20 km severovýchodně od Amsterdamu, který vznikl během prudkých bouří v Severním moři ve 13.století. Marken brzy osídlili ošlehaní, otužilí rybáři, kteří každoročně čelili ledovému větru a rozbouřeným vlnám. V roce 1916 dokonce smetla celý ostrov obrovská bouře. Pravidelné záplavy skončily po vybudování hráze Afsluitdijk v roce 1932. Obyvatelé se sice po uzavření obrovské mořské zátoky přestali vody obávat, ale skončila tím i jejich jediná rybářská obživa. V roce 1957 byl Marken propojen s pevninou hrází a stal se snadno přístupným poloostrovem. Zachovaná architektura, typické lidové kroje i tradiční životní styl rybářů začaly přitahovat etnografy a turisty. Ostrov je dodnes trvale osídlený a žije zejména z turismu.\nNejtypičtější jsou dřevěné domy postavené původně na kůlech, aby byly obytné místnosti chráněné před záplavami. Nyní už jsou přízemí vyzděná, ale na vzhledu domů je stále patrný původní styl. Najdete zde i malebný přístav plný hospůdek, kostelík obklopený spletí uzounkých uliček i půvabný maják na špici poloostrova.\nMarken je rozhodně jedním z velmi přitažlivých cílů jednodenních výletů z města. Dostanete se sem nejsnadněji autem, autobusem MHD, nebo na kole.\nDoporučuji v přístavu sednout na přívoz a pokračovat lodí dál do hezkého Volendamu. Odtud se do Amsterdamu můžete vrátit autobusem, nebo si cestu prodloužit o návštěvu mého oblíbeného Edamu.\nMěstečko Edam založené ve 12. stol leží 20 km severně od Amsterdamu. Poloha v ústí řeky do mořské zátoky předurčila zdroj bohatství města a tím byl lodní průmysl, obchod a díky okolním pastvinám i sýry. Najdete zde 27 mostů, krásnou loděnici a jedno z nejhezčích hofjes (ubytovny pro chudé) v zemi. Kanály lemují původní domy bohatých obchodníků, žádný není stejný, každý má svou historii a spousta z nich je kulturní památka. Rozhodně nesmíte minout výjímečný kostel Grote Kerk, kde vás po požádání pustí i na vyhlídku na kostelní věži. Za návštěvu stojí i městské muzeum na náměstí a radnice, kde sídlí informační centrum. Nejznámější místní atrakcí je sýrový trh, který tady oživují každou středu v červenci a srpnu. Pokud máte zájem o vojenskou historii, pak navštivte zdejší vojenskou pevnost. Edam je poklidné a velice půvabné městečko, které skrývá nejedno pohádkové zákoutí. Dostupné autem, nebo autobusem MHD.\nSkanzen Zaanse Schans připomíná pravděpodobně nejstarší průmyslovou zónou v Evropě. V 17. století v této oblasti fungovalo až tisíc větrných mlýnů a zpracovávalo se tady snad všechno, co vás napadne. V současnosti ve skanzenu můžete nahlédnout do několika funkčních dřevěných mlýnů, kde se dodnes zpracovává dřevo, koření, z arašídových ořechů se v jednom z mlýnů lisuje voňavý olej. Melou se zde dokonce minerály, které se přidávají do směsí na barvy pro malíře. Bude se vám zaručeně líbit i ve starobylé cukrárně a určitě vás překvapí vůbec první obchůdek dodnes známého řetězce supermarketů Albert Heijn. Další typické dřevěné domky skrývají tajemství výroby dřeváků, čokolády a nebo sýrů. Skanzen je i přes množství turistů okouzlující, fotogenický a provede vás napříč staletími s vtipem a lehkostí. Z Amsterdamu se do skanzenu dostanete vlakem, autobusem, nebo i na kole.\nPůvabné městečko Haarlem je z Amsterdamu vzdálené pouhých 15 minut jízdy vlakem. Haarlem stojí za návštěvu pro svou milou a pohodovou atmosféru, která po hektickém Amsterdamu rozhodně osvěží! Nadšení budete ze spletitých uliček, vodních kanálů, milých domečků, rozkvetlých dvorků, útulných kaváren a hospůdek...\nNa hlavním náměstí se hrdě tyčí nádherná katedrála z konce 14.století zasvěcená patronovi města sv. Bavonovi. Uvnitř kostela vás ohromí mimořádná dřevěná klenba a řemeslné varhany od Christiana Müllera z roku 1738. Zahrál si na ně i desetiletý Mozart! Mezi hlavní atrakce Haarlemu patří galerie malíře Franse Halse (1572 - 1666) a nebo nejstarší holandské muzeum Teylers Museum otevřené pro veřejnost od roku 1784! Skrytým tajemstvím městečka je 21 hofjes neboli dvorků, které původně sloužily jako ubytovny pro chudé a dnes jsou přestavěné na stylové bydlení. Z Haarlemu si můžete svůj výlet prodloužit na pobřeží Severního moře a popojet vlakem do Zandvoort aan Zee.\nMěstečko Zandvoort aan Zee na pobřeží Severního moře obklopené písečnými dunami je velmi oblíbený výletní cíl mezi obyvateli Amsterdamu. Za třicet minut pohodové jízdy vlakem se z centra města přenesete přímo na pláž. Skupinky přátel, rodiny s dětmi, partičky studentů, ti všichni míří k moři na nekonečné písečné pláže, ale i do rozmanitých hospůdek, které nabízí příjemný úkryt před případnou nepřízní počasí. Mně osobně se moc líbí mumraj na plážích, procházející se rodinky, pobíhající psiska, sem tam někdo projede na koni, nebo na kole. Všichni jsou zabalení do teplých bund, ale jejich bosé nohy hladí písek a studí mořská voda. Koupat se dá, ale voda je po většinu roku ledová. Určitě někdy na pláži Severního moře vyzkoušejte pouštění draků, nebo fotbálek. Kdo z vás rád chodí na procházky, ať vystoupí z vlaku už na zastávce Overveen. Po stezkách národním parkem Zuid-Kennemerland můžete skrz písečné duny projít až na pobřeží moře, vhodné i pro cyklisty. Unikátní je závodní automobilová dráha v písečných dunách, kde je od jara do podzimu možné nakouknout na závody rychlých aut.\nDalší moc fajn místa na pobřeží v okolí Amsterdamu jsou Noordwijk aan Zee a Bloemendaal aan Zee. Vzdálenější, ale moc hezké a mnohem míň turistické je Castricum aan Zee, Egmond aan Zee a Bergen aan Zee.\nDo města Alkmaar, které leží 30 km severně od Amsterdamu, dojedete pohodlně vlakem a nejlepším dnem k návštěvě je pátek. Od března do září probíhá na hlavním náměstí tradiční páteční sýrový trh. Jde o zábavnou podívanou, která se tady v prakticky nezměněné podobě organizuje už 400 let. Pokud chcete mít dobrý výhled, je dobré být na trhu co nejdřív. Celé představení začíná přesně v deset hodin úderem zvonu, který odstartuje ochutnávání vystavených sýrů, následné dohadování o ceně, vážení a distribuci sýrů od prodávajícího ke kupci. Sýry se přenáší na dřevěných nosítkách, což zajišťuje tradiční cech nosičů. Všechna tahle načančaná paráda musí skončit v poledne a vy se můžete vydat na průzkum půvabných uliček s obchůdky a kavárničkami, nebo si dát oběd v některé z hospůdek na náměstí. Ve stáncích kolem trhu ochutnejte a nakupte vynikající sýr z místních farem. Velkolepý gotický kostel St. Laurentkerk nabízí prostor k odpočinku. V kostele se pořádají i polední koncerty zdarma, tedy ne každý pátek, ale možná budete mít štěstí a strávíte půlhodinku obklopení povznášejícím zvukem nádherných varhan. Nezapomeňte také zaklonit hlavu, objevíte neobvyklou dřevěnou malovanou klenbu.\nJižně od Amsterdamu se rozprostírá průmyslovější část země, historická jádra měst vás ale vtáhnou a okouzlí svou jedinečnou atmosférou.\nV Leidenu se narodil malíř Rembrandt a při procházce v leidenských uličkách protkaných vodními kanály můžete mít občas pocit, že jste se vrátili v čase do dob slavného mistra. Pokud se vám podaří najít malou pevnůstku De Brucht, naskytne se vám pěkný výhled na celé historické centrum. Leiden je sídlem nejstarší holandské univerzity a k návštěvě láká především univerzitní botanická zahrada nejstarší v Evropě, založená roku 1587. Jedinečné je také muzeum a výzkumné centrum Naturalis, které patří mezi světovou špičku. Za posledních 200 let místní vědci nashromáždili 40 milionů objektů a 300 tisíc knih. Vše se točí kolem přírody, biodiverzity a historie planety Země. Doporučuji zamířit do Leidenu v sobotu a levně nakoupit sýry, ovoce, zeleninu, oříšky a pečivo na trhu, který obtáčí historické centrum. Najdete tady i moc fajn kavárny a spoustu malých stylových obchůdků. Do Leidenu vyjeďte vlakem a můžete pak pokračovat dál do Den Haagu, nebo na pláž do Katwijk aan Zee.\nDen Haag sídlo parlamentu, vlády, královské rodiny, Mezinárodního soudního dvora, Evropského patentového úřadu a velvyslanectví desítek zemí. Město právníků, politiků, úředníků a diplomatů – úplný opak rozjíveného a pestrobarevného Amsterdamu. Já navíc obdivuji, jak přirozeně se v Haagu snoubí moderní architektura s tradiční zástavbou. Všimněte si naříklad dostavby paláce Binnenhof, kde dnes sídlí parlament. A když se od paláce otočíte zády, otevře se před vámi neskutečný pohled na panorama moderních věží a klasicistních budov. Pro nás suchozemce je neobyčejným zážitkem jízda tramvají z centra až na pláž Severního moře do atraktivního přímořského střediska Scheveningen. Cestou můžete na chvíli přerušit, vystoupit u Madurodamu a projít se zmenšeným Nizozemskem. Za návštěvu stojí i skvělé umělecké galerie Mauritshuis, parádní Fotomuseum a Muzeum moderního umění. Obdivovatele aut nadchne Louwman Museum. Poklidný Den Haag vás rozhodně nudit nebude a kdyby ano, pak vás opět tramvaj dopraví dál do jednoho z nejkrásnějších nizozemských měst – do Delftu.\nHistorický Delft láká nejen na okouzlující starobylé centrum, ale i na typickou modrobílou delftskou keramiku. Navštivte některou z továren, kde můžete vidět umělce při práci. V kostele Nieuwe Kerk ze 14. století je umístěna hrobka královské rodiny. Rodný dům malíře Johannese Vermeera vám nabídne pohled do života autora slavného obrazu „Dívka s perlou“, originál je k vidění v haagském Mauritshuisu. Vskutku malebná je procházka v podivuhodně zachovalých uličkách podél vodních kanálů - grachtů.\nSýrové trhy můžete navštívit i v městečku Gouda, kde se tahle tradiční podívaná předvádí každý čtvrtek od jara do podzimu. Dějištěm je půvabné hlavní náměstí se starobylou budovou radnice a bývalou váhou sýra. Za návštěvu stojí také kostel Sint Janskerk s překrásnými vitrážemi.\nRotterdam si zaslouží dlouhé představení. Můj blog o tomto vyjímečném místě najdete tady.\nLokalita Kinderdijk nedaleko Rotterdamu nabízí možnost obdivovat krásnou krajinu ozdobenou 19 větrnými mlýny, které původně sloužily k odvodňování půdy. Vysoké stavby z 18. století jsou dodnes plně funkční a tato úchvatná a fotogenická památka UNESCO rozhodně stojí za vidění.\nUtrecht patří mezi nejstarší města a byl ve středověku duchovním centrem Nizozemí. Díky své poloze se vyvíjel i jako nejdůležitější dopravní uzel země. Dnes toto místo tepe mladistvým, studentským rytmem zejména díky největší univerzitě v zemi. Supermoderní hlavní vlakové nádraží obklopené obřím obchodním centrem vás svou rozlohou ohromí, ale doporučuji se z něho co nejrychleji vymotat směrem do historického centra. Nejpůvabnější vodní kanál Oudegracht nabízí netradiční, ale velmi romantické posezení u vody ve snížené části pod úrovní ulice. Zaujme i gotická katedrála Dom jejíž střední část byla zničená při obrovské bouři v roce 1674. Dodnes zůstala 112 metrů vysoká věž stát odděleně od zbytku chrámu. Na nejvyšší věž Nizozemska můžete vystoupat po 465 schodech, zaslouženou odměnou bude nekonečný výhled, za jasného počasí prý lze dohlédnout až do Amsterdamu.\nMoje další pozvánka na výlet zamíří do pevnosti Fort bij Vechten. Jde o jednu z největších obranných staveb na území Nizozemska a najdete tady skvělé muzeum, které interaktivní formou vysvětluje fungování celého systému. Nizozemsko nemělo nikdy moc silnou armádu a válečné dějiny nejsou nijak bohaté. To však neznamená, že by obrana maličké vodou protkané země byla zanedbaná. Holanďané jsou odjakživa známí mistrnou prací s vodním živlem a jejich um se projevil i v budování unikátního obranného valu země, který se soustředil zejména kolem měst Utrecht a Amsterdam. Architektonicky i krajinářsky vyjímečný projekt dokonale využil přirozeného vodního systému a velmi dobře dochovaná a udržovaná 85 km dlouhá linie a 46 vodních pevností je zaslouženě od roku 1995 na seznamu památek UNESCO. Tzv. nová vodní linie navazovala na starší obrannou soustavu a její výstavba začala v roce 1816. Podstatou celé obrany bylo, že se v případě ohrožení otevřou vodní stavidla podél celé linie a vznikne tak rozsáhlá vodní plocha, kterou pěší vojsko nedokáže přejít. Pečlivě byla zvolená i výška hladiny - 50 cm. Pokud by bylo vody míň, snadno by se dala přebrodit. Více vody by naopak umožnilo využití lodí, nebo vorů. Celá linie byla aktivována v historii pouze tříkrát a to za francouzsko – pruské války v roce 1870 a za obou světových válek. Výlet do pevnosti Fort bij Vechten je vhodný i pro rodiny s dětmi, muzeum bylo vyhodnoceno jako jedno z nejlepších v Nizozemí a jako velmi přátelské dětem.\nZápadním směrem se z Amsterdamu dostanete do oblasti provincie Flevoland vysušené a osídlené až v průběhu 20.století, ale najdete tu i místa mnohem starší než světoznámý Amsterdam.\nV Čechách je docela známá další z linie vojenských vodních pevností - Naarden. Je zde totiž pochovaný český učitel a filosof Jan Amos Komenský a jeho muzeum s mauzoleem je veřejně přístupné. Nahlédněte určitě i do vyjímečně krásného kostela Grote Kerk na náměstí, kde také stojí socha Komenského od Vincenta Makovského a na jednom z domků u kostela objevte básničku v češtině. Příjemná je procházka po dokonale udržovaných zatravněných valech vojenského opevnění, které bylo vystavěno v 17. století ve tvaru dvanácticípé hvězdy.\nSousední městečko Muiden je atraktivní díky přístavu v ústí řeky Vecht a romantickému zámku Muiderslot z 13.století, který je obklopený vodním příkopem a krásnou zahradou. Z přístavu jezdí loď na ostrůvek Pampus. Toto velmi zajímavé místo uzavírá soustavu vojenských obranných pevností. Propojte návštěvu Naardenu, Muidenu a plavbu na Pampus do jednodenního výletu a rozhodně nebudete zklamaní.\nLelystad je mladé město vystavěné na vysušeném území, které bylo získáno po vybudování hráze a uzavření původní mořské zátoky. Mezi velké lelystadské atrakce patří Batavia Land, muzeum kde je představena historie celé oblasti a vysvětlena technologie odčerpávání vody a vznik nové půdy. Součástí komplexu jsou i loděnice, kde uvidíte repliky úspěšných dopravních i válečných historických lodí. Rekonstrukce plavidel tady probíhají co nejvěrněji technikám ze 17. století. Batavia Stad Fashion Outlet je oblíbený pro nakupování značkového oblečení. Luchtvaart museum Aviodrom je gigantická výstava 70 historických letadel, mezi nimiž objevíte například repliku Flyeru bratří Wrightů, nebo klasický Spitfire. Z výše popsaného vyplývá, že výprava do Lelystadu udělá šťastnou celou rodinu. Dostupné vlakem a autobusem.\nEnkhuizen je jedním z malebným přístavů na jezeře Ijsselmeer. Původně před vybudováním hráze a uzavřením volného přístupu k moři zde byl důležitý rybářský přístav s velkými úlovky sleďů a sardelí. Zaniklý život rybářů a námořníků mapuje skanzen Zuiderzeemuseum, který je velmi autentický a naprosto kouzelný. V udírně se opravdu udí ryby, které můžete i ochutnat, mlýn přečerpává vodu, v dílnách se vyrábí lodní plachty, lana, v uličkách se na šňůrách suší prádlo...I když se musíte vydat trošku dál z Amsterdamu, vřele doporučuji a dá se zvládnout vlakem během jednodenního výletu.\nGeithoorn najdete asi 130 km severovýchodně od Amsterdamu a výlet sem rozhodně stojí za to. Vesnička přezdívaná "Benátky Severu" je považována za nejkrásnější v Nizozemsku a to zejména pro síť vodních kanálů a obydlených ostrůvků – k některým domům se jinak než na lodi totiž nedostanete. Při projížďce pronajatou loďkou mezi rozkvetlými zahradami a typickými domky se ocitnete přímo uprostřed pohádkové idylky. Toto místo je až kýčovitě hezoučké, kdo nezažil, neuvěří. Dostanete se sem nejlépe autem, ale i vlakem a autobusem.\nGroningen je rušné studentské město vzdálené od Amsterdamu asi dvě hodiny jízdy vlakem severním směrem. Dvousettisícový Groningen se ve školním roce rozroste o 40 tisíc studentů a celé centrum je díky tomu velmi živé. Rozmanité kavárničky, hospůdky a noční kluby tu najdete doslova na každém rohu. Dají se tu ale objevit i docela klidné uličky a opuštěná náměstí, kde se jakoby zastavil čas. Občas se tu cítíte, jak na konci světa a po pár krocích se naopak zapletete do hustého provozu cinkajících cyklistů řítících se na vás ze všech stran. Centru města zabírá pěší zóna, ale chodci jsou zde očividně v menšině oproti všudypřítomným cyklistům.\nDůvodů k výletu do tohoto vzdáleného místa může být víc. Třeba hned vlakové nádraží, které patří mezi nejkrásnější v Nizozemsku. Naproti velkolepé secesní nádražní budově vás překvapí pohled na supermoderní slepenec Groninger muzea, kde pořádají zajímavé výstavy. Z Groningenu je to už jen kousek do oblasti Fríských ostrovů, o kterých plánuji napsat samostatný blog.\nI já, velká obdivovatelka Amsterdamu a dalších nizozemských městeček, občas potřebuji vyrazit do přírody, což v Nizozemí není tak snadné. Jednou z mála možností, kam vyjet do přírody, je oblast písečných dun podél pobřeží Severního moře. Ale i vnitrozemí nabízí pár hezkých národních parků, které jsou ale obtížněji přístupné hromadnou dopravou, lepší je vyrazit autem a pokud můžete vzít sebou kola, pak to rozhodně udělejte.\nPřírodní rezervaci Schoorlse duinen najdete mezi městečky Bergen a Schoorl asi 30 km severně od Amsterdamu. Zdejší duny jsou nejvyšší a nejširší v celé zemi. Na tu úplně nejvyšší 55,4 metrů vede dřevěné schodiště a je odsud nádherný výhled. Celá oblast je protkaná stezkami pro pěší, cyklisty a jezdce na koni, které vás provedou skrz vysázené lesy, vřesoviště i písečné části porostlé jen trávou. Pestrá flóra i fauna zahrnuje stovky druhů typických pro písčiny. Při jízdě na kole potkáte například několikrát značku - pozor na vyhřívající se ještěrky. Samotné mořské pobřeží je v celé rezervaci bez osídlení - k jediné zdejší pobřežní hospůdce se dostanete jen pěšky, nebo na kole. Na tabuli u vchodu získáte informaci, že teplota vody dnes je například 14°C (brrrr) a že šanci vidět tuleně máte 50%.\nRomantický ráz krajiny doplňuje magické městečko Bergen - domov malířů, básníků, sochařů a spisovatelů. Úzké uličky lemované okázalými domky, luxusními auty, galeriemi, butiky a kavárnami vás dovedou až k zajímavému kostelu Ruïnekerk, jehož část je už z dob osmdesátileté války se Španěly v rozvalinách. Je tu nádherně, a to jak v dunách, tak mezi opečovávanými farmami i v rozkošných uličkách městeček. Život zde už po staletí určují živly moře a větru. Ale pokud sem přijedete v letní slunečný den, máte pocit, že jste se ocitli v klidném a pohodovém letovisku někde na jihu Evropy. Tento výlet je nejsnadnější autem, ale dá se zkombinovat i vlak s autobusy a kolo se sem taky hodí.\nNárodní park Veluwezoom založený v roce 1930 je nejstarší v Nizozemí a leží trošku ve stínu známějšího National Park Hoge Veluwe. Od Amsterdamu je Veluwezoom vzdálený 100km jihovýchodním směrem a patří mezi nejkrásnější místa, kam se v začínajícím podzimu v Holandsku vydat. Na rozloze 50 km² se střídají smíšené lesy s překrásnými solitéry buků i dubů na vřesovištích a sem tam problesknou i písčiny. Potkat zde můžete divočáky, jeleny, ovce i koně. Charakteristickou zvláštností tohoto území je kopcovitý ráz, který vznikl už v době ledové účinkem tajících ledovců. Nejvyšší bod celé oblasti "Signaal Imbosch" měří 109,9 m a je odtud výhled až do asi 20km vzdáleného Německa. Jako výchozí bod se hodí populární Posbank. Z parkoviště u Paviljoen Posbank vede moc hezká pěší cesta přes nádherné a rozlehlé vřesoviště. Vřele doporučuji, vydejte se sem nejlépe začátkem září v době plného květu vřesu, velmi vhodné pro rodiny s dětmi!\nNárodní park De Hoge Veluwe je častým cílem našich výletů. Jezdíme sem moc rádi. Opravdu divokou přírodu v Nizozemí prakticky nenajdete, takže tento park je jednou z mála oáz, kam se můžete vypravit, když zatoužíte po procházce mezi stromy. Park se nachází v jižní nizozemské provincii Gelderland, zabírá plochu asi 55 km² a kromě lesů jsou zde k vidění rozsáhlá vřesoviště i písečné duny. Vstup do Hoge Veluwe je ze tří stran u městeček Hoenderloo, Otterlo a Schaarsbergen. U každého vchodu najdete parkoviště bílých kol, které si můžete půjčit a projet po udržovaných stezkách celý park. Zastavit doporučuji u mého velmi oblíbeného a krásného Kröller-Müller muzea, které je citlivě zasazeno do okolní přírody. Muzeum obsahuje překvapivě rozsáhlou kolekci moderního umění s druhou největší sbírkou obrazů Vincenta van Gogha na světě. K muzeu patří i 25 ha velký lesopark se 150 sochami od slavných umělců.\nDo národního parku De Hoge Veluwe se dá vyrazit na výlet v jakémkoliv ročním období, ale na podzim, když rozkvetou vřesoviště je asi nejkrásnější! Dostupný vlakem, autobusem, autem.\nNárodní park Utrechtse Heuvelrug najdete asi padesát kilometrů jihovýchodně od Amsterdamu a je to druhá největší zalesněná oblast v Nizozemsku se zbytky původních postglaciálních lesů, včetně staletých dubů a buků. V parku žije více než 100 druhů ptáků, několik druhů obojživelníků, plazů, netopýrů, motýlů, vážek a kobylek. Dobře značené turistické stezky vedou přes nádherné bukové aleje, kolem rozsáhlých písčin až na hezkou rozhlednu. V jarním období kvetou všude obří rododendrony, oblíbené keře posledního německého císaře Wilhelma II. Tento muž po své abdikaci v roce 1918 žil v exilu v zámečku v městečku Doorn. Do tohoto neobyčejného příběhu můžete proniknou při prohlídce muzea Huis Doorn. Součástí vaší výpravy může být i návštěva světoznámého arboreta Gimborn. Na 29 ha je vysázeno neuvěřitelných 3 000 druhů stromů a keřů. Výlet do národního parku Utrechtse Heuvelrug rozhodně doporučuji, my jsme byli nadšení a určitě se sem budeme vracet! Velmi vhodné i pro rodiny s menšími dětmi!\nNárodní park De Nieuw Land vznikl v roce 2018 v provincii Flevoland a leží asi 30km severovýchodně od Amsterdamu. Jde o největší národní park na světě na území kompletně vytvořeném člověkem - na nově vysušené půdě po uzavření zátoky Severního moře 30 km dlouhou hrází. Já znám zatím dvě části parku, které vám teď představím: De Lepelaarplassen neboli jezera kolpíků nabízí zarostlé stezky, které vás zavedou mezi rákosím, vrbami, ostružinami, omamně vonícími bezovými keři až k ptačím pozorovatelnám na březích tří jezer. Žije zde asi 300 druhů vodních ptáků například kolpíci, stříbrné volavky, ledňáčci, černé labutě a kormoráni, ale pozorovat se tady dají i bobři. Když procházíte mezi vykotlanými vrbami a kolem vás všude štěbetají ptáci, tak vás určitě překvapí zjištění, že se nacházíte na původním dně obří zátoky Severního moře. Celá oblast byla kompletně vysušena až v roce 1968. Mokřady vznikající při postupném odvodňování půdy téměř okamžitě osídlily tisíce vodních ptáků. Na svých každoročních poutích ze Severu na Jih se zde také začaly zastavovat a odpočívat další statisíce migrujících ptáků. Dnes je tato oblast unikátním příkladem síly přírody, která si území za pouhých šedesát let zcela podmanila. Zvláštní místo přitahuje ornitology a fotografy z celého světa a překvapí určitě každého. Informační centrum De Trekvogel je dobrým výchozím bodem pro pěší, ale park nabízí skvělý terén i pro cyklisty. Nezapomeňte si vzít dalekohled na pozorování ptáků a dlouhé kalhoty a dobré boty, pěší cesty vedou skrz rákosové porosty, které můžou být promáčené. O kousek dál mezi Almere a Lelystadem leží další velké území mokřadů Oostvaardersplassen. I tato část národního parku měla být původně zcela vysušena a obydlena, ale než se tak stalo, zasáhla příroda. Tisíce stěhovavých a vodních ptáků obsadili zdejší jezera, bažiny a louky a změnily původní lidské plány. Rozmáčenou krajinou se dá opatrně procházet jen po pár stezkách a v dřevěných pozorovatelnách tiše sledovat obyvatele ptačí říše. Určitě zajímavý cíl, pokud chcete strávit chvíli v přírodě. Nejpříhodnější čas je na jaře, kdy sledování okřídlených krasavců nebrání listí na stromech.\n© Hana Beránková 2020


08_natalka_CTK_R50_2009_n.jpg • Autor: ČTK\n„Tento návrh zákona je vlastně jakýmsi závěrečným zlatým hřebem v naprostém vymazání vládního protideficitního balíčku.“\nMístopředseda ODS Petr Nečas o finální verzi státního rozpočtu na příští rok\n08_rozpocet_jaros_R50_2009_s.jpg • Autor: Respekt\nSněmovna se pře o rozpočet\nODS hrozí odmítnutím státního rozpočtu na příští rok. Klíčovým tématem sporu mezi pravicí a levicí jsou návrhy ČSSD v rozsahu asi 12 miliard korun. Sociální demokraté odmítli plánované snížení platů ve veřejné sféře o čtyři procenta. Chtějí také zvýšit přímé platby zemědělcům a příspěvek poskytovatelům sociální péče. Ve hře je i 13. důchod. Peníze hodlá ČSSD brát v jiných rozpočtových kapitolách, zhruba polovička by se promítla ve větším schodku, odhadovaném už dnes na 163 miliard.\n08_savoi01_foto_aktualne_R5_s.jpg • Autor: Respekt\nZačal proces Savoy\nU soudu se minulý týden začala projednávat kauza Savoy – před Obvodním soudem pro Prahu 1 stanuli, skryti před zraky veřejnosti, bývalý pracovník rozvědky Petr Bakeš a bývalý policista Jiří Dvořák, kteří jsou obviněni, že se podíleli na úniku nahrávky ze schůzky hradního kancléře Weigla a lobbisty Šloufa před loňskou volbou prezidenta.\nSoudci chtějí větší nezávislost\nSoudcovská unie ČR usiluje o nový model správy justice. Cíl je jasný – větší nezávislost na ministerstvu spravedlnosti. Řešením by podle prezidenta unie Tomáše Lichovníka mohla být jedenáctičlenná nezávislá nejvyšší rada soudnictví rozhodující o obsazení vedoucích postů na soudech. Unie zároveň požádala ministryni Danielu Kovářovou o zveřejnění pravidel, na jejichž základě ministerstvo dosud funkcionáře vybírá. To je dnes podle soudců často netransparentní a zpolitizované.\nPrasečí chřipka postupuje\nV Česku zemřelo již 22 lidí s prasečí chřipkou, z toho 14 během uplynulého týdne. Většina pacientů trpěla chronickým onemocněním srdce nebo plic, u čtyř pacientů však nebyla uvedena žádná vedlejší diagnóza, u dalších čtyř lidí ministerstvo zdravotnictví uvádí jako vedlejší diagnózu obezitu. Ministerstvo uklidňuje občany, že rozšíření infekce odpovídá běžným chřipkovým onemocněním, a motivuje k očkování chronicky nemocných osob. Do země mezitím dorazilo 167 tisíc očkovacích dávek. Velká část lékařů a sester však vakcínu odmítá, látka podle nich není dostatečně kvalitní.\nGripeny opět bez viníků\nPolicie ukončila vyšetřování korupce při pronájmu stíhaček Gripen. Podobně jako na počátku tisíciletí detektivové konstatovali, že při obchodu schváleném kabinetem Miloše Zemana v roce 2002 se uplácelo, viníky však nelze usvědčit. Čerstvě skončené vyšetřování ještě prověří kontrola, kterou obratem nařídila nejvyšší státní zástupkyně Renata Vesecká.\n08_unicorn_varianta_foto_ji_s.jpg • Autor: Respekt\nMiliardový tendr na technické zabezpečení sčítání lidu zadaný Českým statistickým úřadem je podezřelý z toho, že je šitý na míru jen jedné firmě a provází ho korupce. Šéf softwarové firmy Unicorn Vladimír Kovář oznámil Hospodářským novinám, že mu kdosi v létě nabízel za 20 milionů korun hlasy dvou členů výběrové komise. Přidal se k němu šéfporadce premiéra Vladimír Mlynář, který měl podle vlastních slov už v září v ruce dokument upozorňující na podezřelé okolnosti tendru a seznámil s jeho obsahem vedení statistického úřadu. Ti přesto tendr nechali běžet. Premiér Jan Fischer své bývalé podřízené z úřadu vyzval, aby tendr prošetřili nebo rovnou zastavili.\nOdškodnění za vyhazov\nDo závěrečného čtení jde návrh zákona na odškodnění lidí, kteří přišli v období mezi lety 1948 a 1990 z důvodu komunistické perzekuce o práci. Mělo by se jednat o příspěvek zhruba 2500 korun měsíčně. Podmínkou pro získání nároku na příspěvek by měl být ověřený opis osvědčení o mimosoudních rehabilitacích, týkat by se měl asi 3100 jeho držitelů a přibližně 500 vdov a vdovců. O žádostech bude rozhodovat Česká správa sociálního zabezpečení.\nNáhubek beze změn\nTakzvaný náhubkový zákon se opět dostal do sněmovny. Ministr pro lidská práva Michael Kocáb navrhoval upravit jej tak, aby soudy mohly rozlišovat mezi právem na soukromí a právem na svobodu projevu. Úprava nakonec neprošla, zablokovali ji poslanci ČSSD.\nKontroly v Plzni pokračují\nKontroly na plzeňské právnické fakultě přinesly další výsledky: větší či menší nedostatky nalezla kontrolní komise u více než třetiny ze 124 dosud prověřovaných rigorózních prací, chybí také téměř všechny protokoly o přijímacím řízení. Tyto informace potvrzují, že na fakultě vládl chaos a podporují i podezření ze záměrné manipulace.\n08_natalka_CTK_R50_2009_s.jpg • Autor: ČTK\nDvouapůlletá Natálie Siváková, popálená po žhářském útoku, byla minulou středu propuštěna z nemocnice. Je to poprvé, kdy v Česku přežilo tak malé dítě natolik rozsáhlé popáleniny. Soud s obviněnými by měl začít příští rok na jaře.


Name it - Dětské pyžamo 86-110 cm šedá 100-BIB00J | ANSWEAR.cz\nZvolit velikost 86 - poslední kus! 92 98 - poslední kus! 104 - Informovat o dostupnosti 110 - Informovat o dostupnosti\n- Šířka v podpaží: 31,5 cm.\n- Délka rukávu: 31,5 cm.\nID výrobku: 100-BIB00J\nKód výrobce: 13163560\nnoční spodní prádlo, v šedé barvě, spodní prádlo pro děti, crewneck dekolt, crew neck, oblečení pro děti


Zavedení cel v USA by způsobilo českým ocelářům škody za 4,2 miliary korun | BusinessInfo.cz\n> Zavedení cel v USA by způsobilo českým ocelářům škody za 4,2 miliary korun\nZavedení cel v USA by způsobilo českým ocelářům škody za 4,2 miliary korun\n9. 3. 2018 | Zdroj: Ministerstvo průmyslu a obchodu (MPO)\nČeská republika podporuje postoj Evropské unie vůči opatření USA uvalit clo na dovoz oceli a hliníku. Jak uvedl ministr průmyslu a obchodu Tomáš Hüner, země EU nyní diskutují, jak ochránit evropský trh.\nKdyž prezident USA Donald Trump oznámil, že jeho administrativa uvalí pětadvacetiprocentní clo na dovoz oceli a desetiprocentní na dovoz hliníku, připustil výjimky pro některé z partnerských států. Země EU ale nejmenoval. Od vyjednávání dohody o volném obchodu se tak evropsko-americké hospodářské vztahy dostaly do opačné pozice vytváření nových překážek. Evropské země budou nuceny na kroky USA reagovat.\nSvětové trhy jsou totiž poznamenány nadbytečnými výrobními kapacitami oceli. Mohou za to i státní dotace v některých zemích, které jsou v rozporu s obecně platnými obchodními pravidly. Křiví tak ceny suroviny i výrobků. S tímto problémem se potýkají i čeští výrobci. Současné nesystémové kroky americké administrativy ale nejsou správným řešením, protože nepostihují původce problému a nepovedou ke zlepšení situace pro nikoho, ani pro Spojené státy. Americká vláda se totiž odvolala na bezpečnostní zájmy státu a chce využít výjimku z pravidel WTO, která byla určena pro extrémní situace, například válečné konflikty.\nPokud by nyní začala být využívána jako záminka pro ochranu vlastních výrobců před světovou konkurencí, hrozí celosvětové uzavírání trhů, rozpad platných pravidel obchodu a návrat o mnoho let zpět. Nástroje, jak nedovoleným praktikám v mezinárodním obchodě čelit, přitom úspěšně využívaly i USA formou opodstatněných antidumpingových cel, díky nimž klesl v posledních letech dovoz zejména čínské oceli do USA o více než 70 %. To potvrzuje, že pokud se státy drží pravidel obchodního systému, jsou schopny se efektivně bránit nekalým dovozům.\n"Česká republika jednoznačně podporuje Evropskou komisi v tom, že je třeba vystoupit na obranu systému pravidel světového obchodu a odmítnout jednostranná ochranářská opatření. EU přitom může na americká cla reagovat a vhodná protiopatření narovnávající situaci se už diskutují. Jedna z dohod Světové obchodní organizace státům dovoluje za určitých podmínek kompenzovat jednostranně přijatá ochranářská opatření," uvedl ministr průmyslu a obchodu Tomáš Hüner.\nOpatřeními USA by byly postiženy vývozy z ČR přibližně v hodnotě 200 milionů amerických dolarů ročně, tedy zhruba 4,2 miliardy korun. Celkově se nejedná o vysoké procento vývozu ocelářského sektoru, pro některé konkrétní výrobky je ale americký trh významný. Příkladem jsou pažnice pro těžební sektor, který zažívá v USA boom díky břidlicovému plynu. Do USA se vozí až 70 % české produkce. Také pro bezešvé a duté trubky tvoří USA více než 40 % odbytu. Problémem bude ale spíše odklon obchodu. Pokud se pro dovozy uzavře americký trh, volné zboží může ještě více pokřivit již tak přesycený trh s ocelí.\n"Otevíráme na evropské úrovni diskusi o tom, jak ochránit evropský trh a produkci našich výrobců. Česká republika v každém případě bude trvat na tom, aby byla přijata jen taková opatření, které zabrání dalšímu narušení unijního trhu, ale současně nebudou na úkor zájmů průmyslu," dodal ministr Tomáš Hüner.\nCERN - Měchové nerezové spojky pro tlakové hydraulické obvody\nCERN hledá firmu pro dodávku měchových spojek o vnitřním průměru 40 - 120 mm, vyrobených z nerezové oceli pro použití v tlakových hydraulických obvodech.\nFrancouzská firma hledá dodavatele městského mobiliáře s možností dlouhodobé spolupráce.\nVe čtyřiaosmdesáti mám energie na rozdávání, říká majitel firmy GR Pece\n„Mladí v naší branži nechtějí podnikat. Chybí jim nadšení předchozí generace, hlavní chybou je ale zanedbané učňovské školství,“ říká Jiří Rumler, majitel firmy GR Pece\nOxid železitý (Fe2O3) do Koreje


SUPERSTAR Pánské stylové boty adidas Originals Bílé C77124 SUPERSTAR tyto legendární značkové pánské boty jsou velmi pohodlné. Mají jednoduchý stylový design. Pánské boty SUPERSTAR jsou vhodné především na občasné nošení ve volném čase. Na bocích mají tyto boty adidas tři černé proužky, doplněné o zlatý ...\nTrendy pánská nízká obuv vhodná pro běžné nošení ve volném čase.| Moderně řešená nízká pánská obuv od sportovní značky adidas, kterou ve výrazném fialovo-žlutém provedení připravila módní kolekce Originals. Tento model disponuje kvalitním a příjemným materiálem, který se Vám vždy maximálně přizpůsobí ...


NÁŠ RESTART ☆ - Alexander Dubček a Václav Havel v podvečer Sametové revoluce 1989 ─ soupeři či partneři?\nNicméně nevylučujeme, že 21. srpna, když budeme manifestovat, abychom protestovali proti vstupu sovětských tanků do Prahy před 21 lety, budou na střechách kolem Václavského náměstí rozmístěni střelci..." Tak a podobně se vyjadřoval v rozhovoru pro francouzský deník Le Monde Observateur ze 17. července 1989. A sám odjel před 21. srpnem na svou chalupu na Hrádečku. Charta 77 pak vyzvala veřejnost nekonat 21. srpna žádnou akci, aby se mocenským orgánům Jakešova režimu nedal žádný důvod k eskalaci násilí.\nTaké Jakešův režim mobilizoval. Československá vláda i Federální shromáždění vydaly výzvu k občanům, aby podpořili přestavbu a demokratizaci společnosti. Současně tyto orgány odsoudily připravované akce opozičních skupin, kterým však nešlo o nic jiného než o skutečnou přestavbu a skutečnou demokracii. A odsouzení srpnové intervence 1968 Polskem a Maďarskem Jakešovo vedení označilo za vměšování se do vnitřních záležitostí Československa.\nProti připravované srpnové demonstraci k 21. výročí intervence byla jako obvykle zmobilizována Bezpečnost, StB, provokatéři, ale také Lidové milice a samozřejmě Jakešovi sloužící sdělovací prostředky. Tedy hlavně hrubá síla proti holým rukám demonstrantů. Ale také příprava demonstrantů doznala určité změny proti demonstracím předchozím. Především účast Maďarů, Poláků, Italů a množství zahraničních korespondentů s videokamerami vtiskla demonstracím mezinárodní charakter.\nV této atmosféře, 17. srpna, vznesly státní orgány obvinění proti pětici vedoucích slovenských disidentů ─ M. Kusému, J. Čarnogurskému, H. Ponické, V. Manďákovi a A. Seluckému za údajné pobuřování, za výzvu k pokojným demonstracím k 21. výročí srpnové intervence v roce 1968. Proti M. Kusému a J. Čarnogurskému bylo navíc zahájeno trestní stíhání za údajné podvracení republiky a byla na ně uvalena vazba.\nKdyž se 21. srpna v dolní části Václavského náměstí a v přilehlých ulicích shromáždilo kolem 17. hodiny několik tisíc lidí, začali skandovat hesla: „My chceme svobodu, Dubček, Havel, Polsko..." Maďarští představitelé mládežnických nezávislých organizací vystoupili s projevy odsuzujícími intervenci a rozvinuli transparent s nápisem: „Přicházíme s květy a ne s tanky". V zápětí však příslušníci StB transparent strhli. Za pískotu, křiku a nadávek demonstrantů „gestapo, gestapo" začali příslušníci Bezpečnosti zatýkat organizátory demonstrace, fotografujícím a filmujícím korespondentům a účastníkům demonstrace vytrhávali z rukou aparáty a filmy vyhazovali na dlažbu. Samozřejmě, že mezi demonstranty se vmísila i řada příslušníků StB v civilu a horlivě pořizovala filmové záznamy pro policejní videotéku. A také kamera na budově ČKD v dolním průčelí Václavského náměstí neustále švenkovala zleva doprava po shromážděných demonstrantech. Dlouho do noci pokračovalo nerovné „utkání" demonstrantů, vytlačených z Václavského náměstí do různých ulic, proti ozbrojeným příslušníkům uvedených mocenských institucí. Ještě dlouho v noci se ozývalo skandování demonstrantů :svobodu,svobodu, Dubček, Havel... ale také gestapo, gestapo, když někoho z nich násilím cpali do antonů.\nJakešovo vedeni a jeho masmédia se pak snažily vyvolat dojem, že demonstrace byla řízena ze zahraničí a obviňovaly Polsko, Maďarsko i Itálii z vměšování se do vnitřních záležitostí Československa. Současně ale byla československá vláda zavalena stížnostmi vyslanců proti napadání a zadržování zahraničních korespondentů a účastníků demonstrace. Čs. vláda si opět – pokolikáté již –vysloužila z mezinárodní ostudy kabát. Čs. bezpečnost zatkla na 320 domácích a 56 zahraničních demonstrantů.\nJiž 29. srpna 1989 Výkonný výbor Klubu Obroda vydal prohlášení na obranu bratislavské pětky slovenských disidentů. O den později, 30.8., žádá skupina slovenské opozice a inteligence prezidenta G. Husáka o zastavení trestního stíhání slovenské pětky a propuštění M. Kusého a J. Čarnogurského z vězení. Neboť pokládání květin k uctění památky obětí srpna 1968 nemůže být trestním činem. Mezi 33 podpisy autorů dopisu je samozřejmě i podpis A. Dubčeka.\nNa srpnovou demonstraci, její jakešovskou interpretaci a také na interpretaci Dubčekova a Černíkova dopisu, adresovaného vedením států intervenční pětky, reagoval Dubček okamžitě v dalším telefonickém interview pro L´ Unita 30. srpna 1989. Citací z dokumentu z bratislavské porady šesti komunistických stran z 3. srpna 1968 vyvrací lživost Jakešova tvrzení o cílech Dubčekova a Černíkova dopisu. Jakešovci tvrdi: „Překrucování historických skutečností, souvislostí a okolností vstupu vojsk 21.8.1968 do ČSSR sleduje cíl: vytvořit odrazový můstek pro akceptování požadavků na označení vstupu vojsk jako politicky chybného, protiprávního a protiústavního kroku, který měl za následek přerušení společenských změn a vytvořeni stagnace ve vývoji naší společnosti". Dubček touto citací dokládá, že Jakešovo vedení tvrdošíjně lpí na pozicích opodstatněnosti intervence a setrvávání na zásadách ideologické bible normalizace "Poučení z krizového vývoje..." Navíc se zde A. Dubček odvolává na zveřejněný rozhovor maďarského tisku s Jánosem Kádárem,v němž Kádár poprvé uvedl, že to byl V. Biľak, kdo na bratislavské poradě 3.8.1968 odevzdal Brežněvovi zvací dopis.\nA. Dubček reagoval na tato a další obvinění velice kategoricky již 16. října 1989 v otevřeném dopise M. Štěpánovi. Argumentovaně, na základě řady faktů vyvracel smyšlenky K. Mazurova a dokazoval, že interventům ve skutečnosti nešlo o žádné obavy z vypadnutí Československa ze svazku Varšavské smlouvy, ale především o likvidaci reformního procesu a Akčního programu. V závěru dopisu konstatoval, že v sovětském tisku se v poslední době objevuje více skutečné pravdy o roce 1968 než v oficiálním československém tisku: vyjádření L. Feldeka v Litěraturnoj gazetě, J. Hanzelky v Komsomolské pravdě a J. Hájka v Izvestijích. Dopis končí výzvou:\nBlížilo se výročí vzniku Československa ─ 28. říjen. Československá demokratická iniciativa, Hnutí za občanskou svobodu a Klub Obroda vydaly již 20. října prohlášení, v němž formulují své požadavky: „Opravdové ozdravění poměrů může přivodit pouze vláda, vzešlá ze svobodného demokratického rozboru a svobodných voleb. Záchrana republiky není možná bez vlády národní důvěry. 28. října si tuto pravdu připomeneme. Budeme žádat základní občanské svobody, které by v plném rozsahu zaručil nový základní zákon státu - demokratická ústava. Budeme žádat, aby lidé byli spravedlivě odměňováni, aby jim byla zaručena důstojná sociální existence a aby stranická legitimace nebyla poukázkou k získání vedoucích míst a jiných výhod. Budeme žádat svobodu pro politické vězně a nutný krok k celospolečenskému rozhovoru."