Názory k článku Otevřená města: iniciativa chce open source na radnice - Root.cz\nRoot.cz » Legislativa a zákony » Otevřená města: iniciativa chce open source na radnice » Všechny názory\nNázory k článku Otevřená města: iniciativa chce open source na radnice\n23. 10. 2015 5:53\nPokud budou chtít města otevřené zdrojáky všeho co se pro ně napíše, tak to samozřejmě nebudou mít za stejnou cenu, jako licenci daného SW, kterou autor může přeprodat vícekrát, a tím rozpustit náklady na vývoj mezi více zákazníků.\nPředstavy o tom jak budou studenti psát SW pro veřejnou správu jsou vysloveně zábavné. Zastáncům tohoto přístupu by měli ošetřovat zuby zásadně studenti medicíny (nemusí nutně studovat zrovna na zubaře), a operovat by je měli také studenti. Ono by jim to ukázalo rozdíl mezi ještě ani ne absolventem, a člověkem s relevantní praxí.\nA nakonec je tu ta naivní víra, že open source je všelék. Problémem státní správy je to že se k businessu dostanou jen firmy které někdo protlačí, výběrová řízení bývají vypisovaná na míru, firmy platí za získání zakázky různé provize, smlouvy jsou nevýhodné a nevypověditelné atd. Zdaleka se to netýká jen IT. "Výhodou" IT je ovšem to, že do technické problematiky většina lidí nevidí, takže se spousta věcí snadno schová.\nNěkteří lidé si přitom myslí, že když státní správa dostane k na míru napsané aplikaci zdroják, tak se všechno vyřeší. Ne, nevyřeší. Pokud je zakázka zkorumpovaná, tak to že zákazník dostal i zdroják neřeší vůbec nic.\nŘešení je úplně jiné: naprostou většinu věcí nemusí dělat stát, jehož úředníci mají pochopitelnou (nikoliv omluvitelnou) tendenci ke korupci. Dejte business soukromým firmám! Proč musím dostávat poznávací značku vozu nutně zrovna od státního úředníka? Soukromá firma to dovede zařídit daleko levněji. Umí si nechat certifikovat lidi, zavést SW, najít prostory atd. A můžete vzít jed na to, že když bude soukromý subjekt hledat dodavatele systému, tak to nebude výběrko "na míru" s předraženou a nevypověditelnou smlouvou o podpoře na deset let. Když se soukromý subjekt rozhodne migrovat na nový systém, nebude mít na nevím kolik dní zastavený provoz, s tím že pak systém bude ještě měsíce kolabovat. A pokud snad ano, tak to ta soukromá firma mastně zaplatí státu na smluvní pokutě.\n23. 10. 2015 7:39\nNeřeší právě tento problém spolek rozdělením nákladů na vývoj aplikace mezi vícero měst?\n23. 10. 2015 8:40\nrozdělením nákladů na vývoj aplikace mezi vícero měst?\ntohle v Nemecku zkouseli (Mnichov, Schwaebisch Hall) a kupodivu to nefunguje. Legislativa je na komunalni urovni velmi rozdilna, tedy alespon v Nemecku to tak je.\n23. 10. 2015 11:28\nĽM>> rozdělením nákladů na vývoj aplikace mezi vícero měst?\nb> tohle v Nemecku zkouseli (Mnichov, Schwaebisch Hall) a kupodivu to nefunguje. Legislativa je na komunalni urovni velmi rozdilna, tedy alespon v Nemecku to tak je.\nNepíše se v článku, že dalším účelem této inciativy je právě pokus o sjednocení podobných agend? Že když to budou dělat podobně, můžou využívat podobný nebo stejný software, respektive jeho (opensource) základ upravený lehce pro své potřeby?\nA to jako myslis jak? Snad jsou soucasti spolkove republiky nemecko, kde jsou dana jasna pravidla pro danove a pod zakony, kde maximalne muze byt necoi nezatizeno dani a nekde jinde ano apod. Ale zaklad je stejny, tedy staci "nadstavbou" jako se to dela u komercnich softu sesit. To z enekdo podobnyma bludoma vysvetli politikum a volicum, ze to nejde je sice hezke, ale hrube lzive...\nMi to pripomina, jednu studiu, proc se melo jedno nemecke mesto vratit opet k windows...\nTo by mě zajímalo, jestli ti mozek z toho zastrčení v Billově zadnici tak zdegeneroval, nebo šíříš ten FUD úmyslně. Tipuju spíš to druhé.\nJak souvisí open source s modelem licencování? Vůbec nijak. To, že zákazník dostane zdrojáky přece neznamená, že kdokoli další může ten SW použít.\nNaopak, dodané zdrojáky účinně brání ve vendor-lockinu.\nAd Jak souvisí open source s modelem licencování? Vůbec nijak. To, že zákazník dostane zdrojáky přece neznamená, že kdokoli další může ten SW použít. - co jsem se naposledy díval :), open source je způsob licencování. Samozřejmě jedna věc je dodat zákazníkovi zdroják s tím že ho může používat jen pro vlastní potřebu, a druhá věc je dodání zdrojáku pod nějakou licencí typu GPL, která umožňuje volné šíření toho SW. V tom prvním případě se dá očekávat výrazně menší odpor dodavatelů. A mimochodem existují i další možnosti. Například firma může ukládat zdrojáky k notáři, a za daných podmínek (neschopnost plnit závazky, navýšení sazeb dodavatele o více než X% apod.) jsou zákazníkovi uvolněny k použití.\nLael, ja neviem, ci ste fakt nikdy nic nerobil pre stat, ale ubezpecujem Vas, ze pokial tam firma nema "kamarata" alebo "investiciu", poplazi sa uradnikom pri nohach aj pre ovela mensiu zakazku, nez je vyvoj software. A to hovorim o Slovensku a vobec to nemyslim obrazne. Robit nieco pre Nemcov, v dodavke budu 3 zenske, co ten zdrojak riadok po riadku vysvetlia.\nAko obvykle hladate problemy tam, kde ziadne nie su.\n23. 10. 2015 16:50\nAd Robit nieco pre Nemcov, v dodavke budu 3 zenske, co ten zdrojak riadok po riadku vysvetlia - ovšem to bude za trochu jiné peníze, že? Ono když třeba půlku nebo tři čtvrtě ceny zakázky sežerou úplatky, provize a "konzultace" s firmou spojenou se státní správou, tak je to méně radostné.\n23. 10. 2015 17:02\nTo je sice pravda, ale firma "spojena" so statnou spravou je celkom iny level, ta sa nikam plazit nepotrebuje a podmienky si jednoducho dohodne.\nMal som skor namysli ten vysoko nepravdepodobny pripad, ked sa pre zmenu rozhodne nakupit nieco vyhodne pre stat :)\n23. 10. 2015 17:24\nAd firma "spojena" so statnou spravou je celkom iny level, ta sa nikam plazit nepotrebuje a podmienky si jednoducho dohodne - jenže zakázku získá buď firma spojená se státní správou, nebo regulérní dodavatel, kterému někdo spojený se státní správou "pomůže" za nějakou formu odměny. Druhý případ můžete vidět třeba při nákupu stíhaček v ČR, kde společnost BAE platila různé "konzultanty", kteří pak podle různých neoficiálních zdrojů rozdělili mezi české politiky stovky milionů korun (a "kupodivu" se nic nevyšetřilo). Dalším kategorií jsou "malé domů", kdy si státní organizace objedná třeba recyklaci tonerů, a objednavatel soukromě dostane malotraktory, lyže nebo dovolené.\nAd Mal som skor namysli ten vysoko nepravdepodobny pripad, ked sa pre zmenu rozhodne nakupit nieco vyhodne pre stat - jakou motivaci k tomu má mizerně placený a nekvalifikovaný úředník, který se dostal na své místo za zásluhy nebo protože nikomu nevadí, a není schopný ani korektně definovat požadavky na systém? Vždyť sedí na pytli peněz které neplatí on ani jeho nadřízený, a když něco ušetří, tak jim to stát prostě vezme a příště jim dá o to nižší rozpočet. On i jeho nadřízený (a nadřízený jeho nadřízeného atd.) mají logickou motivaci nacpat si penězi vlastní kapsu. To jen ten základní rozdíl oproti soukromým firmám, které jdou po zisku, takže se snaží minimalizovat náklady a maximalizovat efektivitu.\nV jakékoliv opravdu *velké* firmě sedí manager na pytli peněz které neplatí ani on, ani jeho nadřízený a pokud něco ušetří, tak sice dostanou prémie, ale menší budget do budoucna.\nKde že je ten rozdíl? Kromě dvou slov nic nevidím...\nA navíc mi uniká souvislost s opensource, protože to v těchto scénářích už nezajímá vůbec nikoho - to je technikálie o kterých se dohadují ti nedůležití (ti co nesedí na pytlech peněz).\n23. 10. 2015 20:28\nManager je finančně zainteresovaný na snižování nákladů, stejně tak jeho manager, celý management a podílníci/akcionáři. Výsledkem je, že manager pak pracuje pro firmu, a rozhodně se nenechá uplatit. A kdyby se snad uplatit nechal, tak ho vyšší instance okamžitě vyhodí, a nejspíš skončí před soudem.\nAd navíc mi uniká souvislost s opensource, protože to v těchto scénářích už nezajímá vůbec nikoho; to je technikálie o kterých se dohadují ti nedůležití - souhlas, přesně to jsem psal: důležité je, aby zakázky pro státní správu nebyly zkorumpované. Open source prakticky nehraje roli, protože když je zkorumpovaná zakázka ke které zákazník dostane zdroják, tak je dál zkorumpovaná.\nTakto, bude sa bavime o tom, ake kvality a parametre by *mal* SW nakupovany statom splnat, alebo sa bavime o tom, ako taketo nakupy prebiehaju v sucasnosti.\nV prvom pripade neexistuje jediny dobry dovod, preco netrvat na opensource,\nv tom druhom zas nie je prilis o com sa bavit, pretoze je nam hadam vsetkym jasne, ze sa zohladnuje len jediny parameter - kto da viac.\n23. 10. 2015 20:31\nPro dodavatele je požadavek na open source velký problém. Spoustu komponent sdílejí mezi různými projekty, plus používají komponenty třetích stran. Pokud by měli dát projekt pod licencí GPL, tak nemůžou, protože by si tím podřízli větev na jiných projektech, a u komponent třetích stran zdrojáky prostě nezískají. Pokud by měl zdroják dostat jen zákazník pro vlastní potřebu, tak je to o něco lepší, ale i tak se dodavatel bude cukat.\n23. 10. 2015 22:48\nNo tak takovyho dodavatele je nejlepsi poslat k sipku at si sdira z kuze nekoho jinyho.\nVaše predstavy o GPL sú mierne skreslené.\nKaždopádne, ako som už vravel. Z pohľadu štátu, mesta, úradu, skrátka z pohľadu zadávateľa je toto všetko možno problém, ale jednoznačne *Váš problém*.\nA ak riešenie s požadovanými parametrami dodať neviete, dodá ho niekto iný. Niekto iný zabezpečí 30 minútové školenia po 20.000 (samozrejme EUR), z ktorých si úradníčka nezapamätá ani tri slová, niekomu inému bude vďaka "podpore" najbližších 10 rokov padať cash ako božská mana priamo z nebies a niekto iný prednostne dodá všetok podporný software a hardware. A len tak mimochodom, to čítam priamo zo zmluvy :)\nVravím, hľadáte problém tam, kde žiaden nie je. Problémom je skôr neochota a nevedomosť, respektíve nedostatočná schopnosť posúdiť, aký veľký prúser ten-ktorý projekt v budúcnosti môže byť.\nAd Vaše predstavy o GPL sú mierne skreslené - v čem konkrétně? Když dá dodavatel zákazníkovi aplikaci pod licencí GPL, tak jí zákazník může zcela volně šířit, což minimalizuje budoucí zisk dodavatele z toho kódu. A když řešení pro zákazníka spočívá například v dodání frameworku, který se psal sto člověko-let, a pár malých modulů nad ním, tak by jen blbec kvůli tomu uvolňoval framework pod licencí GPL. To ať si ten business se státní správou vezme někdo jiný a užije si nutnost to celé nějak zkorumpovat, stejně jako nejasné specifikace, absenci projektového řízení na straně zákazníka, a tu neskutečnou kombinaci byrokracie, chaosu a nekompetence.\n24. 10. 2015 20:06\nAd Niekto iný zabezpečí 30 minútové školenia po 20.000 (samozrejme EUR), z ktorých si úradníčka nezapamätá ani tri slová, niekomu inému bude vďaka "podpore" najbližších 10 rokov padať cash ako božská mana priamo z nebies a niekto iný prednostne dodá všetok podporný software a hardware - a jak se to vyřeší, když zákazník dostane zdroják aplikace? To najednou magicky NEbude součástí 30 minútové školenia po 20.000 (samozrejme EUR), niekomu inému NEbude vďaka "podpore" najbližších 10 rokov padať cash ako božská mana priamo z nebies, a niekto iný NEprednostne dodá všetok podporný software a hardware? Popisujete reálné problémy, které ale nijak nevyřeší, když zákazník dostane zdroják.\n24. 10. 2015 22:03\n> a jak se to vyřeší, když zákazník dostane zdroják aplikace?\nNijak, to som len popisoval hlavnu motivaciu, vdaka ktorej nieje pre statnu spravu problem zohnat dodavatela ani pri ovela sialenejsich poziadavkoch, nez je daky zdrojak. Dokonca som to, okrem toho skolenia, nemyslel ani ako problemy.\n26. 10. 2015 3:20\nMimochodem,chápete doufám i to že "jenom dodání zdrojáku není obranou proti vendor-lockinu? Tam jsou totiž dva závažný problémy. Ten první je právní-SW je posuzovanej jako autorský dílo. Tudíž k jeho modifikaci nestačí "jenom dodat zdroják",ale rovněž teda i právní souhlas k tomu aby ty úpravy v kódu provádět směl.Což je skutečně něco jinýho-a taky za úplně jiný peníze.Jak ted zjištuje Praha u Opencard, zdrojáky mají ale stejně platěj jako mourovatý.\nAle je tady jinej průšvih-doufám že chápete že od okamžiku kdy si do zdrojáku udějají první změnu (třeba proto že by právě za ní chtěl vendor moc)-už pro ně ten vendor nemůže udělar nic? Nemůže jim dodat ani zdarma bezpečnostní update,nemůže dodat ani nějaké jiné opravy na kterých by se shodli,popř novější verzi,nic..Protože už tou první úpravou je to jinej program se kterým by ty jeho úpravy nefachčily.\nTakže i s tím at ten zákazník počítá,že potom si už musí veškeré budoucí úpravy a opravy i veškerý další vývoj v tom programu v plné ceně zakázkové práce hradit sám což může být docela darda\n26. 10. 2015 5:58\nTo sou jen takovy kecy na urovni obstrukci v parlamentu. Tohle prece hrave zvladne git, prave kvuli tomuhle je vhodne psat aplikace modularne atd.\nSamozrejme, ze kdyz se tady bavime o dodani vcetne zdrojaku tak to bereme automaticky vcetne prava zdrojak modifikovat a pripadne i sirit.\nPokud tohle jsou pro nejakou firmu skutecne problemy a duvod predrazovat zakazku tak proste a jednoduse bude nahrazena nekym flexibilnejsim.\n26. 10. 2015 8:28\nAbych to vzal odzadu-už níž jsem tu uvedl příklad kolik (přesněji. jak málo) si zavedené komerční firmy účtujou za programy (resp.moduly) za jednotlivé agendy. nabízené formou licencí již dnes hromadně pro města a obce. A pochybuju,že by si chtěly podtrhnout další vývoj tím že k nim vydají zdrojový kód,aby v něm mohl pokračovat někdo jiný. Ovšem na druhé straně kolik nových SW firem bude moct při naprosto novém vývoji z nuly-a ještě s předáním zdrojáku s nimi udržet cenu nebo jít ještě níž.\nVíte, pořád to vidím jako naprostý omyl,že se zde předhazují předražené ceny zakázkového SW,který si objednaly (obvykle centrální) úřady jen pro sebe. Ale už se se neřekne že právě v případě shodných agend pro města a obce už je na trhu sdostatek licencovaného SW ktery vyvijí a nabízí řada zavedených komerčních firem.za nízké konkurenceschopné ceny. Ovšem ještě jednou,vydat zdrojový kód a tím si podtrhnout svojí další existenci o to bude asi zájem pramalý. Ono by to mělo totiž právě opačný efekt,vedoucí právě k těm předraženým zakázkám. Vyhraju nějaký výběrové řízení na státní zakázkový SW,vezmu nějakej starší open source (teda až budou) nabouchám do něj pár změn a sem hotovej a v balílu. No fajn. Jenomže pravě potom tyhle SW zavedený firmy které mají zavedený byznys na licencovaném closed source a postupném prodeji aktualizací svých programů pro široký okruh zákazníků zaniknou-a skutečně teprve potom jiný než drahý zakázkový SW nebude, akorát možná ještě nekvalitní, přebouchaný ze zastaralého open source (teda až nějaký vhodný pro státní správu bude).\nA ještě druhá věc-ptám se jak by jste chtěl využít git? Jedině tím způsobem že by jste měl oboje zdrojáky neustále vedle sebe. K tomu by totiž bylo nutné právě to co je běžné u velkých open source projektů v zahraničí. že skutečně nikoliv dají-ale permanentně dávají svoje zdrojové kódy ve vývoji a všechny jeho změny na nějaký public server-kde je mají autoři těch pararelních větví neustále k dispozici, a neustále si je - i ty aktualizace stahují, doplňují do své větve a modifikují svými změnami...Ale co jsem četl tuto diskuzi, o tom se vlastně neuvažuje-prostě prodá se SW a k tomu se dodá v tom okamžiku platný zdrojový kód, nic víc.. Ještě jednou, ten paralelní vývoj kde by se dal využít git by byl zase za úplně ale úplně jiné ceny.,nebo tedy přesněji za naprosto jiný způsob financování, na který naše firmy ani naše republika s čistě lokálním SW pro malý místní trh nemá...\n26. 10. 2015 9:29\nTo co jsi vyjmenoval dole nejsou agendy, ale blbosti na vnitřní správu úřadu. To by zastalo i složitější účetnictví. A u těch ostatních si k (předpokládám i tak mnohem vyšší) ceně za licenci připočti cenu za několik měsíců nasazování. Ty částky které jsi uvedl jsou jen špička ledovce celkových nákladů.\nAle což, zakázky se zveřejňují, tak proč si takový IS neukázat (Vera není zakázkový software, ale hotový IS, přesně to o čem mluvíš.)\nA jdeme ke konkurenci\n(Prosím neohánět se velikostí Prahy, Praha 17 je počtem obyvatel malé městečko)\n26. 10. 2015 16:22\nAd Tohle prece hrave zvladne git - no to samozřejmě nezvládne. Změna v jedné části aplikace se může promítnout do funkcionality v řadě jiných částí. To že sloučíte kód bez konfliktu je samo o sobě o ničem. Dopad každé změny na celý projekt je třeba důkladně zkontrolovat a otestovat. Plus samozřejmě chcete mít někoho, kdo na celek nakonec drží podporu.\nPodobně zábavné jsou sny o tom, že si státní správa bude psát SW sama, nebo že ten SW budou psát studenti. Státní správa neumí oslovit experty, nabídnout jim odpovídající ohodnocení ani zajímavé pracovní podmínky, a hlavně má nulovou schopnost úspěšně řídit IT projekty. Studenti nejsou ještě ani absolventi, a nechal je psát produkční SW bez pěkných pár let praxe bych se fakt neodvážil, zvlášť poté co jsem viděl, co jsou absolventi (tedy vyšší level než studenti) schopni napáchat na projektech.\n26. 10. 2015 18:14\nA to z posledni vety to jsi videl v produkcnich M$ kodech ...\n23. 10. 2015 8:31\nDaj sukromnej firme poznavacie znacky a bude to rovnake ako doteraz. Preco? Lebo je to prirodzeny monopol a tak by ho musel stat poriadne kontrolovat a davat pozor aby to nezneuzival. Ked to sam nerobi dobre,tak by to aj zle kontroloval. Vecsina veci, co robi stat, su prirodzenym monopolom a to je problem.\nStat sa musi zmenit a ludia v nom zijuci.\nOpen source nieje vseliek ale vyrazne pomoze. Pisal som o tom uz mnohokrat.\nAgenda na urovni obci, miest, uradov, statov je rovnaka ale kazdy si to robi sam. Tym sa minaju obrovske prostriedky zbytocne.\nZverejnenim zdrojovych kodov, by sa aj rapidne zvysila aj kvalita. Keby si videl zdrojaky dnesnych aplikacii robenych pre stat, tak by si zaplakal. Pri ich povinnom zverejneni by si ziadna firma nedovolila vyrabat take zmetky ako teraz. Pri zverejnovani zdrojovych kodov, pouzivanych otvorenych formatov a pouzivani open source apliakcii by si tiez nemal problem pri roznych zmenach upravach, zmene dodavatela.\nZa druhe su to peniaze z nasich dani, tak preco by som mal platit za taketo zmetky a preco by som nemohol vidiet a vyuzit zdrojaky na ine veci(alebo niekto iny).\nTo iste licencie MS a pdobne. Nas stat dava pravidelne desiatky milionov len za licencie MS(Office a Windows). Za tie prachy by si bez problemov stat mohol nechat upravit nejaku linuxovu distribuciu a aj kancelarsky balik na mieru a este by mu zostala kopa penazi. Daj komunite tych nieco viac ako 50 milionov eur kazde 3 roky a videl by si, co za to vedia urobit. To je len male Slovensko. Kolko davaju na licencie MS ine staty? Nehovor mi, ze by sa neoplatilo spolocne(napriklad v ramci EU alebo aj V4) podporovat vybrany open source operacny system a kancelarsky balik. Podla mna sa to oplati aj na urovni jednotlivych statov.\nNechcem ani vediet kolko stat plati za licencie inych produktov. Za tie prachy by sme uz davno mali spickove open source aplternativy.\nMali by sme z toho prinos vsetci.\nToto je sila open source, ktoru ale brzdi korupcia a looby vlekych SW firiem.\n23. 10. 2015 16:32\nAd Daj sukromnej firme poznavacie znacky a bude to rovnake ako doteraz - soukromé firmy nejsou náchylné ke korupci, protože na rozdíl od státní správy mají motivaci si to pohlídat. Stát může triviálně soukromé firmě nastavit saknce za nedostupnost systému, příliš dlouhou dobu vyřizování atd., a to je pro soukromníka silně motivující. Navíc soukromníka lze relativně snadno vyměnit, navíc daný servis nemusí poskytovat jen jeden dodavatel (koukněte třeba na STK). Co si asi vezme stát na své vlastní evidenci vozidel, když nefunguje? A jak ji vymění? Nejvýš vyhodí nějakého ředitele či náměstka, na jeho místo se dostane další mizerně placený týpek bez kvalifikace co tam půjde za odměnu a/nebo protože nikomu nevadí, a jste kde jste byl.\nAd Stat sa musi zmenit a ludia v nom zijuci - LOL. Státu chybí motivace dělat věci lépe. Peníze na daních a jiných poplatcích dostane tak jako tak, má v dané oblasti monopol, úřednící jsou proti soukromému sektoru mizerně placení, personální politika je příšerná, a všechno dusí byrokracie. Nevyřešilo se to nikde, a nevyřeší se to ani u nás, protože důvody toho stavu jsou principiální. Může to být jen špatné nebo ještě horší.\nAd Zverejnenim zdrojovych kodov, by sa aj rapidne zvysila aj kvalita - nemyslím si to. Mimochodem open source projekty typu Gimpu, Open/LibreOffice nebo třeba OpenSSL mají dost tristní výsledky, i když se zdrojáky uvolňují.\nAd Pri zverejnovani zdrojovych kodov, pouzivanych otvorenych formatov a pouzivani open source apliakcii by si tiez nemal problem pri roznych zmenach upravach, zmene dodavatela - viděl jste někdy nějakou větší aplikaci? Udělat změnu znamená popsat správně co vlastně chcete (což bývá překvapivě velký problém), mít někoho kdo má správné znalosti a schopnosti, ten musí dost dlouho studovat kód, pak udělat změnu, tu musíte otestovat, zdokumentovat, a samozřejmě do budoucna udržovat. Změna dodavatele znamená začít zase od začátku, což se ve většině případů zatraceně prodraží. Navíc nevíte jestli nový dodavatel vůbec bude fungovat a zvládne co po něm chcete.\nAd To iste licencie MS a pdobne - jen "podpora" Red Hat Enterprise Desktopu (tj. aktualizace a možnost prohledávat knowledgebase) vás při propočtu na tři roky vyjde dráž než licence Windows, která má totéž v ceně. A můžete se zajít zeptat třeba do Vídně, proč upustili od migrace na Linux a Open/LibreOffice. V Mnichodě se jim to skoro povedlo, po deseti letech, s tím že běží staré Windows ve virtuálech, nepřemigrovali všechny stanice, museli komplet vyměnit IT oddělení, a finančně to podle různých propočtů skončilo ziskem nebo ztrátou, podle toho kdo to počítal (podle vedoucího tamního IT ušetřili, protože nekupují k SW žádnou podporu - wow).\nFaktem je, že open source komunita není schopná ani pořádného rozvoje velkých projektů typu Open/LibreOffice, Gimp apod., a Linux je jako platforma pro vývojáře podnikových aplikací celkem katastrofa, a ve srovnání s Windows je to návrat do prehistorie IT.\nAd Toto je sila open source, ktoru ale brzdi korupcia a looby vlekych SW firiem - open source je síla, na tom se jistě shodneme :). Proč je v LibreOffice s každou další revizí vždy něco dalšího rozbité, a vývoj v posledních letech spočívá prakticky jen ve změně ikon a drobném leštění? Proč dodnes neumí pořádně zobrazit dokumenty MS Office, když jsou ty formáty už cca 9 let dokumentované? Proč se do ISO ODF dostala tak základní věc jako vzorce spreadsheetů až po skoro devíti(!) letech? Proč ODF dodnes nemá použitelné sledování změn v dokumentech? A to se do vývoje lije spousta peněz. Jen Sun vypálil na OpenOffice v přepočtu miliardy korun.\nS distry Linuxu je to podobné: proč půlka věcí neběhá, podpora HW je tak mizerná, pořád nejsou vyřešené problémy s uspáváním (a hlavně následným probouzením :)), výdrží na baterie, proč aktualizace věčně něco rozbíjejí, a proč se mezi verzemi dister mění UI jak kdyby autoři byli na drogách (vizte třeba dost katastrofické uvedení Unity)?\n23. 10. 2015 18:38\nRadku na tohle si prisel kde? "Ad To iste licencie MS a pdobne - jen "podpora" Red Hat Enterprise Desktopu (tj. aktualizace a možnost prohledávat knowledgebase) vás při propočtu na tři roky vyjde dráž než licence Windows, která má totéž v ceně."\nTo mate z nejake brozurky co se musite ucit nebo kde jste to vzal? Navic jako obvykle srovnavate jablka s hruskama nebo spis ve vasem pripade s hruskovici.\n1.) Ve vetsine pripadu kdy se nasazuje open-source reseni je to predevsim na servery, tak nevim co do toho tahate desktop s GIMPem, ktery neumite nainstalovat.\n2.) Podpora u RH znamena neco jineho nez je callcentrum MS v indii s 8s prodlevou\n"S distry Linuxu je to podobné: proč půlka věcí neběhá, podpora HW je tak mizerná, pořád nejsou vyřešené problémy s uspáváním (a hlavně následným probouzením :)), výdrží na baterie, proč aktualizace věčně něco rozbíjejí"\nMozna kdyz by zmrdosoft neprotezoval (ty poslusne) a nepokutoval (platit vice za certifikovany ovladac) vyrobce HW, kteri podporuji i jine platformy, vsechno by bylo asi taky jinak. Navic je to vec vyrobce HW co podporuje za platformu a kdyz vyvojari kernelu rekli, ze budou delat ovladace gratis, cela debata skoncila, protoze se korporati lekli.\nKe zbytku se nema smysl vyjadrovat.\nAd To mate z nejake brozurky co se musite ucit nebo kde jste to vzal? Navic - Red Hat Enterprise Desktop stojí 50 USD na rok, s tím že dostanete jen aktualizace a self-support (možnost hledat v knowledge base). Windows stojí jednorázově 100 USD, a aktualizace máte v ceně řadu let, stejně jako přístup na knowledge base.\nAd Ve vetsine pripadu kdy se nasazuje open-source reseni je to predevsim na servery, tak nevim co do toho tahate desktop s GIMPem, ktery neumite nainstalovat - i článku se psalo mimo jiné o desktopech. Souhlas v tom, že Linux na desktopy je ještě horší nápad, než na servery. Ad GIMP - trololo? Pokud instalátor Gimpu neobsahuje potřebné knihovny, a Gimp pak vypisuje řadu chyb při startu, tak je to problém instalátoru a nikoliv postupu instalace. Stejné problémy s instalací hlásila na fórech řada dalších uživatelů. Samozřejmě chápu, že pro uživatele Linuxu může být běžným postupem nainstalovat, a pak dlouze zjišťovat proč to vlastně nefunguje ;)\nAd Podpora u RH znamena neco jineho nez je callcentrum MS v indii s 8s prodlevou - jo, v popsaném případě to znamená možnost vyhledat si sám article v knowledgebase :). Pokud máte podporu od MS, v ČR ji dostanete v češtině (mimo jiné protože Češi málo umí anglicky). Jestli s vámi v češtině komunikují Indové a má to 8s prodlevu, tak bych to fakt chtěl vidět.\nAd nepokutoval (platit vice za certifikovany ovladac) vyrobce HW, kteri podporuji i jine platformy - vašimi slovy: To mate z nejake brozurky co se musite ucit nebo kde jste to vzal? Vývojáři linuxového kernelu hází výrobcům HW klacky pod nohy, jak to jen jde: kernelové moduly je podle nich nutné uvolňovat pod GPL, chybí stabilní ABI, a interface se mění častěji než ponožky těch vývojářů. Světe div se: ono se pak výrobcům do podpory Linuxu moc nechce.\nAd Podpora u RH znamena neco jineho nez je callcentrum MS v indii s 8s prodlevou - jo, v popsaném případě to znamená možnost vyhledat si sám article v knowledgebase :).\nNo, pořád to není ono "Stáhněte si to třeba z ulož.to."...\nsoukromé firmy nejsou náchylné ke korupci, protože na rozdíl od státní správy mají motivaci si to pohlídat\nKoukám, že se na MS školeních přechází na tvrdší drogy...\n24. 10. 2015 19:49\nK tomu mám jediný komentář :)\n25. 10. 2015 0:12\nUž nám tady to vaše selfie video neposílejte, tady je IT web :D\nTo je taková zdejší tradice. Já Hawranovi to video posílám když trolluje, on mi to posílá když nesouhlasí s mými argumenty.\nJá se vás na to ptal? :D\nŽe bych se zeptal dá se na tu open source komunitu spolehnout??? Protože ohromný problém SW pro státní správu je v tom že musí okamžitě reagovat na změny v zákonech, tak jak jsou vyhlašovány. Uřady je musí aplikovat jako první, aby pak mohly evidovat a kontrolovat ty ostatní..\nTakže hodím příklad třeba Zákon o dani z přidané hodnoty, přes 100 hutných paragrafů a odhadem přes tisíc z nich vycházejících pravidel (kterým často nerozumí ani danoví poradci), velké změny v tom se vyhlašují každý rok..Dá se tedy spolehnout na to, že open source komunita programátorů nakluše a za poměrně krátky čas (třeba za 3 týdny na konci roku, mezi tím co se ten zákon uzákoní a 1.ledna vejde v platnost) upraví všechny programy na finančních uřadech aby s nim byly v souladu?\nA pokud se týká myšlenky přejít na Linux..Divím se tomu číslu desítky milionů eur za licence Windows a MS Office. Protože pokud mne pamět neklame tak na spoustě počítačů funguje Windows 7 a zcela uspokojivě taky Office 2007. Ergo tedy, jistě se mnou budete souhlasit, tak jen z důvodu "že to je MS" nemusel stát utratit za licence za posledních 8 let ani euro/korunu-naopak dostával po celou dobu bezplatné aktualizace. A navíc, tedy nyní dostal (jako všichni ostatní) aktualizaci na Win10 zdarma... Takže, možná by to chtělo zanalyzovat na co a z jakého důvodu stát ty desítky milionů vydává, třeba by šly ušetřit i bez přechodu na Linux..:)\n25. 10. 2015 9:18\nNa jakou komunitu? Stejně jako u closed source řešení se spolehne na tvůrce který dostává peníze za support. S tím rozdílem že pokud tvůrce skončí, nebo bude mít v implementaci přílišnou prodlevu, je jednodušší nahradit ho.\n25. 10. 2015 11:28\nJenže ono to ve skutečnosti vůbec není "jednodušší" podle platných zákonů, víme? Stát (ani úřady) vlastně vůbec-ale vůbec nesmí udělat to co je pro soukormníka samozřejmé-že totiž vyhodí špatného dodavatele a najme si nového.\nStát je povinen pro každou zakázku (i nový support) nad určitou částku vypsat výběrové řízení, což je práce na řadu měsíců, s případnými odvoláními účastníků tak zhruba na rok.\n25. 10. 2015 10:30\nTo na nas jen hrajes nebo jsi skutecne tak tupej?\n25. 10. 2015 10:43\nZajímavé, napadla mě stejná otázka.\nBožíčku, a jak teda po finanční stránce může existovat třeba Apache nebo Redhat, kteří nic než open source nedělají?\nAle pravda, byli doby, kdy někteří pokládali za naivní, snahu nahradit koně nějakým mechanickým motorem :-)).\nTady se dostáváme k tomu co si představovat pod pojmem open source. Protože Red Hat možná uvolnuje source code ke svým produktům-ale zároven všechny své kvalitní (zabezpečené a otestované ) produkty komerčně pěkně tvrdě prodává. A určitě si pořádně kontrroluje, pokud by si ho snad někdo ve větším měřítku (např. nějaké město či úřad) nainstaloval bez zaplacení. A ještě si tedy účtuje nemalé částky za support, který je nutnou součástí smlouvy.\nJasne, on se treba takovej registr obyvatel nebo dalsi da bezne prodat frantovi z horni dolni ...\nA cena? lol .... kdyz poptam 10 firem, tak budou jeste rady, ze mi ty zdrojaky muzou dodat. Se slevou.\n23. 10. 2015 9:26\nToto si dostal ako prioritnu ulohu, co? Ak bude ten projekt uspesny, tak tvoj chlebodarca veru riadne zaskripe zubami. A mozno... mozno mu uz potom dokonca ani nezostane dost prachov na platenie diskuterov! Tak ja teda otvorenym mestam rozhodne drzim palce.\n23. 10. 2015 9:56\nDalo se čekat, že sem vyzvracíš nějaký ten pyjár canc, ale nečekal jsem, že budeš první, :-)\nTakže jako obyčejně\n23. 10. 2015 11:38\nRadku, neboj, o praci snad jeste chvili neprijdes, nebude to totiz hned. A co se tyce toho tlaceni firem a zakazek na miru, vime jak je to se psama, ze yo? Viz. treba navsteva v roce 2007/8 kvuli projektu ePraha2015 a nenadala navsteva Velkeho Mekkeho Billa v Praze jejiz ucel nikdo nechapal .... Vetsina toho co pises je mimo.\n24. 10. 2015 2:08\nUpresnil bych, ze spravne reseni je samozrejme takove, kdy je vezkera spravni agenda outsourcovana soukromym firmam, ktere pouivaji technologie Microsoftu. Ty pak samozrejme nebudou vybirat reseni "na mir". Ty firmy samozrejme "na miru" vybrany budou.\nStat nasledne povysime na instituci, ve ktere bude sedet spousta uredniku, kteri lusti krizovky a dloubou se v nose a soutezi o nejvetsiho holuba. Dale tam bude sedet rada politiku, jejichz ukolem bude delat nam ve svete ostudu. Prezidenta na to mame jiz dostatecne kvalifikovaneho, zbyva uz jen nahradit ty ostatni za jeste vetsi voly. Nikdo jiny by se tam stejne necpal, protoze rozkradani bude outsourcovane ze statu do soukromych firem.\nNasledne zrusime demokracii, protoze rizeni vseho bude outsourcovano a az konecne dojde nafta, budeme pripraveni k obnove feudalismu. Hlavne, aby nam do te doby vydrzel Slafenberg. Nebo alespon doufejme, ze po sobe zanecha dostatek nalezite vygumovaneho potomstva. Slechta, samozrejme, bude pouzivat bridlicove tabulky od firmy Microsoft.\n24. 10. 2015 18:02\n(a na ty tabulky si uz ovecky taky postupne vznikaji, zatim se jim rika dlazdicky, ale treba to prejmenuji)\n24. 10. 2015 20:09\nAd spravne reseni je samozrejme takove, kdy je vezkera spravni agenda outsourcovana soukromym firmam, ktere pouivaji technologie Microsoftu - ať si soukromá firma (nebo nakonec kdokoliv) vybere co uzná za vhodné. Mimochodem soukromé firmy zatraceně často používají MS technologie. Myslíte že je v tom korupce? To těžko :). Prostě si jen spočítají, že se jim to vyplatí.\n24. 10. 2015 20:31\nPokud ty firmy ovsem nepouzivaji technologie MS proto, ze vetsina jejich zamestnancu, potazmo managori, byli odchovani Widlemi a v nicem jinem klikat neumi. Krome toho ty firmy pracuji pro zakazniky, kteri obvykle trpi stejnymi psychologickymi zabranami a navic maji rozvinuty vendor lock-in problem.\nNo jasně. Určitě to nebude tím, že MS produkty mají kvalitní interface a dokumentaci, funkcionalitou jsou zpravidla z nejlepších v oboru, a cenově jsou cekem přívětivé :)\n24. 10. 2015 22:04\nTreba az tak privetive, ze prekladaji nazvy funkci...\n24. 10. 2015 22:14\nAno, interface Widli je po W 2k s kazdou verzi kvalitnejsi. Control Panel je krasnou ukazkou prehlednosti. A cenove je vse tak privetive, ze kdybych mel 1 pronile z toho, co CR plati MS, urcite by mi to na pivo stacilo.\n25. 10. 2015 12:19\nMimochodem-jen k tomu závěru. Tam totiž píšete "..Dejte business soukromým firmám! Proč musím dostávat poznávací značku vozu nutně zrovna od státního úředníka? Soukromá firma to dovede zařídit daleko levněji."...\nVidíte sám že to není pravda. Nepotvrdilo se to ani v případě soukromých exekutorů-kteří se naopak snaží své služby-se souhlasem státních soudů maximálně předražovat, ale kvalita a jistota nikde. Nepotvrdilo se to ani v případě zdravotních pojištoven, které j si na svpje stále rostoucí náklady (i v SW) strhávají z vybíraného zdrav.pojištění (viz známý tunel IZIS).\nBohužel, tedy vůbec není dostačující podmínkou "dát business soukromým firmám". ta druhá nutná podmínka je v tom že stát tvrdě dohlédne že tyto soukromé firmy budou naprosto dodržovat státem požadovanou kvalitu i práva klientů. S tím že pokud to poruší, tak nejen že zaplatí skutečně a ihned (a pokaždé) mastnou a bolestivou smluvní pokutu,ale rovněž uhradí veškerou vzniklou škodu-a vrátí (i klientům) všechny neoprávněně získané peníze. Což tedy bohužel stát dodnes nedokáže, a spoléhat se na to nedá...\nAd Soukromá firma to dovede zařídit daleko levněji; IZI[P] - a co čekáte, když si dva politici založí firmu, kterou propojí se státní zdravotní pojišťovnou, ze které dostávají spoustu peněz bez jasného zadání?\nAd druhá nutná podmínka je v tom že stát tvrdě dohlédne že tyto soukromé firmy budou naprosto dodržovat státem požadovanou kvalitu i práva klientů. S tím že pokud to poruší, tak nejen že zaplatí skutečně a ihned (a pokaždé) mastnou a bolestivou smluvní pokutu... - souhlas. Pointa je v tom, že když stát není schopný něco efektivně provozovat, tak musí být schopný alespoň správně definovat a vymáhat podmínky, za kterých to bude dělat někdo, kdo to umí dělat efektivněji. Samozřejmě pokud stát dá zakázku firmě se sídlem na Kajmanských ostrovech, skrytě navázané na pár politiků, a podepíše s tou firmou nevypověditelnou nevýhodnou smlouvu, tak si proti současnému stavu moc nepomůžeme. Ovšem pokud se tohle podaří překonat, tak soukromé firmy mohou přinést efektivitu, která státní správě jaksi z definice chybí.\nmikrom (neregistrovaný) 195.91.109.---\nPredpokladam, ze sa jedna hlavne o produkty ako je opsys, dbsys a balik office. Podla mna je to dobre rozhodnutie: naco platit zbytocne za licencie ak je open source na dany ucel vhodny.\nPri zavadzani noveho softwaru treba pocitat s poplatkami za licencie a nakladmi na implementaciu, zaskolenie, troubleshooting, buduce rozsirovanie funkcionality, ... atd\nV pripade open source poplatky za licencie odpadaju, cim by sa mohlo dost usetrit. Pravdaze za predpokladu ze sa nenavysia naklady na implementaciu, troubleshooting, ...atd\nProblemy, ktore opisujes nie su sposobene open source softwarom, ale korupciou v statnej sprave.\n23. 10. 2015 8:20\nÚřady mají mnohdy nejnovější verze MSO, ale ve vytvořených dokumentech ve např. Wordu se používají akorát funkce B,I,U a velikost písma.\n23. 10. 2015 8:22\nSpolek Otevřená města v životě nenavštívil zákulisí žádného většího úřadu, nebavím se teď o obcích o 2000 obyvatelích. Kdyby to udělali, bylo by jim hned jasné, že je prakticky nemožné zvládnout provoz úřadu, agendu v takovém množství a v takových druzích jen s pomocí opensource, prostě zatím to nejde.\nPreco nie? Drviva vecsina pouzivanych aplikacii na uradoch su na mieru robene aplikacie. Tak preco by nemohli byt vytvorene ako open source? Agenda na uradoch je podobna, tak by sa uz raz vytvorene veci dali znovu pouzit alebo spolupracovat pri ich vyvoji. Tym by sa naklady znizili. Plus by urady neboli zavisle na jednom dodavatelovi.\nChce to len zmenit pristup a pohlad.\nTakhle to nefunguje, státní úřad má zákonem stanovené termíny, určitou odpovědnost, zakázka na software obsahuje v ceně i instalaci, nějakou údržbu, někdy hardware, školení obsluhy a další věci mnohdy ve větší ceně než je vlastní software.\nOpravdu to není čekání až nějakému studentíkovi skončí zkouškové a konečně to nakóduje a apt-get install registr-ridicu.\n23. 10. 2015 9:57\nA co třeba Redhat nebo Suse, přijdou Vám, jako banda studentíku, kterým končí zkouškové? Proč si myslíte, že opensource na úřadě znamená, že to bude programovat nějaký student ve volném čase?\n23. 10. 2015 10:46\nRedHat není banda studentíků, právě proto se za RedHat platí a poměrně vysoké částky.\n23. 10. 2015 12:12\nBanana (neregistrovaný) ---.90.cust.tetanet.cz\nA nepleteme si tu dohromady Open Source a Free?\nDivny, mam tu RH a zcela gratis ... asi delam neco spatne ...\nJinak si zjevne nepochhopil, ze zdrojeky != zadarmo, a primarne je to o tom, ze budu vybirat dodavatele/spravce toho SW, ale nebudu muset pokazdy vymenit ten SW, coz je radove nakladnejsi.\nZasadni vyhoda opensource je totiz predevsim v tom, ze kdyz neco chci zmenit, tak si jednoduse najmu libovolnyho programatora, a ten mi to udela (pokud uz si to neumim udelat sam). A kupodivu se najdou casto i dobrovolnici, kteri to zbouchnou gratis, pokud jim to prijde zajimavy.\n23. 10. 2015 16:42\nAd mam tu RH a zcela gratis ... asi delam neco spatne ... - to asi jo, protože na něj nemáte koupenou podporu. Garážová firma si to možná může dovolit, ale velké firmy ani státní správa ne.\nAd kdyz neco chci zmenit, tak si jednoduse najmu libovolnyho programatora, a ten mi to udela (pokud uz si to neumim udelat sam). A kupodivu se najdou casto i dobrovolnici, kteri to zbouchnou gratis, pokud jim to prijde zajimavy - musíte být schopen změnu smysluplně zadat a otestovat výsledek, a ten "libovolný programátor" musí mít důkladnou znalost kódu, protože jinak to dopadne jako když pejsek a kočička vařili dort (což je mimochodem přirozený stav většiny open source projektů). A že by programátorům přišlo zajímavé pracovat zdarma na SW pro státní správu? To je dost těžká iluze :)\nRadku, ty si opravdu nemocny. Dam ti takovy priklad abys ho pochopil, koupis si auto, auto se poroucha a ty mas dve moznosti.\n1.) Pujdes do autorizovaneho servisu a necha si to za balik spravit a nereknou ti ani co udelali a nemas to ani jak zjistit, ale auto zase funguje\n2.) Opravis si to sam, jelikoz to nebylo nic vic nez vymenit filtr nebo utahnout nekde maticku, predpokladejme, ze mas znameho mechanika a ten ti to pomuze vyresit za flasku\nJak se zachovali vyrobci? Logicky, kazdy ma jine maticky, sroubky a nacini, takze kdyz bys chtel opravit nejdriv Ford a potom Hondu, musis si koupit komplet jine naradi za hrozny prachy, ale problem je furt stejnej ....\nTakze ty chytraku, kdo tady mluvi o tom, ze by programatori delali neco pro statni spravu zadarmo, ba naopak klidne by mohli dostavat i vic nez v kdejake firme, pak by to totiz nebyli bastlici a kdyz by si dejme priklad, Horni vesnice zaplatila nekoho kdo udela uredni desku a Dolni vesnice zaplatila nekoho, kdo udela "knihu zavad" a nasdileli by to jedna druhe .... toho se totiz korporati boji, sdileni kodu ... to si pridejte do brozurky, "sdileni je zlo!".\n23. 10. 2015 20:44\nAd Radku, ty si opravdu nemocny - vypadá to spíš na nějakou diagnózu na vaší straně. Podepisuji se Lael, a vy mě oslovujete Radku. Takhle tedy ne, Evžene :)\nAd Pujdes do autorizovaneho servisu a necha si to za balik spravit a nereknou ti ani co udelali a nemas to ani jak zjistit, ale auto zase funguje - to máte fakt zajímavé zkušenost se servisem. Pokud jde o IT, tak zákazník prostě dostane analýzu (kterou v rozsáhlejších případech může platit), vysvětleno všechno na co se zeptá, a pak službu podle nasmlouvané sazby. Většina zákazníků má s dodavateli dlouhodobou smlouvu, která servisní zásahy pokrývá. Přiznejte se, že vy jste nikdy neviděl jak se pracuje s dodavateli v SW průmyslu?\nAd mas znameho mechanika a ten ti to pomuze vyresit za flasku - aha. Management autoparku Ministerstva vnitra obíhá garážisty se slovy "hele Franto, neudělal bys mi to za flašku?" Předpokládám že se manager v odpovědi dozví, kam si má tu flašku narvat :D\nAd kdyz by si dejme priklad, Horni vesnice zaplatila nekoho kdo udela uredni desku a Dolni vesnice zaplatila nekoho, kdo udela "knihu zavad" a nasdileli by to jedna druhé - podívejte se níže do diskuse, kde jsme psali třeba o agendě přestupků. Každá obec má vlastní vyhlášky a vlastní workflow, přenositelnost je poměrně malá. Horní vesnici je menší, na úřední desku publikuje dokumenty Mařena exportem z Wordu. Dolní vesnice je výrazně větší, dokumenty tvoří a schvalují v Lotus Notes/Domino, mají to provázané s kalendářem, meetingy a rezervací jednaček, mají zavedené role a zastupovatelnost, a dokumenty publikují na Domino serveru, protože to mají v ceně.\nrexxor (neregistrovaný) 165.72.200.---\nJa bych to upravi\n23. 10. 2015 11:23\nA co se do toho Open Source pocita ? Chce se nahradit jen Windows a je to paleni carodejnic, nebo se nahradi vse ? AIXy, HP-UXy, Solarisy, 400vky, mainframy, SANky, komercni clustery, komercni storage filesystemy, antiviry, secure checky, switche, vlastne cely background ? Nebo povidame jen o stanicich/tenkych klientech pro sekretarky, u kterych bude stat nejaky nouma za 20 hrubeho, aby jim resil selinuxove vyjimky a VB makra v excelech v open office ?\n23. 10. 2015 9:59\nA k tomu potřebuje poslední windowsy, office a podobná zvěrstva...\nProč by open source měli dělat studentíci? Např. v Německu je běžné, že se ve státní správě používá na zakázku udělaný software, který je open source. Zakázku většinou vysoutěží klasická větší firma (HP, IBM,...), ta ale jednotlivé části outsourcuje menším open source firmách, které mají know-how. Ty většinou vezmou nějaký existující open source projekt, dodělají do něj chybějící věci a odevzdají. Co má smysl, vrátí upstreamu.\nKvalitu, dodržení termínů a dodatečné služby jako školení garantuje integrátor, dává to práci open source firmám, které tím obohacují fond open source software a většinou zaměstnávají místní lidi.\nTo zní sice hezky-ale ruku na srdce, kolik si myslíte že je asi v oblasti open source SW produktů řešících úkoly problémy státní správy, aby šlo jak píšete " možné převzít nějaký existující open source projekt,a dodělat do něj chybějící věci"?\nJen pár příkladů, třeba oblast výběru daní , nebo evidence obyvatel,evidence dotace , soudnictví Navíc tedy-a to je současný trend nejen u nás-tedy nikoliv pokaždé a duplicitně evidovat a ukládat všechny údaje, ale přebírat je z celostatních číselníků-ke kterým ale žádné open ource firmy nemají beze smlouvy se statem přístup..\nMožná-taková naivní otázka,Německo nyní zpřísnuje azylové zákony vůči migrantům-což se bude muset promítnout do změn v SW...Kolik asi existuje v open source projektů , které toto řeší??\n25. 10. 2015 12:29\nTady temer nikdo nemluvi o opensource projektech ktere existuji. Tady jde jen o to, aby stat s peclivosti radneho hospodare zadal dodavku vcetne zdrojaku a neuvazoval se (zejmena u SW na miru) k vendor lock-in ktery pak dodavatelum umoznuje se zakazniky vyjebavat.\nBy me zajimalo z vedeni ktery SW dinosauri bestie jsi.\n25. 10. 2015 22:59\nAbych pravdu řekl, tak vůbec nechápu vaše myšlenkové pochody. Pokud má nějaký software získávat data z celostátních číselníků, tak předpokládám, že k nim dostanou tvůrci aplikace v rámci smlouvy o zhotovení (a je úplně jedno, jestli closed-source nebo open-source software) zdokumentovaný přístup.\nPokud se změní azylové zákony, tak tvůrci podle toho upraví onu aplikaci. Opět je úplně jedno, jestli je to uzavřený nebo otevřený software. V tomto se nijak neliší.\nVýhoda otevřeného řešení je v tom, že má zákazník zdrojové kódy, není tedy v dlouhém horizontu tak vázaný na dodavatele. Navíc otevřený software většinou staví na již existujících open-source komponentách (knihovny, frameworky, dazabáze) a ty můžou být ve výsledku obohacené o to, co daný software potřebuje a ony dosud nenabízely. Nakonec z toho těží mnohem více subjektů.\n26. 10. 2015 1:22\nOno to je na vysvětlení poměrně snadné. Totiž jestliže píšete "Pokud má nějaký software získávat data z celostátních číselníků, tak předpokládám, že k nim dostanou tvůrci aplikace v rámci smlouvy o zhotovení (a je úplně jedno, jestli closed-source nebo open-source software) zdokumentovaný přístup. Ano-v tom souhlas.\nAle pak úplne neplatí ta věta z předešlého příspěvku totiž že "je možné převzít nějaký existující open source projekt,a dodělat do něj chybějící věci".. protože potom by se tím mínil jen takový starší open source projekt, ktery již byl vyvíjen pro státní správu a tento zdokumentovaný přístup dostal? Souhlas?\nČímž jsem se dostal k tomu podstatnému. Že toiž tento směr open source vlastně v první etapě těm úřadům které do něj vstoupí nepřinese žádné výhody, žádné úspory, nic, naopak se jim to ještě prodraží, jak v ceně těch produktů (včetně zdrojáku), tak na právní služby na správné zapracování toho požadavku do smlouvy. A že ty úspory příjdou v té další generaci, kdy už se naprogramují, zaplatí, řekněme zestárnou (i legislativně). Tak teprve až potom pro jiné úřady budou moci ty malé firmy přijít a převzít tyto existující open source projekty (ze státní správy),a dodělat do něj chybějící věci".. SOuhlas?\nObábám se že ani toto není jasně těm zástupcům úřadům řečeno-možná by třeba řekli že o toto vlastně vůbec nemají zájem-být v té první generaci..\nNic z toho o cem pises neni rozdil mezi open a closed. Open source neznamena, ze to musi viset na githubu nebo debian repozitarich. Open source znamena, ze ten konkretni klient(urad) to dostane se zdrojakem a kdyz dodavatelska firma zacne utahovat srouby (neschopnost, nekomunikace, zdrazovani) tak ji proste vymeni jako dodavatele supportu, ale jinak se nic nemeni.\nDelam opensource a zakaznici dostavaji ty veci o kterych pises(support, skoleni apod), ale maji tu vyhodu, ze nemaji vendor lockin. Kdyz se rozejdem obchodne tak nemusi platit nejaky vyvoj od zacatku.\n25. 10. 2015 16:30\nPokud tedy hovoříme o městech (o nich byla ta konference), tak ano, máte pravdu, mají stejné agendy. Ale už není pravda, že si každé město nechává vytvářet každé vlastní na míru vytvářené aplikace. To znamená právě to že u nás existuje určitá skupina komerčních SW firem, které se na aplikační SW pro města orientují, a skutečně už dávno vytvářejí tento společný SW, který si každé to město může koupit jako licencovaný\nJimými slovy, to co se dnes vydává za jakousi moderní myšlenku zjistily komerční firmy už dávno-prakticky před čtvrt stoletím kdy s tím sami začaly a už jsou v tom dávno etablované-podívejte se třeba v ČR na web firmy Gordic-cituji jen první větu "..je nejrozšířenějším informačním systémem ve veřejné správě.!...\nErgo tedy, pokud se dnes hovoří o možnosti open source vývoje, tak ano, ale halt ta komunita musí napřed sama zamakat a aspon stejně tak stejně kvalitní SW pro státní správu nějak při společném vývoji vyprodukovat a těm městům nabídnout-aby si jich vůbec všimla..\n23. 10. 2015 8:42\n... IMHO to nejde hlavne proto, ze v tom bordelu si kazdy brani sve vlastni korytko a vykazuje vlastni uzitecnost. Dej blbovi funkci a vymysli lejstro ... ze ano.\nOpen source neznamena, ze uz je to neco hotoveho a ze je to zadarmo.\nNa urade v obci s 2k+ obyvateli jsem nebyl, takze mate mozna pravdu, ze je to komplikovane a agenda je takoveho druhu, ze na to hotove OSS reseni neni. Muzete prosim uvest priklad agendy, ktera je tak komplikovana, ze nelze zvladnout OSS prostredky?\n23. 10. 2015 8:50\nOno by se pak blbe zduvodnovalo, proc je treba na ten SW kazdy rok vynalozit miliony, a tudiz by podstatne poklesla prestyz toho hnojare, kterej tam dela sefa IT, a kazdorocne si kupuje novej iphone, pochopitelne vyhradne z pracovnich duvodu.\nSak se podivej jen treba na telefony - kde lecjaka vesnice vola za par stokorun, a cim vetsi mesto, tim horsi ceny od operatora ma ... a pak se podivej do firemniho sektoru, pripadne poptej operatora s tim, ze mas tisicovku nebo vic cisel.\nNo tak to vam nezeru, mozna mam naprosto zcestne predstavy, ale alespon jeden priklad by se hodil, ja totiz ani nechapu, co tam ti lidi cele dny delaji.\nAno, hromada veci se da svest na hnuj, co se na ne hrne "shora", ale vazne me nenapada, proc by to nemohlo byt reseno na OSS.\nCoby, posilaj maily, kde ti prijde 5MB, prazdny telo i subjekt, a je v tom doc, s jedinou vetou. Vygenerovat neco takovyho musi prece zabrat aspon 1/2 clovekohodiny.\n26. 10. 2015 1:56\nAle no tak, chápete doufám že to vyhazování milionů každej rok se blbě zdůvodňuje už dneska-když každej i laik ví, že naprosto funkční třeba Windows jsou z roku 2007, a letos je na něj zdarma upgrade na Windows10? To každej ví, to každej zná, to žádnej "hnojař kterej dělá IT" odbornejma řečičkama neukecá-to musí vysvětlit naprosto jasně každému členu zastupitelstva, a v podstatě každými voliči kterej se na to zeptá,...Ale naprosto to samotné platí i pro ostatní aplikační SW-zase musí naprosto přesně zdůvodnit proč proboha kupuje každej rok novej SW a proč si nevybral nějakej, v jehož ceně by byly i upgrady řekněme aspoň na dva, tři roky dopředu a nutný opravy zdarma .\nTakže proboha nedělejte z IT nějaký šílený magic, kterejm rozumí akorát tem "šéf IT" a nikdo jinej--v době kdy tomuhle rozuměj i prckové ve školách.\nOvšem na druhý straně si tedy přiznejte, že pokud mu to už prochází tak mu to bude procházet i na tom open source. Dejme tomu, jednoduchej příklad-stačí aby rozhodl že pro ten úřad nestačí jen nějaká existující distribuce Linuxu - ale musí se z určitého důvodu upravit a vytvořit vlastní distro.. Potom tedy pravděpodobně na platbách za tyto úpravy (kterým skutečně málokdo rozumí) může ten úřad zaplatit i třeba 5-10 x tolik než ho stály ty licence na Windows...které už třeba davno zaplatil a mohl by je dalších 5 let používat bez dalších nákladů dál..\n23. 10. 2015 8:56\nPrakticky všechny agendy. Opravdu je to úplně jiný svět.\n23. 10. 2015 10:26\n"Prakticky všechny agendy." znamena, ze si neuviedol ani jediny konkretny priklad. Iba dokola opakujes to iste (ukazkovy priklad demagogie).\nV kazdom pripade, cielom nie je nasadit open-source hned a na vsetko (a clanok to aj spomina). Takze aj keby si uviedol jeden konkretny priklad, kde sa open-source momentalne nasadit neda, tak bude mat iniciativa Otvorene mesta stale svoj vyznam.\n23. 10. 2015 10:44\nKonkrétní příklad jsou všechny, již jsem to uvedl. Opravdu se takhle nemá smysl bavit, pokud nedisponujete alespoň základními znalostmi o situaci na větších úřadech.\n23. 10. 2015 11:01\nStale demagogia. Konkretny priklad ani jeden. To co si uviedol, NIE JE konkretny priklad, to je naopak silne nekonkretny priklad. Navyse si uplne ignoroval, ze uvedenie len jedneho prikladu je v tomto pripade irelevantne. To je mimochodom tiez jedna z metod demagogie.\nAle super, nech aj menej skuseni (napriklad mladsi) citatelia vidia na zivom priklade, ako taka demagogia vyzera v praxi. Aspon ju lahsie rozoznaju aj v inych pripadoch. Tak dik za pedagogicke prispevky :-D\nPripadne mozes este raz demagogicky zopakovat, ze "konkretny pripad su vsetky", nech to mame demagogicky kompletne :-)))\nNeblazni, statni sprava vazne nemuze pouzivat opensource ... kdyby nekdo totiz videl, jak vypada trebas neco tak primitivniho jako registr aut, kterej nefunguje dodnes, tak by se z toho mohlo posrat mozna i milion lidi.\nPane vy tomu vubec nerozumite a nevite jak to na uradech chodi a jake strasne agendy tam ze sebe ti nebozaci musi plodit a jak drou od rana do vecera jak kone (no ty "mile" damy na prepazkach to tak obcas opravdu maji).\nJe naprosto evidentni, ze proti tomuto projektu/sdruzeni pujdou jak korporaty tak samotni urednici a to z nekolika malo duvodu.\n1.) korytko (korporati + neco do kapsicky tem co o tom rozhoduji)\n2.) prumerny urednik (musel by se totiz naucit neco noveho, tzn. nemohl by na kaficko)\nTakze budeme mit 10.000 duvodu, proc to nejde s open source na to tata. Jak se jmenuje ta firma co vede ucetnictvi pro vetsinu AV? Nasazovali to nekdy v roce 2005/6 a fungovalo to presne jak popisuje Radek v prvnim prispevku. Necekane je to firma co zalozil nejaky kamaradicek nekoho zhora a nejakym zpusobem to protlacil.... no.\nJeden priklad za vsechny ty agendy, proc si stat plati pristup do ASPI (aktualizovane zakony v plnem zneni)?!?!?!?!?!!!!!!!!!!!!! Neznalost zakona neomlouva a obcan si to muze prece najit v knihovne v knizce.....\n23. 10. 2015 14:28\nLael je Radek Hulán známý jako Ulhán? :D\nNo to by vysvětlovalo spoustu věcí. Zrovna dneska jsem omylem zabloudil z jedné diskuze přes odkaz na mywindows.cz na článek, ve kterém si stěžuje jak je Android blbý, protože Outlook je na něm o ničem :D. To je přece jednoznačná chyba Androidu, že MS do něj dodal sprasenou aplikaci :D. Sorry za offtopic...\n23. 10. 2015 15:36\nfpolocek (nepřihlášený) (neregistrovaný) ---.net.upcbroadband.cz\nStarý moderátorský tým zde: http://forum.n73.eu/ má s panem Hulánem dlouholeté zkušenosti.\nHorší je už snad jen http://www.drnebolito.wz.cz/ .\n24. 10. 2015 0:14\nNení to ten Radek, o kterém píše necyklopedie?\n24. 10. 2015 0:38\nSilně pochybuji. Hulán má příliš nabubřelé ego na to aby přispíval pod pseudonymem.\n24. 10. 2015 7:15\nTřebas kdysi posílal názory pod svým pravým jménem.\nPoté slavnostně zjistil že je to blbost a jako Lael Ophir teď navíc může vysílat bláboly o tom že používal Linux.\n24. 10. 2015 11:44\nPokud si dobře pamatuju, Hulán nějakou dobu používal Fedoru a psal o ní i celkem slušné články.\n24. 10. 2015 12:40\nA pak mu zavolal někdo z Mrkwosoftu nebo se zbláznil.\n24. 10. 2015 18:25\nHulan mel dost jiny styl. Tusim, ze jsou do nej prispevky i nekde tady na Rootu.\n23. 10. 2015 16:46\nAd oc si stat plati pristup do ASPI (aktualizovane zakony v plnem zneni)?!?!?!?!?!!!!!!!!!!!!! - protože ASPI umí například zobrazit znění zákona k danému datu, srovnávat verze v čase, a řadu dalších věcí, které vám prostý text nedá.\n23. 10. 2015 17:29\nČiže na umelý problém čo si vymysleli úradníci/zákonodarcovia musíme platiť ťažké prachy a pritom sa to dá riešiť úplne jednoducho.\n... a pritom na to staci obycejny git...\n23. 10. 2015 18:25\nTo je podle vás umělý problém? Uvědomujete si, že například v trestním právu vás lze trestat pouze za čin, který byl trestný v době provedení činu? Pokud se na čin přijde za rok, a soudí vás za dva roky, tak vás soudí podle dva roky starých zákonů (a často mohou být ještě starší, klidně celá desetiletí). Zároveň ale pokud je pro pachatele příznivější pozdější znění zákona, tak se používá to. Navíc lze vždy uložit jen takový trest, který umožňuje zákon účinný v době, kdy se o trestném činu rozhoduje.\nMá to samozřejmě dobré důvody. Asi byste nechtěl být potrestán za něco, co už dávno není trestné, nebo dostat velký trest když se dávno dává nižší. Ohledně trestu je také zjevné, že byste nechtěl aby vás třeba pověsili, když takový trest už není možné uložit.\nRadku ja te chapu, to je proste duvod k tomu, ze si musim jit precist plne zneni zakona do knihovny a prolistovat si par tisic stranek nez se dostanu k tomu co chci. Protoze logicky, neznalost zakona neomlouva a neni nic horsiho nez urednik co nezna zakony v odvetvi ktere spravuje ze ... nedej boze, kdyz je klient zna, to je pr****. Ale jasne, jeste vic demagogie pridejte. Rovnou napiste, ze nejsem hoden toho vubec ty zakony cist a mel bych radsi zametat ulice a nezabyvat se problemy, ktere patri do jine "vrstvy" obyvatel, ze ....\nSbírka zákonů je "tradičně" k dispozici v papírové formě. Poměrně nově je můžete získat v elektronické formě, a jsou pokud k dohledání i starší verze. Nicméně to nemá tu flexibilitu, srovnání verzí, výklady, vzory, překlady, judikatury, vyhlášky, provázání atd. Vládní webový portál se sice postupem času zlepšuje, ale tolik co ASPI toho zatím zdaleka neumí.\n24. 10. 2015 1:47\nA ty si uvedomuješ, že keby sa zákony vydávali v plnom znení a nie len to čo sa zmenilo tak ten problém nieje. Ale to by armáda právnikov nemali čo žrať.\n24. 10. 2015 20:34\nAd keby sa zákony vydávali v plnom znení - a ony se nevydávají?\n25. 10. 2015 1:58\nNie nevydávajú, aspoň na slovensku nie.\n25. 10. 2015 12:27\nAni v ČR, tedy semtam občas rozsáhlý zákon s mnoha změnami ano, a to ještě k tomu musí mít MV v tom zákoně zmocnění.\nVnitřní agendové systémy jsou často opravdu hodně složitý software. Neříkám že to nepůjde udělat open source, ale levné to nebude. Provázanost s registry, správy agend, všechno vytvořit aby to bylo dle platné legislativy a udržovat to tak, žádný med. Dále je potřeba počítat s tím, že každý úřad má trochu jinou organizační strukturu a jiné postupy. Je to jako chtít přejít ve velké firmě na vlastní open source řešení z nějakého pokročilého ERP systému. Rozhodně to není o náhradě Wordu za LibreOffice.\n23. 10. 2015 14:07\nNerikam, ze vnitrni agendove systemy nejsou slozite, no oni vlastne slozite opravdu nejsou, protoze to nepocita treba fyzikalni zakony nebo nejake pokrocile matematicke vzorce teoreticke matematiky, nebo zatez opotrebeni trupu letadel atd. Jsou to proste aplikovane procesy, ktere jsou sice "kosate" a maji hodne vyjimek, nicmene pochybuju, ze k tomu ma nekdo nejaky UML diagram. Pokud ano, trochu to prezenu, tak to muze nekdo napsat jako modul do Wordpressu. To ze se meni zakony a vyhlasky jak na bezicim pasu to nesvadejte na IT, ale na ty *@#%@! co to schvalujou a orazitkovavaj, coz jsou ty sami *!@#!!&! ktery si stezujou, ze neco nejde nebo je to prilis slozity, nez aby to resil nejakej cicmunda z Linuxovy komunity co tomu houby rozumi. Takze, kdyz by laskave ty prac*#@^! mohli zverejnit ty jejich slozity agendy v UML diagramu ucite by ze odhalilo hodne chyb, hlavne v tech procesech samotnych. Jenze ten diagram bude vlastnit firma co nasazovala ten ERP system, takze to nepujde. Az to bude venku tak pak se muzeme bavit o tom, ze je neco slozite, do te doby jako obvykle neverim ani slovo z toho co piseste (lec chapu jista zminena uskali a neni to nic osobniho proti vam, pouze osobni zkusenosti se statnimi a polostatnimi institucemi).\nVe finale to je zase o tom, ze budete mit SAP za 100mil rocne popr. Oracle za 99mil rocne nebo tech 100mil vezmete, vyhodite ven UML a nacenite jednotlive komponenty kolik za ne chcete dat, verte, ze do roka ci dvou muzete v klidu nasazovat a vase naklady na udrzbu neceho takoveho budou prinejhorsim polovicni behem prvnich 2-3 let a ctvrtinove a mensi pozdeji. Jasne, kdyz prijde zase nejaky imbecil a zakrouti kormidlem na druhou stranu ..... to, ale neni IT problem, viz. vyse. Predstavte si, ze by kazdy 4 roky zmenili jezdeni z jednoho pruhu do druheho a vy si stezoval u vyrobce aut, ze mate volant kazde 4 roky na spatne strane .... dokazu si predstavit, ze aspon polovina uredniku mozna i obcanu je toho schopna, ne-li vic, cemu se taky divit, kdyz maji zrejme v hlave kapalinu.\n23. 10. 2015 14:19\nJá právě ty zkušenosti mám také, včetně výměny jednoho agendového systému za jiný (celkem bolest). To jak ty systémy fungují (a občas nefungují) vím moc dobře :)\nNavíc jsem nepsal že to není možné nahradit. V podstatě je to celkem košatá databáze provázaná s několika systémy, klasický ERP. Ten rok dva vidím vcelku reálně a fungovat by to mohlo.\nTy věčné změny v legislativě a nutnost úprav jsou navíc jednoduchá odpověď pro trolly co tvrdí že to žádná firma neudělá, protože si na tom nevydělá – změny v takovém systému občas budou nutné a tvůrce SW to asi nebude dělat zadarmo. Stejně tak jako přizpůsobení OSS řešení konkrétnímu úřadu. Výhodou je, že když firma zdechne, může se toho chytit jiná – kdyby skončil Marbes, velká část úřadů je za chvíli v háji a bude je čekat další nákladný přechod.\nMůj příspěvek byl hlavně mířený na hovada co si myslí že úředník nedělá nic jiného než kliká na tři formátovací tlačítka ve wordu (Právě naopak, ty dokumenty většinou lezou už předvyplněné z agendového systému), takže přechod na open source znamená výměnu OS a přeskolení na LibreOffice :)\n23. 10. 2015 16:06\nVzhledem k tomu, ze puvodni prispevek byla +- odpoved na mou otazku a zadost o priklad agendy (ktereho se mi dosud nedostalo) se ohrazuji proti oznaceni "hovado co si myslí že úředník nedělá nic jiného než kliká na tři formátovací tlačítka ve wordu..."\nNaopak jsem psal, ze nechapu, co tam vubec delaji.\nProtoze jsem nedostal priklad agendy musim hadat, ze je to treba vyrizovani dopravnich prestupku. Tam to je celkem snadne\nfor prestupek in $(< prestupky_od_MP); do\nif [ $ridic != "" ]; then\nposli_zadost_o_vypalne $ridic $prestupek\nposli_zadost_o_vypalne $provozovatel $prestupek\nsnadny algoritmus, jedine napojeni na externi system - registr vozidel, kde probiha neco jako select v.rz, p.korespondencni_adresa from vozidlo v left join provozovatel p on (v.provozovatel_id = p.provozovatel_id) where v.rz = "1AE5398"\n23. 10. 2015 16:58\nTy „hovada“ jsem myslel obecně, na názor že jim stačí narvat jiný kancelářský balík narážím často.\nOpravdu to tak primitivní není. V tom celém balíku je i účetní systém, vyplňování šablon dokumentů, seznamy dodavatelů, systémy pro výběrová řízení, k tomu celému celkem složitá struktura oprávnění (+ možnost definovat další vlastní pravidla dle struktury úřadu, EOS v Agendiu rozhodně není triviální aplikace). To všechno dostatečně flexibilní aby se kvůli nějaké změně nemusela překopávat databáze a přepisovat celé moduly.\nV podstatě je to specializované ERP řešení. Pokud si takhle jednoduše jak jsi to uvedl troufáš na koleni napsat konkurenci třeba ERP systému Abra, gratuluji :) Nebo se rovnou koukni na Agendio, nebo VERA Radnice.\nja bych rad Vasi argumentaci potvrdil zkuenostmi z Nemecka. Byl jsem na nekolika informacnich setkanich ohledne software pro verejnou spravu a troufam si tvrdit, ze bezneho ERP dodavatele, ktery se pohybuje spise v prumyslu by ani ve snu nenapadlo zkusit to sve ERP software nabidnou pro ty agendy na uradech.\nNa prednaskach ohledne toho mnichovskeho projektu (LIMux) hovoril sef toho projeku vzdy o tom, ze nakonec o linux nebo OpenOffice vubec nejde. Jenom 2 roky davali dohromady prehled vsech tech agend, predloh, maker a formularu. Nakonec identifikovali 21000 takovych objektu. Takova ruznorodost je mozna dana do jiste miry specifikou urednickeho mysleni a prostoru, ale to nemuze byt jediny duvod.\nJako perlicka se vzdy uvadi, ze v Nemecku existuje pres 250 castecne totalne odlisnych agend pro hrbitovni spravu. Pro neco takoveho nemuze existovat jedno software. Na konferenci nemeckych obci se diskutovalo, proc napr mensi mesta nevyuzivaji agendy nejakeho vetsiho mesta v blizkosti. Hardwarove by to nebyl problem pres terminal servry, ale ty agendy proste nejsou kompatibilni. Proto ma kazde mesto vlastni software, ktere vznikalo postupne poslednich 20 let a je plne nejruznejsich lokalnich specifik\nKazda takova lokalni zvlastnost je sama o sobe programatorska prkotina, problem je to mnozstvi a eventuelne jejich konsolidace. V Mnichove jenom na tohle potrebovali 5 let!\n23. 10. 2015 18:07\nFíha, 21000… No, když si to tak vezmu, ono i tady jich pár tisícovek bude. Vlastní software pro každý úřad mi připadá trochu přehnaný. Nastavení agend a všeho je odlišné, musí se počítat s implementací místních specifik a vyhlášek, ale pokud je jádro systému udělané kvalitně, dá se s tím částečně počítat (pochopitelně, takový systém bude ještě složitější a jeho design rozhodně nebude sranda)\nOni meli v Nemecku "vyhodu" v tom, ze byli technologicky napred. Na veci, ktery se u nas resili pomoci tuzky a papiru one meli DOSovou aplikaci naspanou v Turbo Pascalu s lokani "databazi" anebo se souborem na sdilenem disku.\nKdyz se u nas do kancelari zavadel koaxilani ethernet uni uz meli davno ISDN linku do kazdeho PC.\nKdyz resite problem prepsani stovek aplikaci z Turbo Pascalu (s tim, ze budou mit data ve sdilene databazi) tak otazka OS neni az tak zasadni.\n23. 10. 2015 20:01\nKdyž jsme u toho, v jakém prostředí byste doporučoval psát podnikové aplikace pro Linux? Na Windows máme .NET a C#, případně (s podivem často používaný) VB.NET, a velmi dobrou dokumentaci ve formě MSDN, včetně tutoriálů a příkladů, a k tomu je na webu veliká spousta komponent pro všechno možné, free i placených. Na rozdíl od C++ se v tomhle prostředí píše velmi rychle, je to méně náchylné na chyby, a když už dojde k chybě, tak to skončí výjimkou, a ne tím že aplikace záhadně vyhnije zevnitř.\n23. 10. 2015 20:07\nTohle je docela dobrá otázka (mimochodem, VB.NET se zas až tak nedivím)\nNo, osobně bych tipl že volba většinou padne na Javu.\nJava se dá s přemáháním použít na serveru; když to má být na Unixu, tak je to asi nejmenší zlo. Ale co na linuxovém desktopu? Aplikace v Javě vypadají jako UFO, jsou pomalé, spoustu věcí neumí, a Java je děravá jako řešeto. Nehledě na to že Java jako platforma spoustu věcí neumí (vyjma těch platform-specific namátkou named parameters v JDBC), a i na triviality je potřeba používat hromady externích knihoven, které jsou dost mizerně dokumentované.\n23. 10. 2015 21:25\nJako myslis serverovou nebo klientskou cast? Klientskou snad dnes uz nikdo neresi (doufam doufam) jinak nez pres web, serverovou podle slozitosti aplikace. Nekdo jde do Javy, nekdo si vystaci s nejakym stackem nad rozumnou DB (Oracle, Postgres, MariaDB nebo nejake ty mongodb hracicky).\n23. 10. 2015 22:20\nIvab (neregistrovaný) ---.net.upcbroadband.cz\nDneska? Anebo tehdy? V tobe se nabizely Dephi anebo PowerBuilder (kdo to dneska pouziva?). V MS svete tehdy "letelo" .COM programovani, FoxPro a VisualBasic. Webove aplikace tehdy jeste poradne neexistovaly a Java Aplety (resp. ActiveX) teprve zacinaly. V tobe se nabizela jako vhodna volba open-source implementace knihovny TurboVision pro Linux. Sam se kdysi neco podobneho delal, tyhle DOSove aplikace slo prekompilovat a pak spoustet v terminalu na Linuxu (s MySQL db backendem) a sly dokonce ovladat mysi!!.\nDneska bych asi pouzil Javu (anebo Ruby) a udelal bych z toho webovou aplikaci. Ale pouze v pripade, ze bych ji nemusel sam pouzivat. Kdybych to musel pouzivat tam tak bych pouzil Qt/C++ anebo Qt/Python. Hodne se mi libilo QtJambi, ale to je uz dneska mrtvy.\n23. 10. 2015 23:44\nZajímavou alternativou se poslední dobou stává QML.\n24. 10. 2015 20:32\nQML je ovšem pouze obšlehnutý XAML. Navíc aplikace nakonec bude obsahovat spoustu kódu v C++, což je z hlediska náchylnosti na chyby (a chování při těch chybách) dost špatný nápad.\nAno. Určitě. XAML byl první markup pro popis UI. QML je navíc nejen o definici UI (narozdíl od XAML v JSON), ale dovoluje psát i logiku aplikace v JS.\nC++ kód tam nemusí být prakticky žádný. QML má navíc bindingy i na jiné jazyky (třeba Ruby, Python, Rust…)\nAd XAML byl první markup pro popis UI - pokud vím, tak první rozšířený.\nAd dovoluje psát i logiku aplikace v JS - uff. Zkoušel jste někdy v JS napsat něco trochu rozsáhlejšího? Untyped languages jsou možná fajn na skriptování, ale tím to tak končí.\nAd QML má navíc bindingy i na jiné jazyky (třeba Ruby, Python, Rust…) - asi bych nešel do tvorby aplikace v nějakém okrajovém jazyce, který za pár let může být úplně out nebo nemusí existovat.\n26. 10. 2015 17:55\nPrvní rozšířený, takže všichni ostatní co použijí UI markup od nich kopírují. Slušná demagogie. A ani tím prvenstvím v rozšíření bych si nebyl tak jistý. .ui pro Qt se v XML tvořilo mnohem dřív a Qt je dost rozšířený framework. Osobně mi tedy QML sedne víc, JSON mám mnohem raději než XML, zvlášť když ho netvořím v editoru, ale píšu ručně :)\nNo, zkoušel. Je pravda že to pro své věci nechávám spíš jen pro skriptování chování UI.\nK okrajovým jazykům: Důležitá je rozšiřitelnost, kdy po překročení určité hranice jazyk prostě jen tak nezemře. Což už pro Ruby a Python dávno platí. Rust, tam se ještě uvidí. Rozhodně je to zajímavý jazyk.\nO životnosti .net se samozřejmě už taky nedá moc pochybovat… Ostatně, je možné že se nakonec popularity dočká i na Linuxu.\nVýhodou XAML je to že elementy odpovídají CLR objektům a atributy CLR properties a events. Jinými slovy píšete v XML nativní UI. BTW v diskusi byl zmíněn XUL, který ovšem tuhle klíčovou výhodu postrádá.\nQML je k dispozici od Qt 4.7, tj. rok 2010. XAML je tu od roku 2006. Qt .ui jsem nikdy nepoužíval, ale pokud jsem si všiml, byla to trochu odlišná technologie.\nAd JSON mám mnohem raději než XML, zvlášť když ho netvořím v editoru, ale píšu ručně - to potom asi ano. Ale proč se s tím dělat ručně, když je daleko produktivnější použít WYSIWYG editor?\nAd pravda že to pro své věci nechávám spíš jen pro skriptování chování UI - samozřejmě pokud potřebujete jenom na klik změnit vlastnost jiného objektu, tak to v pohodě zvládnete i s JS.\nAd po překročení určité hranice jazyk prostě jen tak nezemře. Což už pro Ruby a Python dávno platí - to je otázka. Python se prý používá na školách pro výuku programování, což ale příliš nezajišťuje, že se bude používat i v praxi. Ruby vypadá ještě pořád jako dost okrajový jazyk. ¨\nAd O životnosti .net se samozřejmě už taky nedá moc pochybovat… Ostatně, je možné že se nakonec popularity dočká i na Linuxu - o tom mám trochu pochybnosti. Většina desktopových aplikací pro Linux je psaná v C/C++. Pro in-house development je určitě lepší použít Javu nebo .NET. Jenže Java je na desktop dost mizerná platforma, plus je děravá jako řešeto. U .NETu na Linuxu hraje roli spíš hate factor.\nXAML je kopie Adobe AIR, Adobe AIR je kopie Mozilla XUL.\n26. 10. 2015 19:34\nTaky jsem si z ukázek říkal že mi to nějak připomíná XUL.\n27. 10. 2015 9:06\n27. 10. 2015 20:12\nČlověk je na nemocenské a baví ho jak se v tom troll plácá :)\n25. 10. 2015 14:04\nPokud hovoříte o devadesátých letech, tak tehdy bylo použití Linuxu na desktopu ještě řádově šílenější myšlenka, než dneska.\nQt/C++ je špatný nápad, protože kód v C++ je náchylný na chyby, které navíc často místo toho aby způsobily výjimku vedou k nějakému tichému vyhnití programu zevnitř. Python je sice zajímavý skriptovací jazyk, ale jednak mám pochyby jestli je pro daný účel vhodný, a pak za pár let může být totálně out (jako zmíněné Qt Jambi), nebo nemusí vůbec existovat.\n25. 10. 2015 17:28\nJistě Python bude out (proč tak najednou, když už je s námi čtvrt století?), zato MS své technologie stále podporuje ne? No to jsou zase kydy, ono seznam technologií, na které se MS postupně vyflákl (a které předtím dost razantně prosazoval) by možná byl delší než celý článek, o kterém diskutujeme (abych jen tak nemlátil prázdnou slámu, tak například Silverlight - kupodivu použitý minimálně v jedné aplikaci pro státní správu!). A nemýlím-li se (a v tomto se nemýlím), tak to není až tak dávno, co MS dost prosazoval MFC, to je taky C++ víme :-)\n25. 10. 2015 18:56\nNebo FoxPro, to taky nějakou dobu patřilo Microsoftu než zdechlo :)\n25. 10. 2015 20:45\nProc? Neslo primarne o pouziti Linuxu na dektopu, ale o pouzivani "DOSovych" aplikaci pres terminal. "\nModerni" C++ neni o nic vic narocnejsi na chyby nez treba Java. (no flamewar pls). Je ale narocnejsi na programatory (slozitejsi syntaxe) a kod vznika pomaleji. Sam bych asi v tymu C++ delat nechtel ( navic je to mnohem hur placeny nez treba Java). Delat v C++ (napriklad v bance) znamena udrzovat 20 let strary hnusny kod, na ktery uz nikdo nechce sahnout ani klackem. To ale neni problem C++11. Python/Ruby uz davno prekrocily kritickou hranici a ty uz nikdy neumrou. Maximalne vyklidi urcite pozice stanou se z nich "domenove" jazyky. Podobne jako se napriklad Perl pouziva pro monitoring.\n26. 10. 2015 16:27\nAd Neslo primarne o pouziti Linuxu na dektopu, ale o pouzivani "DOSovych" aplikaci pres terminal - uznávám, že to zní o něco lépe.\nAd Moderni" C++ neni o nic vic narocnejsi na chyby nez treba Java. (no flamewar pls) - LOL, no flame, ale nesouhlasím. "Moderní" C++ rozšiřuje to "nemoderní", takže problémy v principu zůstávají. A tomu "nemodernímu" C/C++ vděčíme za prakticky všechny bezpečnostní problémy na úrovni OS, frameworků, webových browserů atd.\nAd Perl - brrr, ani mi nemluvte, otřásl jsem se hnusem. Těžko najít kryptičtější a méně čitelný jazyk.\n23. 10. 2015 17:04\nPřestupkovou agendu neznám, ale určitě musíte řešit pár dalších věcí:\n- Důkazní materiál. Formuláře, záběry z kamer a fotografie musíte vložit do systému a získat z nich data (ruční vkládání dat, OCR), k tomu potřebujete mimo jiné UI.\n- Musíte data validovat.\n- Musíte kontrolovat a připisovat body, odebírat ŘP, vracet je, vyřizovat žádosti o předčasné vrácení.\n- Vozidla, jejich provozovatelé a řidiči budou nejspíš různé agendy.\n- Interface s dalšími agendami neprobíhá dotazem na DB, ale přes web services.\n- Musíte evidovat historii přestupků a řízení.\n- Musíte řešit důkazní nouzi, nedohledatelné osoby či vozidla, zahraniční vozidla a řidiče, řešit odvolání.\n- Každý případ musí mít odpovědnou osobu/roli, je třeba řešit zástupy a dovolené, ti lidé samozřejmě musí mít interface do systému.\nTo je jen co mě napadá. V praxi toho nejspíš bude mnohonásobně víc, a z vašich deseti řádků bude rázem workflow na plachtu A0 se stovkami interaktivních a neinteraktivních aktivit, řešené nevím kolika různými SW, a s vazbou na spoustu dalších systémů. Plus se samozřejmě řada věcí každý rok mění změnami legislativy, staré případy budou dobíhat podle starých pravidel (pokud nová pravidla nejsou pro pachatele příznivější), nové se řeší podle nových pravidel atd.\nPodobně naivně můžete vidět třeba účetnictví. "Vždyť je to nuda. Účetní osnova a hlavní kniha, to jsou jen dvě tabulky, co na tom kdo řeší?" :D\n23. 10. 2015 17:12\nHmm, více méně je to tak. A to jsme jen u agendy přestupků. Těch agend má úřad mraky a jsou různě provázané. Ona není sranda ani nastudovat jak to celé funguje (myslím tím jako admin, interface pro uživatele je celkem jednoduchý). Celé to implementovat od píky, tam je rok práce a rok ladění celkem reálná představa.\nNavíc se kvůli té provázanosti prostě nedá postupovat tak, že se postupně nahradí jedna agenda za druhou, musí se to převést kompletně celé.\n23. 10. 2015 17:28\nJedná se o zajímavou problematiku, která čtenářům může ukázat, co čem vlastně systémy ve státní správě jsou. Neměl byste nějaké konkrétní příklady, například zadání výběrových řízení a zápisy z těch Q&A sessions?\n23. 10. 2015 17:56\nBohužel neměl, byl jsem jen u nasazování, spravoval jsem to a prošel si pár školeníma v používání admin rozhraní. Práci konkrétních agend ovšem popsat příliš nedovedu.\nCelý systém pro správu Marbes Agendio – EOS drží hierarchii a oprávnění úřadu. Rozhraní opravdu šílené, tedy do chvíle kdy člověku dojde že to jinak prostě nejde. Oprávnění které se dají v rámci agend přidělovat je víc jak 100, často ještě s dodatečným jemnějším nastavením (u zakázek třeba má právo schvalovat zakázy – do jaké částky, v jakých kategoriích). Oprávnění se přidělují dané roli, přímo danému člověku, člověk se může mezi rolemi přesouvat. Celé je to napojené na AD, takže úředník již přímo v aplikaci nemusí zadávat heslo, pouze spustí klienta a pracuje. Vidí jen své agendy, přidělenou práci. Pokud vím, funguje tam i zástup a ve chvíli kdy člověk odejde na dovolenou, může dočasně předat své agendy kolegům.\nKaždý dokument může mít několik fází až po schválení a výtisk, přičemž se předává mezi úředníky (zpracování u nižších úředníků, schválení nadřízeným, tisk a evidence spisů. U těch je také mylná představa že je úředník datlí sám, to by nedělal nic jiného. Agendový systém spisy generuje podle předdefinovaných šablon pro konkrétní úřad a agendu. Už jen vytvoření těch šablon vzhledem k množství agend není práce na týden.)\nSamozřejmě jakákoliv chyba znamenat průšvih – stačí udělat botu v průběhu výběrového řízení a kterýkoliv účastník ho může zpochybnit, což může mít v důsledku i slušně neblahé následky (nezřídka kdy i finanční).\n23. 10. 2015 18:26\nOK, s prestupkovou agendou to byl priklad, protoze tohle podle meho presne to, co dela ta urednice v prvnim kole, ne opravdu jsem to nemyslel jako kompletni reseni (mel jsem to napsat), ale nespociva jedna metoda algoritmizace prave v tom, ze se komplexni problemy deli na mensi celky? btw s dotazy do DB je to podobne, je mi uplne jedno jestli API k datum je SQL, nebo web services - nekde to jednou vyresim a pak to pouzivam.\nPresvedcili jste me, ze je to slozite, velice slozite, az neuchopitelne slozite. O tom, proc to tak je, si myslim jen to nejhorsi.\nBTW kdyby se ta lidska sila nahradila scriptem, alespon by se chovala deterministicky.\nOK, díky alespoň za tyhle informace. Jestli budu mít o víkendu čas, zkusím nějakou zadávací dokumentaci někde vyhrabat.\nA nie je to urobené práve preto takto aby sa jednotlivé časti nedali nahradiť?\nNo jistě že je, uzavřený systém od uzavřeného dodavatele prostě nebude poskytovat API modulům třetích stran – i když i to tam v některých případech jde. Největší problém je jádro celého ERP systému. Nepochybuju o tom že open source řešení by bylo z hlediska budoucnosti lepší, ale představa že to jde nadatlit za týden pár query dotazama v databázi je směšná.\n23. 10. 2015 15:02\nOndřej Profant (neregistrovaný) 193.35.107.---\nByli tam dva zástupci hl. m. Prahy....\n23. 10. 2015 19:01\nEvil is Evil (neregistrovaný) 149.11.161.---\nChtel jsem jim to napsat, ale skoda slov, dik pane radni =)\n23. 10. 2015 9:10\nhehe, "...zveřejňování smluv.." je snem každého uředníka na radnici ;)\n23. 10. 2015 13:08\nTlemil (neregistrovaný) ---.torservers.net\nJe to tak! Tuhle jsem na úřadě zaslech jak jeden volá na druhýho: "Hele Karle, jestli projde to zveřejnování smluv tak je to v prdeli! Mě se o tom i zdá!"\nNaštěstí o tom zákonodárci ví a proto zapracovali vyjímky, zruší zneplatnění a celkově to bude bezzubý zákon, aby úředník mohl klidně spát (a krást)!\n23. 10. 2015 18:28\nNaprosto čerstvá zkušenost z firmy.\nPřevzal jsem do správy firmu. Každý má notebook a na něm Windows 7 Home nebo Windows 8.1 (samozřejmě Home). Je to takovej ten styl "jedu kolem Alzy, mají noutbůky za babku, tak je koupím".\nNa nich Office 2007 Ultimate .... když jsem jim vysvětlil, že samozřejmě je nelegální, což ve firmě nelze, děsně se divili.\nDal jsem jim paralelně LibreOffice 5 - ředitel si prý lidi usměrní a ty Office zlikvidují.\nDnes se údajně zvedal vlna nevole. Oni chtějí Word a Excel! Ten blbej Libre kazí tabulky!\nHmm, chyba byla v řádku vzroce IF ... něco;"Tady je text";0 && IF ... něco;"Tady je text";0 - a v řádku je Text 0 - opravil jsem chybu ve vzorci.\nPřesto je Libre "nahov..o" ...\nTakže budou kupovat Office 2013 (teď už asi 2016) OEM (to si užijeme).\nAle budou mít Word. A excel.\nA jak myslíte, že to dopadne na těch úřadech?\nPeněz dost a proč by se IT žinýrovalo. Když navíc MS dá slevu (nechci slevu zadarmo).\nDržím palce, ale dokud se nezmění postoj lidí, nikdy to nepůjde. Obávám se, že přesně na tom to ztroskotá.\n23. 10. 2015 19:57\nOna asi chyba ve vzorci nebude jediný problém. Například LibreOffice má dodnes starý systém menu, který je v porovnání s ribbonem dost nepraktický. Čekal bych výtky jako "proč se obrázek vkládá přes menu Insert/Image, ale tabulka přes Table/Insert", nebo "proč se jazyk textu nastavuje přes menu Tools/Language/For Selection/[jazyk], to je čtvrtá úroveň menu, oni se snad zbláznili". Plus dotazy jako "proč jsou vzorce jiné než v Excelu", "proč se mi při otevření rozpadl dokument Wordu", "proč mi nefungují makra v souboru Excelu, včetně funkce kterou napsal minulý týden kolega, a reportu který tahá data z DB", "proč se mi ten velký sheet ukládá 10x déle než ve Wordu" apod. Po případné odinstalaci MS Office navíc čekejte dotazy typu "proč mi účetnictví hlásí při vystavování faktury 'can't create instance of COM Object' a nevygeneruje to fakturu" atd.\nZákladem všeho je tabulka.\n23. 10. 2015 21:08\n23. 10. 2015 21:19\nOmyl. Základem všeho je tabulka namatlaná ve wordu.\n26. 10. 2015 9:40\nOpenOffice jsem kdysi vnucoval manželce a prskala, že se to blbě používá. Moc jsem to nechápal. Teď jsem se po mnoha letech nuceného používání Windows a Office vrátil na Linux a rozumím, proč lidem LibreOffice tak vadí: ono je to v miliónech drobností, např.:\n1) Excel při psaní textu našeptává obsah buněk nad tou aktuální. Když ale vložím prázdnou buňku, obsah nad ní už nepoužívá. Spreadsheat tupě našeptává všechno a řešit se to dá jen zcela vypnutím našeptávání.\n2) Přizpůsobení tisku na 1 list. V Excelu na jedno kliknutí z ribbonu, ve Spreadsheatu to vždycky hledám a je to někde, kde to intuitivně nenajdu.\nTeď si prohoďte Windows a Linux, MS Office a OpenOffice.org (LibreOffice) a bude to platit pro někoho jiného taky. Já zas nejsem schopen při příchodu na Windows pracovat v MS Office, min v 80% případů není v ribbonu to co právě potřebuju, donutit ho, aby se to tam objevilo, je moře námahy a hromady dalších věcí, které dělám v LibreOffice přímo mám v MS Office ohromný problém udělat. A hromady dalších drobností a detailů...\nZajímavé je, že obecně s programy, které mají intuitivní ovládání problém nemám, ale MS programy problém...\n26. 10. 2015 16:16\nAd s programy, které mají intuitivní ovládání problém nemám, ale MS programy problém - to je deformace způsobená příliš dlouhodobým používáním kláves hjkl a maštěním regexů ve vi :)\n24. 10. 2015 8:46\nže by "..uživatelé měli snadný přístup k co možná nejvíc informacím o provozu měst" vychází z toho nejasného předpokladu že tam jsou pouze nějaká data vytvořená městem, na která by uživatelé vidět měli a mohli. Opak je bohužel pravdou, většina těch údajů jsou data vlastních uživatelů,fyzických osob i podnikatelů. Data která museli těm úřadům předat podle zákona či vyhlášky a pod hrozbou sankce A město by jim mělo garantovat, že je použije jen pro potřebu své evidence a nezpřístupní někomu dalšímu. Což se děje třeba tím, že jsou v programech povinně logovány všechny přístup k těm datům, a taky omezené přístupy jen pro určené úředníky (resp. oddělení)\nNavíc, tedy nyní tyto programy už mají většinou online přístupy k celostatním registrům (s možností i modifikace, pokud k tomu mají ze zákona oprávnění).\nTakže požadavek uvolnit tyhle programy jako opensource, aby se mohl každý hacker poučit jak se snadno dostat k těmto citlivým datům, je opravdu směšný..\nA ještě absurdnější by byl požadavek aby tyto programy bud vytvářeli nebo předělávali nějací studenti či co, bez jakékoliv garance (jak funkčnosti),tak i zabezpečení...\nZačátek je správně.\n„Takže požadavek uvolnit tyhle programy jako opensource, aby se mohl každý hacker poučit jak se snadno dostat k těmto citlivým datům, je opravdu směšný“\nje naprostá hovadina. Security by obscurity nefunguje. Data agend jsou navíc dostupná většinou jen v rámci vnitřní sítě úřadu, popřípadě u externích pracovišť přes VPN. Takže nalezení díry by bylo v podstatě k ničemu.\nMimochodem, momentální řešení na to dost spoléhá, protože třeba centrální registr obyvatelstva komunikuje se servery přes naprosto nešifrovaný telnet.\n28. 10. 2015 9:42\nVíte, na tom bych odpověděl, Security by obscurity možná nefunguje-ale globální kontrola (ani na bezpečnost) u open source taky nefunguje jak se nedávno ukázalo v případě OpenSSL (i jiných). Ve skutečnosti, tedy lze dosahovat zvýšení bezpečnosti pouze kombinací řady zabezpečovacích technik společně, společně s tím poskytnout případnému útočníkovi co nejméně informací kterých by mohl pro svůj útok využít a zneužít...\nNedávno se našlo pár chyb. Když si to porovnám s leckdy měsíce neopravenými známými zranitelnostmi u uzavřeného SW…\nPokud se mi objeví v uzavřeném softu radnice nějaká kritická chyba a tvůrce se nemá k opravě, mám smůlu. Takhle je šance najmout aspoň bokem schopného programátora.\nKaždopádně útočník by se především neměl nijak k síti na které takový systém běží dostat.\n24. 10. 2015 13:55\nOpensource neznamena, ze to musi viset nekde na githubu. Jde jen o to, aby odberatel dostal SW i se zdrojaky a moznosti je dale upravovat a sirit. Nikde ve svete opensource vsak neni nic jako povinnost zverejnovat zdrojak verejne.\nDodavam veskerou svoji praci pod GPL protoze SW pro ktery delam implementace a support je GPL a zadny zakaznik nikdy nemel duvod ten zdrojak dal sirit. Ale vi, ze nedrzim za koule, nemam ho cim vydirat. Proste v pripade kdyby citil potrebu tak si relativne jednoduse dokaze najit jineho dodavatele uprav a supportu.\nAle to je sakra rozdíl "aby odberatel dostal SW i se zdrojaky a moznosti je dale upravovat ", dejme tomu proti opravu či nutnou upravu. A je rozdíl "..aby odberatel dostal SW i se zdrojaky a moznosti je širit. To pak asi moc nevyděláte, když si ten Váš SW můžou zákaznící bezplatně předávat mezi sebou a Vy z toho nic nemáte.\n24. 10. 2015 14:48\nTo je kec. A hlavne je videt, ze dojis na closed source produktech.\nMoji zakaznici si muj SW muzou predavat mezi sebou a presto to nedelaji. Ale aspon si vzajemne reknou - "na tohle pouzivam tohle, je to opensource takze je to cele moje" a pak uz jen doporuci kdo jim dela implementaci a support. A ja z toho jenom tezim, protoze se zeptaji "a kdo dela support tobe?" a tak si to reknou a ja mam praci. Ale ja chapu, ze pro SW dinosaury je problem se naucit delat byznys jink - poskytovanim kvalitnich sluzeb a dalsim rozvojem.\nKdyby to skutecne nemohlo fungovat tak neudela Acquia > $100M obrat za rok...\n24. 10. 2015 15:10\nJá Vás chápu, je to prostě jinak provozovaný byznys.\nProtože jestli má zákazník closed source produkt,k tomu má ve smlouvě zajištěné potřebné upgrade SW na rok,dva zdarma a jinak si support zvládne sám (což dneska dokáže spousta lidí i podniků\nvyjde stejně, nebo třeba levněji než když mu někdo nabídne open source produkt a k tomu si účtuje pravidelný spupport..\nPodstatné je aby si zákazník dokazal sám spočítat co je pro něj výhodnější.A hlavně se o tom správně sepsala smlouva, aby pak nedopadl jako Praha s Opencard :)\nMyslite, ze projekty jako registr SPZ jsou v pohode se "smluvne zajistenym" upgrade "na rok, dva zdarma"? Myslite, ze to vyjde levneji nez kdyby to bylo od zacatku jako opensource?\n24. 10. 2015 20:11\nA mohl bych se zeptat, jak si to "jako opensource " představujete? Asi tak, že by to sice ta firma naprogramovala mnohem levněji (mohlo by být), ale se stejnými chybami jako jsou. Načež by tedy předala státu zdrojové kódy, at si tedy najme a zaplatí jinou firmu, která mu ty chyby opraví? Nenapadlo Vás, že by to vyšlo třeba ještě daž?\nStat by si mohl najmout jinou firmu, s mensi koncentraci bastliru a nechat to prekopat nebo znovu napsat.\n24. 10. 2015 20:30\nA myslíte že kdyby projekt registru vozidel byl dodaný včetně zdrojáku, tak to vyřeší to že byl zadán bez výběrového řízení, migrovaná data z původního systému byla na rozdíl od testovacích dat nekonzistentní, dodavatel neuměl udělat migraci bez omezení provozu, klientské počítače na servisních místech nebyly v doméně (takže nastaly problémy s certifikáty), uživatelé nebyli dostatečně vyškoleni, nefungovaly správně tiskárny, centrálních registry na MV neunesly zátěž, odpadnul storage HW atd.?\n24. 10. 2015 22:11\n1) pri nejmensim by bylo mozne to rozumne nezavisle auditovat\n2) urcite by se nasel nekdo schopnejsi kdo by mohl a chtel prevzit spravu a rozvoj na rozdil od totalnich amateru kteri evidentne neco zbastlili v nejakym M$ gui lepitku. treba by se nasel nekdo tak dobry, ze by z toho udelal neco funkcniho bez nutnosti zacit uplne od nuly a cele to zafinancovat znovu\nDodani vcetne zdrojoveho kodu a moznosti nakladat s nim libovolne je prokazatelne dobry bic ze strany zakaznika a vyrazne narovnava nepomer sil dodavatel - odberatel. Je blby, ze ve statnim proste nefunguje to co v soukromem sektoru(znatelna poptavka po tom mit u sebe pod svoji kontrolou data i program) protoze maji zamestnanci (jak politici tak i urednici) NULOVOU odpovednost, NULOVY strach o sve teple misto.\n25. 10. 2015 8:44\nAle v tom je přece ten problém, ne? Jak sám píšete " evidentne neco zbastlili v nejakym M$ gui lepitku"-tož to je právě ten zdrojový kód který by musel někdo převzít a udělal z něj ze by z toho udelal neco funkcniho (tedy zase v tom M$ gui lepitku)-že by to opravoval čistě v editoru, řádek po řádku se mi nechce moc věřit. Prošel tisíce řádků kódu, zanalyzoval všechny souvisloti, opravil všechny nahlášené i nově nalezené chyby...\nNemyslíte si že pak by už skutečně bylo i pro něj jednodušší začít uplne od nuly a naspat si vlastní program kterému bude od začátku rozumět?\nMimochodem, když píšete o zafinancování, tu opravu staršího zmršeného kódu by mu taky musel stát/úřad zaplatit. Nebo tedy předpokládáte že open source SW pro státní správu budou programátoři vyvíjet i upravovat zadarmo?\nAle jinak, se divím že to takhle nefunguje jinde než právě v SW. Totiž když si někdo (i úřady) koupí (či daj´í zhotovit na zakázku) nějaký produkt, a pak zjistí že ten produkt má chybu, tak jdou přirozeně za dodavatelem, aby mu ho na svoje náklady opravil. A to tedy bud ze zákona jako reklamaci, nebo ze smlouvy. Takových hlupáků, kteří mávnou nad zárukou (či smlouvou) rukou, odnesou ten produkt do opravny a si ho sami ze svých peněz dají opravit asi moc nebude. Ovšem na druhé straně, ani žádné "open source " opravny které by mu zadarmo opravily se taky moc nenajde :)\n26. 10. 2015 16:40\n1) Možnost audit je přece možné zakotvit do smlouvy. Ovšem počítejte s tím, že zakázku získá nějaká firma "tradičním" způsobem, bude to předražené, a výstup bude k ničemu.\n2) Aha. Já zapomněl, že GUI lepítka jsou pro amatéry, a nejefektivnější je "tradiční" vývoj ve vi na terminálu vt220 :)\nAd Je blby, ze ve statnim proste nefunguje to co v soukromem sektoru - zvláštní je, že soukromý sektor nepotřebuje mít ke svým agendám (účetnictví, mzdy, sklady atd.) zdrojáky, nemluvě o infrastruktuře (OS, directory services, DB, web servery, desktop, office apps). A přesto netrpí na problémy, které podle vás nějak magicky vyřeší dodání zdrojáku aplikace. Ono to asi nebude o zdrojáku, ale spíš o způsobu zadávání zakázek (včetně korupce), zadávání požadavků, řízení projektů atd. Což je to celou dobu tvrdím.\nTaké je to o celkové síle zákazníka. Malý zákazník si koupí close source produkt a zaplatí málo a na druhou stranu firma vydělá na tom že těchto malých zákazníků má hodně. Silný zákazník, který také chce bezpečnost produktu (např. banky), nakupuje ne produkt, ale práci, tu práci někdo převezme a zkontroluje. Nakupuje tak, že skoro veškerou dodávanou IT práci nakupuje s veškerými exkluzivními právy nad dodávaným softwarem. Jediné, co autorovi zůstane, jsou nepřenositelná autorská práva, ale veškeré práva na jakékoli užití distribuci je na zákazníkovi. Platforma doufejme přispěje k tomu, že města se kolektivně budou chovat jako silný zákazník. Na rozdíl od té banky, které software přirozeně nedá do opensource, protože jiná banka by toho mohla využít, města si nekonkurují. Nikdo se nepřestěhuje z jednoho města do druhého, protože to druhé má lepší spisovou službu, zveřejňování petic nebo klikací rozpočet. (nemluvě o agendách, které občan ani nevidí).\nOpen source v tomto případě naprosto není plán, že produkty programuje nějaký student za pár korun. Dobrý výsledek je treba férově zaplatit. Ale podstatné je, že jednou naprogramovaná agenda se využije mnohokrát.\n25. 10. 2015 16:31\na z pohledu byznysu ma autor DOBRE naprogramovane a uzivatelsky DOBRE udelane agendy dost velkou pravdepodobnost, ze tem dalsim mestum bude taky dodavat support a rozvoj aplikace.\nMohl bych se zeptat, co míníte pod pojmem "a rozvoj aplikace" ? Míníte tím snad že by třeba tu verzi programu s funkčnosti a v souladu s platnou legislativou k určitému datu, si mohly ty další uřady předat (či někde stáhnout) zdarma-ale veškeré další úpravy by si musely objednat a platit? Bohužel, Vás musím upozornit že tenhle nabízený způsob rozvoje open source ve státní správě nefunguje. Tohle totiž vůbec není nějaký "běžný open source SW" kde by si mohli na úřadě říct "nám tohle stačí, my žádný další vývoj nechceme", v okamžiku kdy se změní legislativa, oni si musí zajistit provedení změn ve všech svých programech, jinak riskují-nejen milionové pokuty od státních kontrol, ale i žaloby a arbitráže od občanů a podnikatelů. Takže-tedy při započtení všech nákladů vývoje (což by ten autor udělat musel) by je to vyšlo stejně, možná víc draho..\nAle zase naopak- autor pokud nabízí SW pro státní správu, tak s tím musí počítat a musí nabízet SW s tím že mu bude poskytovat dlouhodobě (v řadě let) onen nutný rozvoj aplikace - s tím musí počítat ve svých nákladech do budoucna at to vyvijí pro jeden úřad nebo " doufá "že se mu jich možná přihlásí víc..\n25. 10. 2015 19:40\nTy ses fakt magor.\n25. 10. 2015 22:46\nSice jsem se zapojovat nechtěl, ale prostě mi to nedá.\nČlověče, co to proboha pořád melete? Chápete, že to OpenSource, tedy ten zdrojový kód, který ten úřad dostane, je jen něco navíc? Jinak se vše bude nejspíše odehrávat stejně jako v současnosti? Prostě zdrojový kód je mimo jiné pro zákazníka (úřad) pojistka, že když něco selže, bude cesta jak pokračovat, aniž by se muselo začínat oproti closed source úplně od začátku. NEPLEŤTE do toho pořád nějaké komunity či nějaký běžný OSS software obecně!!!!!\n25. 10. 2015 23:49\nOk,pro mne tohle vysvětlení naprosto, naprosto stačí. Ovšem co je podstatné, aby toto bylo naprosto jasně a pravdivě řečeno i těm zástupcům úřadů v rámci té v článku zmíněné iniciativy Otevřená města.. protože říct jim "žádejte k programu i zdrojový kód protože to je pro vás pojistka, že když něco selže, bude cesta jak pokračovat", to je "iniciativa", tipnu si - kdyby byla řečena na půl minuty, kdyby se to pořádně roztáhlo tak na jeden snímek prezentace,čili tak dvě minuty pozornosti. A tím tedy celá iniciativa končí, děkujeme a můžete jet domů Copak nechápete jak by to vypadalo směšně?\nA že tedy podobné iniciativy v podstatě tyjí právě že a z nejasné definice open source, že tedy mohou negarantovaně v informacích mixovat a naznačovat všechno dohromady? Jak zdrojový kód jako pojistku, tak levnější vývoj, tak širokou komunitu, tak i běžný OSS software zdarma?\nNějak jsem vás nepochopil. Použití stávajícího OSS nic nevylučuje! Když dám příklad, ta linux na desktopu a nahrazení M$ Office za LibreOffice je právě to "použití stávajícího OSS zdarma" (tedy bez plateb za licence). To se ovšem netýká specializovaného SW pro různé agendy a o ten jde pochopitelně taky. Fakt nevím, co je na tom směšného. Pokdu považujete za směšné to, že zákazník nebude existenčně závislý na jednom konkrétním dodavateli, pak je u vás asi něco špatně. Mmch na OpenSource není nic nejasného.\nOpravdu, musím opakovat to co jsem napsal výše, že se minimálně v této diskuzi-i v tom článku dost mixují pojmy, takže se o to vlastně schová všechno-a výsledek nemusí být nic.\nCož je vidět i na Vašich argumentech\n1. Pokud hovoříme o Open Source (oba rozumíme co se tim myslí), tak do toho nemixujte Linux zdarma ani LibreOffice zdarma. Sice je by to možná byla pro uřady jiná výhoda-ale zase narážíme na jiné problémy-sám dobře jak dlouho to řešil Mnichov. Tím ten výčet ale končí, žádný (další) specializovaný SW pro různé agendy státné správy zdarma není a nebude\n2. Pokud tedy hovoříme čistě o Open Source , hovořme čistě o Open Source - o jeho výhodách i nevýhodách na našem trhu.\na) Když například hovoříte o "agendách" (pro města,obce) -jak jsem tu v jednom příspěvku psal, jejich ceny u closed SW jsou tak nízké (v řádu tisíce korun za licenci) že se těm městům/obcím nevyplatí někomu platit za úpravy jejich kódu (pokud by byly uvolněny jako Open Source), protože při cenách programátorské práce by jim to vyšlo mnohem dráž než nákup nové agendy.\nb) Pokud tedy hovoříme o SW v ceně milionů/desítek milionů, tedy skutečně zakázkový vývoj pro určitého zákazníka. Tohle většinou dělají pouze centrální orgány a největší města - ty menší na to stejně nemají, Ale to si myslím že je širší problém než jim říct "dojednejte si to jako Open source". Definoval bych to asi takto-sám ten investor by si měl předem odhadnout jaké nutné udržovací náklady na ten SW budou v příštích letech kvůli nutným aktualizacím.A i toto nějak zohlednit ve výběrovém řízení- a smlouvě-ať mu třeba dodavatel nabídne kvalitní cenu za tuto údržbu, nebo už předem oddělí od smlouvy a dají někomu jinému.Ale pak je skutečně naprosto nutné to právnicky čistě zformulovat v té smlouvě-pouhý odkaz na to že to je Open source nestač´í...\nA vlastně na závěr-ale už jsem to tu psal-než se pořád odkazovat na výhody celosvětového společného Open source, si napřed zanalyzovat zda má výhody v našem malém státu,s odlišným (málo frekventovaným) jazykem, se spletitou často měněnou legislativou která si tak vyžaduje časté a urgentní změny v programech..s poměrně malým okruhem zákazníků (tuším těch velkých měst pro zakázkový vývoj jestli je tak 10, celkový počet obcí je u nás 6 000)-jaké mají rozpočtové příjmy-i na ten SW..Jaké jsou požadavky těch případných open source firem kolik by ony chtěly dostávat zaplaceno za ty úpravy... atd....\nOstatně-skutečně zajímavá by byla buď konference-a nebo tedy i článek na téma "Jaké je jsou výhody Open source ve státní správě" (a kdo to platí)-s příklady ze zahraničí. Ovšem-jak ovšem napsal na začátku, nikoliv na příkladech "co je zdarma"-viz ten Linux a OpenOffice", ale pouze čistě Open source, tedy uřední agendy s uvolněním, zdrojového kodu.Jak je to tam prováděno, kolik se ušetří, nebo zda státy vyplácejí "dotace na rozvoj open source", atd...\n28. 10. 2015 13:55\n>a) Když například hovoříte o "agendách" (pro města,obce) -jak jsem tu v jednom příspěvku psal, jejich ceny u closed SW jsou tak nízké (v řádu tisíce korun za licenci) že se těm městům/obcím nevyplatí někomu platit za úpravy jejich kódu (pokud by byly uvolněny jako Open Source), protože při cenách programátorské práce by jim to vyšlo mnohem dráž než nákup nové agendy.\nSamotný software nestojí tolik. Ale přechod na něj je zatraceně drahý. Ono to není jen o koupi agend, ale o nasazení celého řešení, školení celého personálu, školení IT, přípravě software (desítky hodin práce). Tam už cena do milionů dosáhne snadno. Konkrétní zakázky jsem tu již odkazoval.\nPokud tedy nastane problém který stávající systém neumí, přejít místo jeho opravy na nový systém který má svoje vlastní mouchy, zpočátku bude znamenat neefektivitu úřadu (než se úředníci naučí pracovat v jiném prostředí) opravdu není dobrý nápad. Najmout si schopného programátora vyjde určitě levněji.\nA mimochodem, to co jsi odkázal ty nemělo s agendovým SW nic společného. Ukaž mi modul pro matriky, správu veřejných zakázek a takové věci… Účetnictví a sklad opravdu nejsou úřední agendy.\n28. 10. 2015 17:05\nTohle už by právě bylo na čistě konkrétní diskuzi prácovníků státní správy, o tom lkterý konkrétní SW státní správy je řekněme tak špatný - a hlavně která firma je tak nekomunikující že požadované potřebné problémy neřeší. Protože, už jsem tu napsal výše, tak veškerá existence a budoucnost těch zavedených firem pro SW pro státní správu, je právě v tom že velmi rychle veškeré potřebné a požadované změny (kvli změnám legislativy) provádějí a ty aktualizace zákazníkům dodávají. Za cenu nějakého nevelkého ročního upgrade.\nProtože bez toho, to už jsem taky napsal, on ten trh zákazníků není nijak velký,,takže kdyby nějaká firma napsala SW pro státní správu, ale pravidelně ho neuaktualizovala tak ho za chvilku nemá komu prodávat a brzo zkrachuje..\nOvšem, vidím tu jiné nebezpečí, a škoda že si ho v tom návalu nadšení pro open source nikdo nevšiml. Totiž, dát zdrojový kód do rukou těm vedoucím IT na úřadech může znamenat, že naopak budou nárokovat změny které vlastně potřeba nejsou -a pak je tedy zadají naprogramovat spřáteleným firmám (nebo programátorům kamarádům, nebo třeba vlastní soukromé IT firmě), a potom výdaje na SW budou vysoce narůstat...\nNo a samozřejmě největší nebezpečí je v neustálých legislativních změnách, které mají na svědomí jak poslanci, tak centrální úřady- proto se musí provádět stále nová a nová školení, proto se musí neustále přepracovavat SW, proto se musí přidávat stále nové agendy, proto často současný SW (i přes aktualizace) nestačí a musí se kupovat stále nový... Ale to open source vlastně nevyřeší-a počítam že ani celosvětově na to není používán,,\nMyslí, že pokračovat dále nemá smysl. Už jen toto:\n"Ovšem, vidím tu jiné nebezpečí, a škoda že si ho v tom návalu nadšení pro open source nikdo nevšiml. Totiž, dát zdrojový kód do rukou těm vedoucím IT na úřadech může znamenat, že naopak budou nárokovat změny které vlastně potřeba nejsou -a pak je tedy zadají naprogramovat spřáteleným firmám (nebo programátorům kamarádům, nebo třeba vlastní soukromé IT firmě), a potom výdaje na SW budou vysoce narůstat..."\nje kardinální nesmysl. Dále pořád dokola řešíte nějaké úpravy kvůli legislativě, které ale s OSS nijak nesouvisí, ty se musí dělat tak jak tak. Takže já to shrnu:\n1. Výhoda (či spíše jedna z výhod) OSS je nezávislost na konkrétním dodavateli.\n2. Nevýhoda nepadla ani jedna - tady nepočítám předchod, ale konkrétně provoz.\n30. 10. 2015 19:44\nVíte, opravdu se nemůžeme shodnout na tom základním.. Mohl by jste mi tedy odpovědět Vy, třeba se pochopíme líp.\nKdyž tedy píšete ".. Dále pořád dokola řešíte nějaké úpravy kvůli legislativě, které ale s OSS nijak nesouvisí, ty se musí dělat tak jak tak."\nTakže co jiného máte tedy v souvislosti s OSS na úřadech veřejné správy ve městech/obcích na mysli,než ty úpravy kvůli legislativě?\n31. 10. 2015 11:54\nPřečtěte si ten můj příspěvek ještě jednou, SPECIÁLNĚ bod 1.\n31. 10. 2015 12:57\nJá jsem přece ten ," SPECIÁLNĚ bod 1" četl, a proto jsem přece tu otázku položil. Píšete "v bodu 1 Výhoda (či spíše jedna z výhod) OSS je nezávislost na konkrétním dodavateli."\nTakže se opět ptám v čem se ta výhoda u veřejné správy projevuje, kromě " úpravy kvůli legislativě" projevuje?\nProtože-ona ta ´vyhoda jak je napsáná je logicky špatně-zákazník je vždycky nezávislý na konkrétním dodavateli-vždycky si může (na začátku) koupit od kteréhokoliv dodvatele co chce. Takže tedy logicky předpokládám, že onu nezávislost "na konkrétním dodavateli." se rozumí až v případě požadavku nějakých změn, nich wahr?\nA ted tedy jaké požadované změny máte na mysli? Upravy kvůli legislativě to podle Vás nejsou, úpravy nějakých funkčních chyb předpokládám i ten původní dodavatel opraví podle smlouvy (v bezplatných aktualizacích). Těžko by jste taky jako výhodu OSS zvýraznoval že zákazník bude platit 2x-napřed původnímu dodavateli a potom nějaké jiné firmě za opravu chyb ( které má mít opravené zdarma ze smlouvy či záruky).\nTakže mi zbývá nějaká nedefinovaná množina "jiných úprav" než legislativních, o které by měly mít úřady obcí/měst-zájem. Mohl by jste nějaké z nich namátkou jmenovat-aby za ně tyto měly zájem vydávat další peníze ze svých omezených rozpočtů?\n(jen taková poznámka-datová základna je téměř vždy fyzicky oddělená od programu. Tudíž pokud by šlo o nějaký, jiný pohled na data, jiný výstup dat, bylo by mnohem jednodušší,rychlejší a taky mnohem levnější..udělat samostatný jednoúčelový prográmek s těmi daty pracující - než pracně analyzovat, upravovat, taky testovat, znovu překládat, atd...původní rozsáhlý program.Jakože tedy-už jsem tu o tom psal,v případě OSS vlastně nejde o provedení nějaké úpravy ve zdrojáku (to leda jako nouzovka na pár dní)-ale o celý budoucí vývoj pararelní větve toho programu. Což je zase o úplně jiných penězích..\n25. 10. 2015 17:36\nMýlíte se v tom závěru v poslední větě. ".. Ale podstatné je, že jednou naprogramovaná agenda se využije mnohokrát." Tohle totiž nemá s open source nic společného, tohle už nabízejí komerční SW firmy městům už dávno-že si spočítaly kolik je v republice měst a kolik obcí-a vytvářejí pro ně společně SW pro jejich agendy za nevelké ceny podle počtu licencí. A to dokonce tak že mají odborníky (v právu, ekonomice, ad) , kteři hlídají jaké se projednávají zákony a jejich změny, tudíž už ten SW vytvářejí v předstihu, takže ho mohou nabídnout a dodat městům a obcím už v době kdy se jich začne týkat..\nZatímco-kdyby to mělo být podle Vaší představy,tedy že by ta společná iniciativa města vzejít od měst-tedy že až se ta města dohodnou (v potřebném počtu), jaký SW pro nějakou agendu společně potřebují, až by se dohodla na nějakém společném financování (kolik dá třeba každé z nich), až potom by oslovila nějakou firmu..( vlastně oni ani oslovit nemohou-protože zákon jasně říká že musí stejně vyhlásit výběrové řízení)-než by to ta firma (které by do toho kecali jako společný zákazník-zástupci desítek měst se svymi požadavky),naprogramovala-tipoval bych že mezitím už se zase změní zákon a ten vyvijený SW bude k ničemu , a můžou začít od začátku..\nAha… Jasné, to dává smysl. Můžou začít od začátku. Protože Gordic, VERA a Marbes taky při každé změně legislativy píšou celý systém od začátku. Vůbec se tyhle systémy neprogramujou s ohledem na flexibilitu řešení.\nDalo by se říct bohužel, ano jistě že pokud se během vývoje (který trvá třeba řadu měsíců i déle) náhle změní legislativa (nebo se ten zákon nakonec neodhlasuje) tak je nutné někdy vyhodit celý ten zdroják do koše,protože je neprodejný. Což je tedy v případě komerční firmy její riziko, ona ten svůj SW potom v nabídce úřadům neprodá.\nSamozřejmě něco jiného jem pokud si úřad ten program u té firmy objedná, a než se vyvine, tak se změní legislativa. Potom mu ten vývoj zaplatit musí-i když je jí k ničemu. Ale naprosto podobně je na tom to "sdružení měst" nebo jak to nazvete, když si společně objednají u nějaké firmy SW a než se to celé dohodne a naprogramuje, tak se ta legislativa změní. Tak to samozřejmě ta města zaplatit musí, i když je jim pak ten SW k ničemu,\nP.S. Pokud tedy hovoříte o flexibilitě, musíte se zeptat vůčí čemu být flexibilní.Pokud řeknete že vůčí legislativě a zákonům, které se mohou kdykoliv a zcela nečekaně měnit,podle fantazie a dohod politiků, tak potom zjistíte že právě v těhle úpravách je největší cena komerčního SW pro státní správu, který je musí neustále aplikovat. A nikdo - a žádná open source komunita to současně garantovaně a levněji delat nebude-.\nNe, ty informační systémy se rozhodně celé za ty roky nepřekopávají. Upraví se modul tady a modul támhle, předělají se tabulky a šablony, ale základ IS je stále stejný. A samozřejmě, právě to že je v těch úpravách největší cena těchto produktů zároveň znamená že zadání výběrového řízení zahrnující jako jednu z podmínek Open Source neznamená velký problém pro příjem firmy co to stvoří – úřady si od nich stejně tu podporu platit budou. Fakt nevím proč se tu pořád oháníš komunitou a tím že si myslíme že to bude někdo tvořit levněji.\nA že bych se zeptal,proč se tady o tom celém mluví a proč se vlastně zakládá ta zmíněná iniciativa Otevřená města-ve směru vývoje open source (protože ta má i jiné aspekty). než tedy právě s tím předpokladem že si někdo myslí že " že to bude někdo tvořit levněji."? :)\nJinak by to nemělo smysl-samotná ta iniciativa spolyká spoustu peněz,jak v časech zástupců měst,organizace,na různé analýzy,studie,prezentace,hovoří se o nemalých dotacích pro open source vývoj..a nakonec ten vývoj levnější nebude?\n"tedy právě s tím předpokladem že si někdo myslí že " že to bude někdo tvořit levněji."? :)"\nTady přece vůbec nejde o to, že to někdo bude tvořit levněji, jak jste na to přišel? Ve výsledku sice cena levnějsí být může (nebo nemusí), ale o tom ten open source opravdu není. Nepleťte si to s nějakým linuxem zdarma nebo něco podobného.\nNo bohužel není pravda, že za nevelké ceny. Jako zastupitel, jehož oblast je cca 70 000 občanů jsem za ten rok zjistil, jaké pálky chtějí za v podstatě triviální operace. A další podstatná věc, že informaci (znalost), jak konkrétní agendu zpracovávat, zcela a úplně zůstává u dodavatele softu. Nic, ale naprosto nic nezůstává městu, takže po zániku smluvního vztahu je město na nule. Právě tahle riziko, že město skončí na nule je důvodem akceptace mnohdy nehorázných požadavků od dodavatelů.\nTak to jste se asi špatně díval, nebo špatně informoval-protože já tady vedle vidím nabídku SW firmy pro agendy státní správy,cituju, ceny licencí\n-Daňová evidence vč. knihy faktur a pokladny 1 900 Kč\n-Účetnictví vč. knihy faktur a pokladny 7 300 Kč\n- Skladová evidence 7 300 Kč\nMzdy a personalistika do 25 výplat 6 300 Kč\n- k tomu jádro celého IS zdarma, sítová verze zdarma...Je to pro Váš úřad drahé?\nSorry že neuvadím název a odkaz,nedělám nikomu reklamu stačí dohledat, nebo se u těch firem co dodávají licencovaný aplikační SW pro veřejnou správu pozeptat. S tím že to jsou zavedené firmy s dlouhou tradicí,takže u nich je reálný předpoklad že v tom budou i řadu dalších let pokračovat a dodávat potřebné opravy ve vlastním zájmu.\nJInak ale samozřejmě že pokud si objednáte zakázkovou tvorbu jenom pro váš úřad , tak to zaplatííte i s chlupama a bude to setsakra drahé. A že riskujete že pokud to bude nějaká SW firmička na smluvní zakázky co se za pár měsíců rozpadne, tak potom vám ty potřebné úpravy neudělá--\nA na druhou stranu,dosud jsem tu vlastně neviděl v diskuzi ani jinde nabídku či požadavek open source firem u nás -kolik by ony chtěly za vývoj či úpravy programů-aby se pak nezjistilo že třeba výjdou dráž než ty komerční ..\n25. 10. 2015 22:53\nA máte v tom ceníku taky instalaci, support a změny do budoucna? Nebo si myslíte, že když firma udělá nějaké změny kvůli legislativě, tak si to nechá zaplatit jen od jednoho úřadu? Typicky od toho prvního, kterému to bude poskytovat? :-)\nTo co vyjmenoval jsou hlavně součásti normálního ERP, s agendovým systémem to nemá nic společného. Tam ta cena licence a hlavně nasazení na konkrétní úřad bude mnohem mastnější.\nAha, díky za objasnění, já se v SW pro úřady moc neorientuji.\nWow! Jestli tam maji "autentikaci" zalozenou na tom, ze ti zli hackeri nemaji zdrojaky, tak to je zabezpecini jak v sitich americke administrativy.\nI8you (neregistrovaný) ---.upce.cz\nJak na to tu tak koukám, tak se zpožděním jedné dekády nastal u linuxáků obrovský posun.\nZhruba třetina příspěvků už nezatracuje ribbony\nvzpomínám na ty diskuze z před pěti let ... to byl nářez...\nZa mě klasické menu < ribbon < boční panel (calligra suit)