Nařízení Rady (ES) č. 1762/2004 ze dne 24. září 2004 o správě systému dvojí kontroly bez množstevních omezení pro vývoz některých výrobků z oceli z Moldavské republiky do Evropského společenství\nTento náhled textu slouží k rychlé orientaci. Formátovaný text a další informace k předpisu nařízení 1762/2004/EU najdete na stránkách systému Eurlex, který je provozovaný Evropskou unií.\nNařízení Rady (ES) č. 1762/2004\no správě systému dvojí kontroly bez množstevních omezení pro vývoz některých výrobků z oceli z Moldavské republiky do Evropského společenství\n(1) Dohoda o partnerství a spolupráci zakládající partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Moldavskou republikou na straně druhé  vstoupila v platnost dnem 1. července 1998.\n(2) Stav dovozů některých výrobků z oceli z Moldavské republiky do Evropského společenství byl podroben důkladnému přezkoumání a na základě příslušných informací, které stranám byly poskytnuty, strany uzavřely dohodu ve formě výměny dopisů , kterou se stanoví systém dvojí kontroly bez množstevních omezení pro období ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost do 31. prosince 2006, pokud se však strany nerozhodnou, že systém ukončí dříve.\n(3) Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení se přijmou v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi ,\n1. V období od 29. října 2004 do 31. prosince 2006 a v souladu s ustanoveními dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Moldavskou republikou, kterou se stanoví systém dvojí kontroly bez množstevních omezení pro vývoz některých výrobků z oceli z Moldavské republiky do Evropského společenství, bude muset být při dovozech výrobků z oceli pocházejících z Moldavské republiky, jak jsou uvedeny v příloze I, do Společenství předložen doklad o dohledu v souladu se vzorem uvedeným v příloze II, vydaným orgány Společenství.\n2. V období uvedeném v odstavci 1 bude navíc muset být při dovozech výrobků z oceli pocházejících z Moldavské republiky, jak jsou uvedeny v příloze I, do Společenství předložen vývozní doklad vydaný příslušnými moldavskými orgány.\nVývozní doklad bude odpovídat vzoru uvedenému v příloze III. Bude platný pro vývozy v rámci celního území Společenství. Aby dovozce obdržel doklad o dohledu uvedený v odstavci 1, musí předložit řádně vyplněný originál vývozního dokladu. V každém případě musí dovozce předložit originál vývozního dokladu nejpozději do 31. března roku následujícího po roce, kdy bylo odesláno zboží, na které se doklad vztahuje.\n3. Zařazení výrobků, na které se vztahuje toto nařízení, je založeno na celní a statistické nomenklatuře Společenství (dále je "KN"). Původ výrobků, na které se vztahuje toto nařízení, se určí v souladu s pravidly platnými ve Společenství.\n4. Příslušné orgány Společenství se zavazují, že budou Moldavskou republiku informovat o všech změnách KN týkajících se výrobků, na které se vztahuje toto nařízení, a to dříve, než tyto změny vstoupí ve Společenství v platnost.\n5. Zboží odeslané před 29. říjnem 2004 bude vyjmuto z oblasti působnosti tohoto nařízení. Má se za to, že se odeslání uskutečnilo v den, kdy proběhla nakládka na vývozní dopravní prostředek.\n1. Doklad o dohledu uvedený v článku 1 bude příslušným orgánem členského státu vydán automaticky, a to bez poplatku za množství, o která se žádá, do pěti pracovních dnů poté, co dovozce Společenství usazený kdekoliv ve Společenství předložil žádost. Má se za to, že příslušný vnitrostátní orgán obdrží žádost nejpozději do tří pracovních dnů po jejím podání, pokud není prokázáno jinak.\n2. Doklad o dohledu vydaný jedním z příslušných vnitrostátních orgánů uvedených v příloze IV bude platný v rámci Společenství.\n3. Žádost dovozce o doklad o dohledu bude obsahovat následující údaje:\na) jméno a celou adresu žadatele (včetně telefonního a faxového čísla a případně identifikačního čísla, které příslušné vnitrostátní orgány používají) a identifikační číslo pro DPH, pokud podléhá DPH;\nb) případně jméno a celou adresu deklaranta nebo zástupce žadatele (včetně telefonního a faxového čísla);\nc) jméno a celou adresu vývozce;\nd) přesný popis zboží, včetně:\n- obchodního názvu,\n- kódu (kódů) KN,\n- země původu,\n- země odeslání;\ne) čistou hmotnost, vyjádřenou v kg, a také množství v předepsaných jednotkách, jsou-li jiné než jednotky čisté hmotnosti, podle položek kombinované nomenklatury;\nf) hodnotu CIF zboží v eurech na hranici Společenství podle položek kombinované nomenklatury;\ng) zda jsou příslušné výrobky snížené nebo podprůměrné jakosti ,\nh) navrhované období a místo celního odbavení;\ni) zda je žádost opakováním předcházející žádosti týkající se stejné smlouvy;\nj) následující prohlášení, opatřené datem a podepsané žadatelem, společně s přepisem jeho jména velkými písmeny:\n"Já, níže podepsaný, potvrzuji, že údaje v této žádosti jsou pravdivé a byly uvedeny v dobré víře a že jsem usazen ve Společenství."\nDovozce rovněž předloží kopii kupní nebo prodejní smlouvy, proforma faktury nebo, není-li zboží koupeno přímo v zemi výroby, výrobní osvědčení vydané příslušnými ocelárnami, v nichž byl výrobek vyroben.\n4. Doklady o dohledu lze používat pouze po dobu, kdy pro příslušné transakce zůstávají v platnosti opatření pro liberalizaci dovozů. Aniž jsou dotčeny možné změny platného dovozního režimu nebo ustanovení přijatá v rámci dohody nebo řízení kvóty:\n- doba platnosti dokladu o dohledu se stanoví na čtyři měsíce,\n- nepoužité nebo částečně použité doklady o dohledu lze prodloužit o stejné období.\n5. Na konci období platnosti dovozce vrátí doklady o dohledu vydávajícímu orgánu.\n1. Zjištění, že jednotková cena při dané transakci nepřesahuje cenu uvedenou v dovozním dokladu o více než 5 % nebo že celková hodnota nebo množství výrobků předložených k dovozu nepřesahují hodnotu nebo množství uvedené v dovozním dokladu o více než 5 %, nebude bránit propuštění dotčeného výrobku do volného oběhu.\n2. Žádosti o dovozní doklady a doklady samotné budou důvěrné. Budou určeny výhradně pro příslušné orgány a pro žadatele.\n1. Během prvních deseti dnů každého měsíce sdělí členské státy Komisi:\na) podrobné údaje o množstvích a hodnotách (vypočtené v eurech), pro něž byly vydány dovozní doklady během předcházejícího měsíce;\nb) podrobné údaje o dovozech během měsíce, který předcházel měsíci uvedenému v písmenu a).\nÚdaje poskytnuté členskými státy budou rozepsány podle výrobku, kódu KN a země.\n2. Členské státy oznámí jakékoliv nesrovnalosti nebo případy podvodů, které odhalí, a případně na jakém základě odmítly dovozní doklad udělit.\nVšechna oznámení podaná podle těchto ustanovení budou určena Komisi a budou sdělena elektronicky v rámci integrované sítě za tímto účelem zřízené, pokud nebude z naléhavých technických důvodů nezbytné dočasně použít jiné komunikační prostředky.\nZměny příloh, které možná bude nutné zohlednit při změnách přílohy nebo dodatků přiložených k dohodě ve formě výměny dopisů mezi Evropským společenstvím a Moldavskou republikou, nebo změny provedené v předpisech Společenství týkajících se statistik, celního režimu a společného režimu dovozů a dohledu nad dovozem se přijmou postupem podle čl. 6 odst. 2.\nV Bruselu dne 24. září 2004.\n Úř. věst. L 181, 24.6.1998, s. 3.\n Viz strana 33 tohoto Úředního věstníku.\n Podle kritérií uvedených ve sdělení Komise týkajícím se kritérií identifikace výrobků z oceli, které pocházejí ze třetích zemí a jsou snížené jakosti, jež jsou používána celními službami členských států (Úř. věst. C 180, 11.7.1991, s. 4).\nSEZNAM VÝROBKŮ, NA KTERÉ SE VZTAHUJE SYSTÉM DVOJÍ KONTROLY BEZ MNOŽSTEVNÍCH OMEZENÍ\nDOKLAD O DOHLEDU\n1. Adresát (jméno, celá adresa, země, číslo DPH)\n2. Číslo jednací\n3. Navrhované místo a datum dovozu\n4. Orgán odpovědný za vydání (jméno, adresa a telefonní číslo)\n5. Deklarant/zástupce, podle případu (jméno a celá adresa)\n6. Země původu (a kód nomenklatury)\n7. Země odeslání (a kód nomenklatury)\n8. Poslední den platnosti\n10. Kód KN a skupina\n11. Množství v kilogramech (čistá hmotnost) nebo v dodatečných jednotkách\n12. Hodnota v eurech, CIF hranice ES\n13. Dodatečné poznámky\n14. Schválení příslušného orgánu\nVýtisk pro držitele\n15. PŘÍDĚLY Dostupné množství uveďte v části 1 sloupce 17 a přidělené množství v části 2 uvedeného sloupce\n16. Čisté množství (čistá hmotnost nebo jiná měrná jednotka s uvedením jednotky)\n19. Celní doklad (vzor a číslo) nebo číslo výpisu a datum přidělení\n20. Jméno, členský stát, razítko a podpis přidělujícího orgánu\n18. Slovy pro přidělená množství\nZde se připojí dodatečné stránky\nVýtisk pro vydávající orgán\nEXPORT DOCUMENT (steel products)\n8. Place and date of shipment means of transport\n10. Description of goods manufacturer\nAt on (Signature)(Stamp)\nELENCO DELLE AUTORITÀ NAZIONALI COMPETENTI\nPolitiques d'accès aux marchés, services licences\nTélécopieur: (32-2) 230 83 22\nFax: + 420-22421 21 33\nFax: + 49-61-969 42 26\nFax: + 372-6313 660\nΦαξ (30-210) 32 86 094\nFax (34) 91 349 38 31\nTélécopieur (33) 155 07 46 69\nDirezione generale per la Politica commerciale e per\nla gestione del regime degli scambi\nΟδός Ανδρέα Αραούζου αρ.6\nBelastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en\nFax: + 43-1-711 00/83 86\nPL 00-507 Warszawa\nFax: (48-22) 693 40 21 / 693 40 22\nFax: (351-21) 88142 61\nFax: + 386-1-478 36 11\nFaksi (358) 20 492 28 52\nFax (358) 20 492 28 52


Sportovní sluchátka Urbanears | Alza.cz\nSportovní sluchátka Urbanears\n»Urbanears»Alza»Foto Audio Video»Sluchátka»Sportovní\nSportovní sluchátka Urbanears – doručíme už v den objednávky. Přečtěte si, proč nakupovat na Alza.cz.\n6 důvodů, proč nakupovat Sportovní sluchátka Urbanears na Alza.cz\nSportovní sluchátka Urbanears skladem umíme doručit už v den objednávky! Doručujeme i o víkendu.\nSportovní sluchátka Urbanears – hlavní typy\nUrbanears Plattan II BT modrá Skladem 2 ks\nPodívejte se na produkty seřazené podle ceny od nejlevnějšího v kategorii levné sportovní sluchátka Urbanears


aspekty efektivnosti při volbě profese a školy: přizpůsobují se pražské střední školy potřebám podniků? 8 * - PDF\naspekty efektivnosti při volbě profese a školy: přizpůsobují se pražské střední školy potřebám podniků? 8 *\nDownload "aspekty efektivnosti při volbě profese a školy: přizpůsobují se pražské střední školy potřebám podniků? 8 *"\n1 l idé města / urban people 12, 2010, 3 aspekty efektivnosti při volbě profese a školy: přizpůsobují se pražské střední školy potřebám podniků? 8 * Vladimír Benáček Sociologický ústav AV ČR Praha economic Factors in the choosing of professions and schools: do secondary schools in prague accommodate to the demand? Abstract: The choice of professions and the selection of secondary schools are some of the most important events determining the quality of life. At the same time, enterprises cannot function without properly skilled workers. Schools, too, should avoid producing useless professionals. Families, schools and employers must cooperate before making those decisions carrying long-term repercussions. They must emit and receive the relevant signals that would in the future adjust the supply of specialised young workers (i.e., the entrants to the labour market) to the demand of enterprises for specialists in various professions. In this paper, we study two crucial questions of economic decision-making: (a) How are people motivated in their choice of profession (career) and schools? This is also a decision that deals with the criteria for building human capital; (b) Can enterprises rely on the supply of new qualified workers for filling their future specialised demands? This is also the problem of having school admissions consistent with the structure required by labour inputs with specific skills. By analysing the data for the agglomeration of Prague, we have found that the adjustment of the supply of new specialised workers (i.e., school graduates) to the demand of employers (i.e., enterprises) was quite flexible. Our analysis, working with 28 professional types of secondary schools in Prague, reveals that the choice of school and profession depends primarily on the industrial structure Tato studie byla vypracována s podporou grantu GAAV č. IAA Efektivnost a zaměstnanost v malých a středních podnicích a grantu GAČR č. 403/08/1369. Autor děkuje třem anonymním oponentům za cenné připomínky, které mu pomohly zkvalitnit tento výzkum. 499\n2 stati of both employment opportunities and unemployment threats. As a secondary observation, the structure of new admissions to schools is related to the level of wages, profits, unemployment rates and R&D expenditures in industries. The ensuing adjustment of school graduates (or school enrolment) to changing structures of production in Prague reveals that more extensive public information about vacancies, expansion or shrinking of both employment, output, labour income or unemployment by professions could be an efficient instrument for influencing the labour market consistency of decision making in both families and schools. Keywords: education; human capital; supply and demand for working skills; employment in industries Tato práce se zabývá klíčovou otázkou pracovního trhu: jak jsou lidé motivováni při výběru profese a školy na úrovni středního vzdělávání? Jsou pro ně důležité ekonomické stimuly pracovního trhu, nebo je ekonomicky motivovaný výběr spíše náhodný, či jen doplněk jiných faktorů? Na to úzce navazuje paralelní otázka, kterou bychom mohli nazvat školské podnikatelství : jsou školy pružnými subjekty pracovního trhu a aktivně se rozhodují do jakých oborů mají školy investovat svoje kapacity? Jinak řečeno, jsou české školy schopné reagovat i na poptávku po nových pracovnících ze strany zaměstnavatelů v daném regionu, respektive na poptávku studentů po nových oborech? To vše souvisí i s tím, jaký mechanismus rozhodování je adekvátní pro střední školství, které mnozí považují za atypický sektor ekonomiky, blízký řízení pomocí státní ingerence, a jemuž tržní informace mají málo co říci. Samozřejmě nelze očekávat, že tento dílčí příspěvek dá odpověď na všechny uvedené otázky. Jeho hlavním posláním je otevřít diskusi na tato témata a nabídnout konkrétní metodologii analýzy jako jeden z možných přístupů k dalším studiím. Volba studijního oboru nástupem na střední školu je v podstatě prvním krokem ve specializaci každého člověka ohledně budování lidského kapitálu. Na tuto volbu se můžeme dívat z několika zorných úhlů. Existují rozsáhlé sociologické studie založené na dotaznících, které mají normativní charakter (West et al. 1991; Tang et al. 2008; Newman Newman 2009). Jejich výsledky bychom mohli představit podle následujícího žebříčku hodnot v USA, jež lidé od výběru školy, profese a zaměstnání očekávají: 500\n3 v. benáček: aspekty e F ektivnosti při volbě prof ese a školy 1. Škola by měla umožnit zaměstnání, které dává pracovníkovi pocit úspěšnosti. 2. Profese by měla být zvolena tak, aby v ní pracovník mohl využívat a zvyšovat své schopnosti. 3. Zaměstnání by mělo být zajištěné proti nezaměstnanosti. 4. Profese a podnik mají mít dobrou společenskou reputaci. 5. Zaměstnání by mělo umožňovat služební postup. 6. Pracovní okolí by mělo být kooperativní a s příjemnými spolupracovníky. 7. Mzda má být dostatečná k pokrytí potřeb daného člověka a spravedlivá. 8. Nadřízení v podniku mají být kompetentní a spravedliví. 9. Pracovní doba daného zaměstnání by neměla být v konfliktu s péčí o rodinu a skýtat dostatek času k zájmovým činnostem. 10. Práce by neměla ohrožovat zdraví a nutit ke stresu. Lidé z jiných zemí a z různých profesních skupin mohou výše uvedené hodnotové kulturní faktory řadit odlišně, nicméně výsledky nejsou až tak odlišné, jak například můžeme zjistit z přehledových článků v odborných časopisech (viz např. Singaravelu et al nebo Germeijs Verschueren 2006). Český výzkum otázky Jaké faktory u Vás rozhodují při výběru nového místa? byl publikován v červnu Průzkumu společnosti LMC a agentury Factum Invenio se uskutečnil mezi respondenty a studie společnosti DAP Services 1 vycházela z analýzy psychologických profilů osob české národnosti sesbíraných za poslední tři roky. Jejich společné závěry jsou následující: A) Co nejvíce motivuje zaměstnance: Plat a benefity (47 %) Náplň práce (20 %) Dlouhodobá perspektiva, vize růstu (8 %) Pracovní doba (7 %) Možnost spolupodílet se na řízení a rozhodování (4 %) Týmový duch a otevřená komunikace (4 %) Styl organizace práce (3 %) Kariérní a odborný rozvoj (2 %) Pověst firmy (2 %)\n4 stati B) Co nejvíce demotivuje zaměstnance: Nedodržení dohod Neúspěchy firmy jako celku Žádný platový růst Nemožný profesní a kariérní růst Příliš autoritativní řízení a nevymezené kompetence Nemožnost zapojit se do týmu Přílišná soutěživost a rozporné zájmy mezi týmy pracovníků a obchodníky s jejich produkty, kteří by naopak měli spolupracovat. Je evidentní, že takto normativně vedený výzkum (declared preferences) se odlišuje jak od výzkumu, který pátrá po skutečném naplnění uvedených ideálů jinými formami dotazníků (takových studií je také dostatek a se závěry o nenaplnění většiny daných kritérií), tak od studií, které testují konkrétní projevená rozhodnutí (revealed preferences) o volbě školy a zaměstnání. To posledně uvedené byl také náš případ. Budování lidského kapitálu volbou profese má vždy dvě strany: je to jednak vztah vůči zaměstnanosti v podnicích a organizacích, kterou reprezentuje struktura poptávky po pracovnících různých kvalifikací. Na druhé straně se lidé musí zapojit do produkce těchto kvalifikací, kterou dodávají na trh práce školy. Zaměřili jsme se zde na střední školy (včetně učňovského školství) a vyšší odborné školy v Praze. Je zřejmé, že poptávka po profesích na straně podniků je v tomto případě primární a je na rozhodování studentů (či jejich rodičů), aby se při volbě školy dané poptávce přizpůsobili. Ideální by bylo, pokud by poptávka podniků po profesích byla v rovnováze s nabídkou profesí ze strany absolventů středních škol. To není snadný úkol, protože daný mechanismus přizpůsobování může být značně složitý: volba školy může být ovlivněna naivními představami nezralých lidí ve věku 14 let, zkreslenými informacemi z okolí, módními trendy, dopravními vzdálenostmi, zvláštnostmi Prahy jako aglomerace atd. Bylo by jistě přínosem, kdyby mechanismus volby povolání byl efektivní, respektive kdybychom byli schopni zjistit, které momenty procesu přizpůsobování představují úzká místa a jakým způsobem bychom je mohli napravit. Pokud jde o informace z českého ministerstva školství, už z něho delší dobu přicházejí hlasy, že české děti studují obory, které nemají budoucnost, jak to například charakterizovala tehdejší ministryně školství v Hospodářských novinách 1. března Podle MŠMT české střední (jakož i vysoké) školství 502\n5 v. benáček: aspekty e F ektivnosti při volbě prof ese a školy přispívá k tvorbě nezaměstnanosti a ztrátě konkurenční schopnosti země tím, že produkuje nadbytky ekonomů a absolventů humanitních oborů, zatímco tolik potřebných nových elektrotechniků, strojařů, chemiků, lékařů, zdravotních sester a zejména řemeslníků všech druhů se nám hluboce nedostává. Zda je problém v nedostatku školských kapacit, nebo spíše v nepříliš praktických preferencích zájemců o studium, což už se hůře napravuje, o tom článek nepojednával. Jsou ale tito zájemci opravdu až tak nepraktičtí, že ohrožují sami sebe a stát by měl tudíž intervenovat? Náš výzkum zaměřený na projevené preference ve výběru školy se nemohl nijak široce opírat o zkušenosti z jiných studií. V odborné literatuře je výzkum propojení kvalifikačních struktur školství s požadavky trhu práce poměrně vzácný. Většina takových prací se navíc zaměřuje na prognózy, na rozdíl od našeho důrazu na behaviorální analýzu. Blízkým pramenem ve světové literatuře je kniha W. Müllera a Y. Shavita, která se zaměřuje na vztah mezi vzdělávacími kvalifikacemi (tj. odborností získaného vzdělání) a profesními destinacemi na pracovním trhu ve 13 zemích světa (Müller Shavit 1998). Pro tuto studii jsou jejich poznatky bezesporu významné ze tří důvodů: (a) Poukazují na fakt, že odbornost získaná ve školách je silně korelovaná s volbou zaměstnání. Volba školy je významným rozhodnutím, které ovlivňuje situaci na trhu práce; (b) Existují národní odlišnosti, které stupeň zmíněné korelace značně modifikují, protože šíře cesty přechodu od odbornosti získané na školách ke konkrétní pracovní specializaci může být modifikována institucionálními zvláštnostmi a politikami centra; (c) Ve všech sledovaných zemích se ukázalo, že volba vzdělání úzce souvisí s ekonomickými přínosy zaměstnání. Nicméně, tato studie se od uvedené monografie odlišuje tím, že se zaměřuje na volbu odbornosti (tj. typu školy), a to navíc pouze u středního a odborného vzdělávání. Na rozdíl od předchozí publikace, nás zajímají obecné okolnosti volby středoškolské specializace a už dále nesledujeme, zda absolvent školy jistého typu skutečně do příslušného oboru v práci nastoupil. Z české literatury stojí na prvním místě model pro předvídání vzdělanostních potřeb ROA-CERGE, který momentálně spravuje Výzkumný ústav práce a sociálních věcí (viz Michalička et al. 2007). Tento model vychází z metodiky ROA rozpracované v publikacích Borghans et al. (1996), respektive De Grip et al. (1995). Model rozlišuje na straně poptávky po pracovnících náhradní, expanzní a substituční vlivy, jimž by se měla přizpůsobovat struktura vzdělanostních klastrů. Analýza motivací samotných studentů však není předmětem tohoto modelu. Za zmínku určitě stojí článek M. Franty a T. Konečného, kteří 503\n6 stati za efektivnost středních škol 2 nepovažují schopnost dodávat na trh práce absolventy, po nichž je poptávka (resp. kteří dosahují nadprůměrných výdělků), ale úspěchy jejich absolventů v postupu na prestižní vysokou školu, což vyžaduje kvalitní přípravu a kvalitní výběr žáků (Franta Konečný 2009). Naše chápání efektivnosti vzdělávání je odlišné: jde nám o kvantifikaci souladu struktury profesní specializace středního vzdělávání se strukturou výroby (podniků) a jejího pracovního trhu. Ukázalo se, že velkým problémem této specifikace efektivnosti, která se při intuitivním pohledu zdá být jednoduchá, jsou data. U nás, jakož zřejmě i ve většině jiných zemí, se data o oborové struktuře specializace škol buď nezjišťují v náležitých detailech, nebo existující data o oborech vzdělávání nejsou navržena za účelem komparace školství s profesními požadavky podniků. V českém případě jde o statistickou nomenklaturu kmenových oborů vzdělávání, která neodráží strukturu moderní ekonomiky. Je stále zaměřená na průmyslem vedené třídění oborů, které byly významné zhruba v polovině 20. století, navzdory tomu, že jejich význam mezitím poklesl, aniž se nově vznikající obory (zejména v oblasti služeb) mohly v nomenklatuře výrazněji prosadit. Výsledky prvních orientačních testů rovnováhy mezi nabídkou vzdělávání a poptávkou po něm ze strany zaměstnavatelů však překvapily, když jsme zjistili, že efektivita uvedeného přizpůsobovacího procesu při volbě povolání je dle analýzy pražských dat na poměrně vysoké úrovni. Jejich zobecnění vede až k závěru, že efektivita trhů středoškolského vzdělávání je zřejmě vyšší, než jak by to podle intuitivních laických představ mohlo vypadat. Pracovní trhy by pak byly schopné generovat řešení, kde poptávka s nabídkou vzdělávání nejsou v konfliktu, a dokonce v sobě mají zabudovaný mechanismus, který nabídku s poptávkou přibližují k rovnováze. Existují však i jiné indicie, které nejsou v rozporu s uvedeným optimistických závěrem. Například prestižní kvantitativní studie OECD dochází v tabulkách indikátorů C3 a L7 k závěrům, že 25-34letí absolventi českých vysokých škol pracují v 93 procentech případů na místech, která skutečně vysokoškolskou kvalifikaci potřebují (OECD 2009). Tento soulad mezi nabídkou a poptávkou práce je druhý nejvyšší v Evropě, což je vysoko nad průměrem OECD se 79 procenty. Podobně platy absolventů českého vyššího (terciárního) vzdělávání jsou mimořádně vysoko nad průměrnou mzdou ve státě, a navíc máme u nás jednu 2 V jejich případě se však analýza orientuje pouze na gymnázia. 504\n7 v. benáček: aspekty e F ektivnosti při volbě prof ese a školy z nejnižších měr nedobrovolného zaměstnání mezi zeměmi OECD. Obojí by v případě hlubšího nesouladu mezi nabídkou a poptávkou nemohlo být možné. Jinou otázkou, kterou jsme si v tomto výzkumu položili, bylo, jak se regionální profesní struktura může lišit od národního průměru. Praha je v tomto ohledu vysoce specifickým reprezentantem. Dle studie M. Hampla patřila ekonomika pražské metropolitní oblasti mezi nejdynamičtěji se rozvíjející regiony v postkomunistické Evropě. V letech zvýšila svůj podíl na české zaměstnanosti ze 14,8 % na 17,1 %, přestože její podíl na populaci poklesl na 13 % (Hampl 2008). Současně však Praha zvýšila svůj podíl na produkci země ze 16 % na 24 %, a to zejména zásluhou rozvoje sektoru služeb. Praha zaměstnávala v roce tisíc lidí, z nichž zhruba 35 % představovala denní nebo stálá imigrace zvenčí. Dopad transformace na Prahu se tudíž musel úzce dotýkat jak struktury škol, tak rozhodování o profesích. Kvalita středního školství se ve světě považuje za stěžejní faktor přípravy mladých pracovníků pro volbu budoucího povolání tudíž struktura pražských středních škol v mnohém předurčuje kvalitu zaměstnanosti, a to nejen v pražské aglomeraci. Navíc Praha je regionem výrazně odlišným od zbytku země: 82 % její produkce se dosahuje ve službách a jen 8 % v průmyslu. Průměrná mzda představuje 135 % celorepublikového průměru. Bylo by proto přirozené očekávat, že se struktura pražských středních škol bude orientovat na výrazně jiné profese než ve zbytku země, čemuž se budou muset přizpůsobovat i školy. Je tomu ale skutečně tak? teoretické podklady, souvislosti a podmínky Každá ekonomika se skládá z různých odvětví a oborů, které dohromady produkují HDP. Jak se rozvíjejí spotřební nároky lidí, jak postupují inovace, jak se mění vybavenost země kapitálem a lidmi a jak postupuje globalizace tak se také mění nejen oborová skladba výroby, ale také nároky na profese, jak to vyplývá z nutnosti specializace (Krugman Obstfeld 2003: ). Výsledkem toho je výrazně nesouměrný vývoj jednotlivých sektorů ekonomiky, jehož proces neustálé proměny nazval J. A. Schumpeter kreativní destrukcí. Pražská zaměstnanost byla ještě před 20 lety poznamenána výrobou strojů, elektrotechniky, chemie a oděvů, která nyní už téměř neexistuje a místo níž nastoupilo bankovnictví, software, cestovní ruch a obchod. Na to vše muselo reagovat pražské školství a s ním i rozhodování o budoucím povolání. Školství je zvláštním výrobním oborem: je vlastně výrobou stěžejního výrobního faktoru, jimž je lidský kapitál. Ten by měl být strukturován 505\n8 stati podle specializací požadovaných národní, respektive lokální ekonomikou, která se dynamicky mění v čase. Je překvapující, že sociologická teorie se tomuto aspektu efektivnosti začala věnovat až poměrně nedávno. Byl to zakladatel teorie lidského kapitálu J. Mincer, který přišel s myšlenkou, že volba vzdělání není náhodným procesem (Mincer 1974), je to svým způsobem podnikatelská aktivita s budováním vlastního lidského kapitálu. Kalkul specializace je sázkou do životní investice, u níž se musí počítat s návratností, jakož i s poptávkou potenciálních zaměstnavatelů. Proto jsou kritéria volby pracovní specializace stejnou otázkou jak pro studenta, tak pro školu, která ho má k tomu připravit. Oba se musí chovat stejně racionálně a přizpůsobovat se poptávce ze strany podniků. Je naivní si myslet, že volba povolání je věcí záliby mladých lidí a pouhou hrou v oblasti normativních kritérií rozhodování, jak bylo řečeno v úvodní kapitole. Mincer a poté jeho následovník Becker se původně zaměřili na volbu povolání v závislosti na očekávané mzdě. Jak se však brzy ukázalo, byl to jen jeden z mnoha aspektů tohoto rozhodování. Vztahy rozhodování o škole a budoucí pracovní specializaci jsou tak složité, že jejich empirická zjišťování se omezovala buď jen na stranu poptávky po školách, nebo jen na stranu poptávky po pracovnících. U prvního šlo zejména o případové studie konkrétní školy či profese zpracované pomocí dotazníků (Borchert 2002), což vedlo k metodologicky neukotveným závěrům. Druhý přístup aspiroval zase jen na zkoumání poptávky po profesích z hlediska výrobců, jak ji prezentoval například D. Hamermesh (1993). Ten představuje druhý extrém, kde přísně axiomatický přístup k metodologii nedává studentům a školám možnost změny ve strategii specializace v delším horizontu. Slabinou tradičních sociologických přístupů popsaných Borchertem jsou právě ony dotazníky (Borchert 2002). Výsledky průzkumu o volbě školy a profese se pak nemohou odpoutat od zvolených otázek, které tíhnou k idealizaci výběru. Jejich závěry například jsou, že taková volba závisí jak na studentově okolí (rodiče, kamarádi, média, finanční možnosti rodiny, vzdálenost a pověst školy, móda atd.), tak na jeho osobnosti (talent, psychické a pohybové schopnosti, prospěch, záliby atd.), jakož i na příležitostech daného povolání (mzda, kariérní postup, stres, náklady specializace atd.). Umožňuje sice, aby respondent dodal váhu každému faktoru tyto váhy jsou však příliš intuitivní a podléhají normativním předsudkům. Často se zjistí, že deklarované faktory rozhodování byly v konfliktu s projevenými preferencemi reálného rozhodování. 506\n9 v. benáček: aspekty e F ektivnosti při volbě prof ese a školy V této studii se pokoušíme o komplexnější přístup, který se striktně drží preferencí projevených skutečným nástupem do školy s určitou profesní specializací. Jde nám o analýzu regularit při výběru kvalifikace subjekty vzdělávání (těmi jsou studenti a vedení škol) v závislosti na konkretizované poptávce po profesích, a to na úrovni nástupu do některého z jejich 28 oborů. Naší výchozí úvahou je, že racionální volba povolání musí v první řadě zvažovat dynamiku poptávky po profesích tj. to, jak se vyvíjí zaměstnanost v různých oborech. Zde vyvstává jeden dříve opomíjený, přesto velmi podstatný aspekt volby školy: přednost dostává nejen obor nabízející vysokou kvalifikaci, ale také ten, který umožňuje pružně reagovat na strukturální změny ekonomiky. Moderní vzdělání dává evidentně přednost gymnáziím, u jejichž absolventů se pěstuje právě tato pružnost. Metodologickou otázkou je, do jaké míry jsme schopni interpretovat zjištění na mezo-úrovni 28 oborů s efektivností chování jednotlivců nebo škol na mikro-úrovni. Zde se budeme opírat o předpoklady modelové dedukce, které jsou obvyklé pro analýzy agregovaných dat představujících projevené preference: budeme předpokládat homogenitu chování jednotlivců uvnitř skupin, reprezentovaných zde studijním oborem. Vlastnosti skupiny se interpretují jako výsledek rozhodnutí subjektů ve skupině zahrnutých, který je charakterizován průměrem, kolem něhož samozřejmě v realitě existují různě rozložená individuální rozhodnutí. Toto rozložení se už dále z daných dat nedá zjistit. V regresích je přiřazeno náhodnému členu rovnice. Klíč ke stabilnímu růstu ekonomiky s relativně nízkou nezaměstnaností představuje volba školy podle oborů, které se rozvíjejí podle různých ukazatelů růstu a dlouhodobého zhodnocování investic do vzdělání. Pružnost takového rozhodování může být omezována nedostatkem informací. Vzdělání je sice v první řadě investicí do soukromého statku, nicméně zasahuje významně do oblastí veřejných statků, kde státní regulace a zprostředkování studia hrají významnou roli. Je tudíž veřejným zájmem, aby i státní orgány řízení vzdělanosti měly přehled o tom, jaké rozvojové faktory ekonomiky určují volbu vzdělání a jaká rizika zde existují. Žádná reforma školství nemůže opomenout tuto zásadní vazbu mezi školami a podniky. Naše kvantitativní analýza vycházela z úvahy, jaké faktory se nám nabízejí pro ověření hypotézy o tom, že oborová struktura stavů studentů středních škol (SŠ), respektive struktura jejich absolventů, by měla úzce záviset na struktuře různých charakteristik výrobní sféry (tj. poptávky podniků a zaměstnavatelů). Poptávka po pracovnících v Praze, jak jsme se přesvědčili v analýzách Veselý 507\n10 stati et al. (2007) a Benáček Brzobohatý (2008), na jejíž data a rozbory tato studie navazuje, míří v podstatě jen do oblasti neustále se rozvíjejících terciárních a kvartérních oborů nejrůznějších služeb. Jsou to zejména služby státní správy, vzdělávání, vědy a vývoje, zdravotnictví, bankovnictví atd., čímž se Praha dost odlišuje od zbytku země. Naší základní teoretickou úvahou bylo, že stavy a struktura středoškolských studentů v Praze (tj. nabídka) se musí přizpůsobovat potřebám podniků (tj. poptávce na lokálním pracovním trhu). Úroveň poptávky určují tři kanály: nahrazovací, kde absolventi nahrazují pracovníky odcházející z pracovního trhu (např. odchodem do důchodu apod.); expanzivní, kde školy připravují pracovníky do nových profesí a do nově vzniklých kapacit; útlumová, na kterou školy musí reagovat útlumem příslušných vzdělávacích specializací. Samozřejmě, ekonomické ukazatele jsou různě citlivé na intenzitu toků v daném kanálu. Proto je důležité zvolit dostatečně diverzifikované vysvětlující proměnné, aby tuto variabilitu faktorů poptávky dokázaly pokrýt. volba faktorů k vysvětlení volby školy a profese Vlastní testy závislosti nabídky studentů dané specializace na struktuře poptávky po pracovnících ze strany zaměstnavatelů jsme konstruovali následovně: strukturu výstupů středního a vyššího odborného školství (například v počtech jejich absolventů) jsme prostřednictvím statistických testů konfrontovali se strukturou různých vysvětlujících faktorů získaných teoretickou analýzou. Tyto faktory byly vždy vztaženy k 28oborovému třídění vzdělání podle nomenklatury ČSÚ KKOV Klasifikace kmenových oborů vzdělávání. Vztahy mezi nabídkou a poptávkou po různých oborech středoškolského vzdělání jsme pak testovali v závislosti na následujících faktorech: a) Celková zaměstnanost v zemi, kterou jsme získali ze statistik ČSÚ z výkazů podnikové zaměstnanosti 2006 v pětimístné Odvětvové klasifikaci ekonomických činností (OKEČ). Celkem se jednalo o data z 868 oborů zaměstnanosti v ČR, které jsme museli dále agregovat do oborů KKOV. Proměnná zaměstnanosti na sebe umí vhodně vázat úroveň nahrazovací poptávky. b) Regionální zaměstnanost, kde jsme rozlišovali mezi zaměstnaností v Praze a ve zbytku ČR. Bylo to z toho důvodu, že Praha vzdělává lidi nejen pro zaměstnání na území Prahy, ale do značné míry i pro celou zemi. Důležité je pak kvantifikovat, jak intenzivní je toto propojení pražské a zbývající celorepublikové poptávky po středoškolském vzdělání. 508\n11 v. benáček: aspekty e F ektivnosti při volbě prof ese a školy c) Případně je možné otočit předchozí závislost a vyjít z faktu, že v Praze jsou zaměstnány statisíce lidí, kteří do ní za prací denně dojíždějí nebo se zde kvůli práci i dočasně usazují. Mnozí z nich získali vzdělání mimo Prahu, čímž mimopražské vzdělávání může substituovat vzdělávání v Praze. Lze proto alternativně zkoumat i hypotézu, jak změny ve struktuře mimopražského středního vzdělávání ovlivňují kapacity vzdělávání v Praze. d) Je zřejmé, že změny v hodnotě čisté výroby (resp. prodejů podniků očištěných od plateb za dodávky zvenčí) mohou mít jiný dopad na poptávku po pracovnících, než jak by to vyplývalo z pouhého stavu zaměstnanosti v daných oborech. e) V návaznosti na předchozí si zaslouží pozornost aspekt zvyšování produktivity práce. Zatímco zvýšení výroby zvyšuje poptávku po jejich specializovaných pracovnících, zvýšení produktivity práce může vést ke snižování stavu pracovníků. f) Významnou motivační roli při rozhodování o volbě profese a školy hraje úroveň mzdy v oboru. Je zřejmé, že vyšší plat by měl signalizovat vyšší atraktivitu příslušného oboru a tím i rostoucí počty jeho absolventů. Současně vyšší mzdy signalizují, že i poptávka po daných profesích na straně podniků je vysoká. Na to by školy měly reagovat výraznějším přijímáním nových studentů a s jistým zpožděním (zhruba 4 let) i vyššími počty absolventů. g) Nadprůměrná úroveň nezaměstnanosti absolventů škol v oboru, která naznačuje, že obor trpí lokálním přebytkem pracovníků této odbornosti. Nemusí to být chyba samotných škol pravděpodobnější je nečekaný útlum výroby dané specializace, na což by školy měly reagovat ještě dramatičtějším omezením na straně přijímacího řízení. h) Jako dodatečné ukazatele budeme zkoumat, do jaké míry je dynamika změn v počtech absolventů v Praze spojená s profesemi náročnými na vědu, výzkum a informační technologie. Tyto tři faktory mají navíc další dvě interpretace: jednak představují vyšší hodnotu lidského kapitálu v oboru a jednak mohou být spojeny s dodatečným mimopeněžním přínosem dané práce, který představuje například prestiž povolání. Uvedené faktory rozhodování o profesích a školách jsme v korelační a regresní analýze vztahovali k vysvětlovaným veličinám struktury absolventů, respektive struktury nově přijatých studentů, a to jak na pražských středních a učňovských školách, tak na vyšších odborných školách v třídění do 28 oborů. 509\n12 stati datové podklady k analýze Hned zkraje je nutné upozornit na to, že kvalita analýzy nemůže překročit kvalitu dat, z nichž se závěry uskutečňují. Naše regresní analýza by mohla jít více do detailů, pokud bychom měli k dispozici data v podrobnějším třídění struktur učebních oborů. Kvalita a třídění dat KKOV byly našim úzkým místem. Jiná data o oborech vzdělávání česká statistika zatím ale nemá. Navíc struktura KKOV (na rozdíl od OKEČ) je evidentně zastaralá a těžko slučitelná s moderní ekonomikou služeb. Převod podnikových dat, která jsme měli k dispozici ve třídění OKEČ-5, do pouhých 28 struktur KKOV mohl být v sektorech služeb proveden do značné míry jen intuitivně. Mnohé až příliš obecně stanovené obory vzdělávání nelze totiž jednoznačně přiřadit oborům OKEČ. Typickým je zařazení gymnázií do jednoho oboru KKOV bez uvedení jejich specializace. Přiřazení dat OKEČ ke studijnímu oboru gymnázia představovala nejslabší článek našich podkladů, protože to znamenalo zásah do čtvrtiny údajů, kde jsme mohli konverzi provést často jen na základě hrubých odhadů. Proto jsme pro kontrolu analýzu prováděli vždy za celek a za celek bez gymnázií. Pro případnou další výzkumnou analýzu lze jen doporučit, aby data o studentech podle učebních oborů byla získávána přímo v klasifikaci blízké třídění ekonomických činností. Výchozím bodem regresí byla korelační analýza všech použitých proměnných. Z korelací vyplynulo, že mnohé z ukazatelů jsou mezi sebou vysoce vzájemně provázané (např. struktury nově přijatých a absolventů škol nebo zaměstnanosti v Praze a struktury absolventů). Pro náš další postup bylo důležité si ověřit, zda zvažované teoretické závislosti mezi vysvětlovanými a vysvětlujícími proměnnými mají racionální vysvětlení v rozhodování lidí a zda regresní závislosti nemohou být jen fikcí (tzv. spurious regression). Samotná data o studiu v třídění na obory nejsou homogenní svou velikostí. Existují masové obory (zejména gymnázia a ekonomické školy) současně s miniaturními obory (např. zpracování kůže a obuvi), čímž vzniká problém při hledání společných charakteristik chování mezi nimi. Například v naší kvantitativní analýze bylo důležité zjistit, zda dominantní učební obory (např. gymnázia) nebyly ve svém chování výrazně odlišné od ostatních oborů. Odhady s masovými obory a bez nich však naštěstí nevedly k výraznějším změnám charakteristik odhadů. Podobně jsme museli vyloučit i vliv heteroskedasticity v datech. Struktura zaměstnanosti je odvozená z databáze ČSÚ, která sleduje 868 oborů práce v třídění OKEČ. Na druhé straně třídění oborů vzdělání, 510\n13 v. benáček: aspekty e F ektivnosti při volbě prof ese a školy které jsou v mnohem řidší klasifikaci KKOV, jsme byli nuceni omezit na pouhých 28 oborů. To ve svém výsledku znamenalo převádět 868 oborů OKEČ na výsledných 28 oborů společné klasifikace. Výpočty jsme provedli na datech za roky 2003 a 2006 (tj. za roky zlaté éry českého růstu), čímž jsme mohli testovat dvojnásobný počet vzájemných závislostí. Využívali jsme dále statistiky nezaměstnanosti absolventů středních škol v Praze a v Česku, které jsou vykazovány přímo v třídění KKOV. Údaje o mzdách, výrobě (přidané hodnotě), produktivitě, výdajích na vědu (zastupujících hodnotu lidského kapitálu) a ziscích podniků byly k dispozici pouze za Česko (tj. nikoli za Prahu) a odvozovali jsme je z výkazů podnikových statistik OKEČ. Je nutné podotknout, že tato analýza byla zřejmě prvním kvantitativním pokusem o porovnání profesní struktury vzdělávání s potřebami podniků v Praze. Musela se opírat jen o existující data, která ani zdaleka nebyla navržena za tímto účelem. Výsledky regresí je proto nutné brát jen jako orientační první odhad a jako podklady pro nápravu nedostatků v případě nového výzkumu. Všechny začátky čelí podobným rizikům, což ale nelze považovat za důvod proti vykročení do neznámého terénu. Vztahy mezi strukturou absolventů a poptávkou po středoškolsky vzdělaných pracovnících jsou určitě mnohem komplikovanější, než abychom je mohli plně vysvětlit našimi devíti ekonomickými faktory. Také data za 28 oborů, jež máme k dispozici za časovou řadu pouhých dvou let, pro simultánní odhad regresních parametrů devíti exogenních proměnných nestačí. Tento odhad je značně omezen příliš nízkými stupni volnosti, a proto v původní teoretické specifikaci naráží na nedostatek dosažitelných dat jmenovitě na nedostatečně detailní oborové třídění KKOV. Proto nám často nezbývalo, než provádět testy se třemi vysvětlujícími proměnnými, z nichž jednu jsme obměňovali, už to je však jistý pokrok v porovnání se zkoumáním pouhých korelací. Tím jsme mohli získat obraz relativní významnosti proměnných metodou komparativní statiky. V žádném případě však statistickou analýzu nemůžeme považovat za hlavní přínos této práce, neboť ta nemohla překročit omezení daná nedostatkem dat. Za svůj nejvýznamnější přínos považujeme mapování dosud málo známé oblasti a formování hypotéz založených na datech. 511\n14 stati analýza faktorů zaměstnanosti ovlivňujících strukturu pražských škol Naše testy musely počítat s tím, že aglomerace Prahy zaměstnává téměř dvojnásobek pracovníků, než kolik by odpovídalo počtu jejích obyvatel v pracovním věku a přirozené míře zaměstnanosti. Vysoké platy v Praze také přitahují velké množství pracovníků z dalekého okolí. Školy i zaměstnavatelé v Praze musí proto reagovat i na situaci mimo Prahu. Výchozím bodem této části studie je kvantifikace vztahu mezi výběrem profesí na pražských středních školách a požadavky pražských zaměstnavatelů. V podstatě je to problém dvojího přizpůsobování se poptávce zaměstnavatelů po pracovnících: jednak u profesního výběru školy absolventy základních škol (primární vztah) a jednak u budování profesních kapacit na školách (sekundární vztah). Jak jsme již uvedli, pro jeho testování jsme si vytyčili teoretické (behaviorální) hypotézy související se seznamem potenciálních faktorů závislostí. Protože struktura našich dat má podobu panelu (tj. průřezových dat dle oborů seřazených do dvou let), odhady jsme provedli metodou regresí s fixními a náhodnými efekty dle časové dimenze. V podstatě však byly fixní efekty statisticky nevýznamné mezi roky 2003 a 2006 nebyly výraznější kvalitativní rozdíly v rozhodování o vzdělání. Přestože plné testování teoretického modelu nebylo možné z důvodu nedostatku dat, i tak nám tato analýza dovolila získat dostatek informací, abychom některé zásadní závěry mohli formulovat s jistou věrohodností. Naší výchozí hypotézou je vztah mezi strukturou absolventů pražských středních škol (SŠ) v letech 2003 a 2006 a strukturou zaměstnanosti v Praze. Tyto údaje byly uváděny v počtech lidí. Testování jsme začali lineárním modelem, u něhož lze teoreticky předpokládat, že konstantou by měla být nula a směrnice by měla mít kladné znaménko rostoucí funkce. Výhodou tohoto ukazatele je, že u něj lze poměrně dobře zachytit poptávku po pracovnících nahrazujících roční kohortu odcházejících z pracovního trhu. Předpokládejme pro naši hrubou orientaci, že kdyby v průměru pracovník pracoval 43 let (tj. od 20 do 63 let), pak by se tato směrnice měla přibližně rovnat 0,023 (tj. 1/43), což jsou 2,3 % z pražské zaměstnanosti (vzato jako průměrná závislost za všechny obory), která by se měla ročně nahradit nově příchozími. Pokud by se stav celkové pražské zaměstnanosti nezměnil, 3 pak by se přesuny pracovníků mezi rozvojovými a útlumovými obo- 3 Ve skutečnosti se pražská celková zaměstnanost v letech zvýšila o 3,6 %. 512\n15 v. benáček: aspekty e F ektivnosti při volbě prof ese a školy ry musely vzájemně kompenzovat, čímž by vliv nahrazování na odhadnutý koeficient stále zůstal dominantním. Takto poptávaní noví pracovníci však mohou přicházet ve velkém i z jiných než pražských škol a odhadnutá směrnice u této proměnné by tedy mohla být o to nižší. Samozřejmě, struktura absolventů (ABSOLV) nemůže být formována na základě rozhodování nad jedním ukazatelem, jakkoli dominantní by mohl být. Na základě teoretické analýzy Benáček Brzobohatý (2007) a experimentů s předběžnými testy jejích disponibilních pracovních veličin jsme zjistili, že ze všech možných hypotéz je statisticky nejrobustnější hypotéza, 4 v níž se zaměstnanost v Praze (ZAM_P) v oborech i = 1, 2,..., 28 a letech t = 2003, 2007 kombinuje s proměnnými oborových nezaměstnaností studentů v Praze (NEZAM_P) a ve zbytku země (NEZAM_Z): ABSOLV it = β 0 + β 1 ZAM_P it + β 2 NEZAM_P it + β 3 NEZAM_Z it + ε it Koeficienty β odhadované pomocí regresí statistickým programem STATA jsou uvedeny v tabulkách 1, 2 a 3. Statistické charakteristiky použitých proměnných jsou v tabulce 6. Výsledky naznačují, že pro obsazení pražských středních škol byla dominantní vazba na strukturou pražské zaměstnanosti a jako korekční mechanismy sloužily navíc informace o nezaměstnanostech. Tabulka 2 vykazuje výsledky odhadu se stejnými vysvětlujícími proměnnými, odhadnutými ale pomocí metody náhodných efektů. Považujeme ji za věrohodnější. Koeficienty se sice poněkud změnily, zůstala v nich však zabudována nejdůležitější informace: uvedené faktory jsou skutečně důležité pro vysvětlení struktury škol a jejich absolventů v Praze. Společnou charakteristikou našich odhadů je vysoký koeficient determinace (tzv. goodness of fit), což je u analýzy průřezových dat tohoto typu dosti neobvyklé. Vzato technicky, jako obecná charakteristika odhadu dle tabulky 2, každým rokem se v každém z oborů mohlo za účelem reprodukce proporcionálně obměňovat v průměru 1,13 % pracovníků na základě informací o zaměstnanosti v daném oboru. Tyto počty dále snižovaly údaje o jeho nezaměstnanosti vně Prahy a zvyšovaly údaje o jeho nezaměstnanosti v Praze. Kromě toho obory 4 Uvedené testy byly silně limitovány nedostatečným rozsahem dat a jejich nízkými stupni volnosti. Rozsáhlejší testy tak složitého systému rozhodování, jakým je výběr školy a pracovní specializace, by vyžadovaly, abychom měli k dispozici pozorování za více než 28 oborů a/nebo, a to zejména, za delší období než za pouhé dva roky. Proto se výběr nakonec zúžil jen na tři proměnné, které však vykazovaly vysokou statistickou signifikanci. 513\n16 stati škol přidávaly všude dalších 17,4 absolventů navíc vlivem odhadnuté konstanty (tj. vlivem nespecifikovaných faktorů). Je nutné podotknout, že toto jsou modelové výsledky, které jsou zobecněným zobrazením potenciálních vztahů mezi strukturou absolventů a vybraných vysvětlujících faktorů. Na základě pouhých odhadů samozřejmě nemůžeme tvrdit, že i v realitě probíhala obměna pracovníků v jednotlivých oborech vždy takto harmonicky. Naše modelově odhadnutá obměna byla tudíž zhruba poloviční oproti hypoteticky očekávaným 2,3 % pracovníků. Zhruba 35 % obměny však můžeme vysvětlit čistou migrací nových pracovníků z mimopražských škol a ze zahraničí. Na zbývajících 15 % nám zůstávají jako možná vysvětlení zvláštnosti demografie a stárnutí pražské populace. Přesnost alokace na jedné straně dolaďuje možnost, že studenti z 28 oborů mají stále možnost přejít do příbuzného oboru a dorovnat tak jeho specifika v momentální poptávce. Reálnou situaci ale z druhé strany komplikuje to, že mnozí absolventi pokračovali ve studiu na vysoké škole, někteří emigrovali, zůstali v domácnosti a někde jejich místa zabrali imigranti. Kromě toho zde stále zůstává fakt, že pražská zaměstnanost v období rostla tempem 0,7 % ročně, což už z domácích zdrojů evidentně pokrýt nešlo. Dalším krokem k testu naší vstupní hypotézy je změna odhadu z lineárního na logaritmický, jehož výsledky testované pomocí techniky náhodných efektů jsou uvedeny v tabulce 3. V tomto testu se zabýváme citlivostí nabídky na změny v poptávce, tj. jde nám o její pružnost. Otázkou je: jak by se v oboru dané velikosti ve sledovaném období průměrně měnila nabídka pražských absolventů (vyjádřená v procentech) v případě, že by se poptávka daná počtem zaměstnaných v daném oboru změnila o 1 %? Pokud školy reagují přesně a pokud jsou navíc už dlouhodobě kalibrovány na velikost poptávky, teoretický vztah by měl být v poměru 1 % k 1 %, tj. koeficient pružnosti by se měl pohybovat kolem jedné. Tento výsledek je konzistentní s předchozími, protože se týká přímo reakcí škol a studentů na změny v zaměstnanostech a nezaměstnanostech. Data za školy skutečně na tyto změny reagují citlivě a pouze podrobnější analýza jednotlivých oborů nám může naznačit, který obor se vymyká této téměř ideální schopnosti přizpůsobit se poptávce, jak ukážeme později. Pružnost reakce absolventů na změny v zaměstnanosti byla mírně nižší než jedna (tj. 0,74), což znovu svědčí o jejich racionalitě a schopnosti přizpůsobit se. Byly zde však naměřeny i reakce na změny v nezaměstnanostech, pro něž je charakteristická malá pružnost. 514\n17 v. benáček: aspekty e F ektivnosti při volbě prof ese a školy Paradoxem je pozitivní reakce oborů škol na výšku nezaměstnanosti absolventů škol v Praze, jakkoli je nízká. Školy by neměly vyrábět nezaměstnané. Naopak, měly by reagovat na růst nezaměstnanosti snižováním svých stavů. Náš test však tuto hypotézu nepotvrdil: naopak, zdá se, že absolventi byli přitahováni rizikem nezaměstnanosti v Praze. To lze vysvětlit tím, že celková nezaměstnanost v Praze (na rozdíl od poněkud vyšší studentské nezaměstnanosti) je ve většině oborů pod prahem tzv. přirozené frikční nezaměstnanosti, za niž se ve světě považují hodnoty kolem 4 %. Taková nezaměstnanost není hrozbou, protože není trvalá, a tudíž reakce na ni nemusí být negativní. Naopak, je značně pravděpodobné, že žádané obory jsou atraktivní také finančně (např. mzdově, jak na to poukazuje pozdější test) a jejich studium nemusí být až tak náročné (např. u hotelnictví a cestovního ruchu). Navíc právě na ně se může soustřeďovat zájem pracovníků dojíždějících zvenčí, což přetlak ještě dále zvyšuje. Tento významný faktor jsme však už testovat nemohli. Pražské školy jsou také málo motivovány nepřijímat uchazeče, když je stále i přes nezaměstnanost absolventů o jejich studium zájem. Takovou vládní politiku regulace u nás zatím nemáme. Nezaměstnanost tedy může být způsobena právě dojíždějícími absolventy žadateli o práci. Zvýšená rivalita o pracovní místa naopak oboru pomáhá, vyvolává soutěživost a podněcuje jeho vzestup. Snáze uchopitelným vodítkem pro vysvětlení pracovního trhu v Praze je míra nezaměstnanosti ve zbytku republiky. Ta se od pražské nezaměstnanosti výrazně odlišuje a také lépe odráží, kterým oborům se v zemi opravdu daří a které jsou naopak na ústupu. Pražské střední školy na údaje o celorepublikové nezaměstnanosti reagují negativně, i když tento vztah rovněž není silný. Může reflektovat vnější tlaky z ostatních regionů ČR, z nichž do Prahy za prací přicházejí pracovníci, kteří doma často nemají práci, tedy z oborů s celorepublikově vyšší nezaměstnaností. Tito lidé zvyšují konkurenční prostředí na pražském trhu práce a pražské školy pak raději vzdělávají žáky v oborech, kde konkurence zvenčí příchozích s nízkými mzdovými nároky není tak vysoká. Testovali jsme dále odlišnosti ve vysvětlení struktur školských oborů v roce 2003 a Výsledky separátních regresí za každý rok zvlášť se od sebe v odhadnutých koeficientech lišily jen nevýrazně. Dalším testem byl odhad citlivosti charakteristik závislostí na přítomnost největší skupiny studentů tj. studentů gymnázií. Odhad výše uvedených koeficientů se změnil jen nepatrně, i když nižší koeficient determinace (0,69) naznačil menší těsnost závislosti. Závěrem je, že nedostatek dat z důvodu vysoké koncentrace lidí v oboru gymnázia naši analýzu zásadněji neznehodnocuje. 515\n18 stati Zaměřme se nyní na rozdíly mezi teoreticky odhadnutými počty absolventů a jejich reálným stavem. Ze všech 28 studijních oborů se uvedeným obecným charakteristikám vymyká výrazněji jen pět oborů. Odchylku spočívající v o více než 20 % nižší skutečné nabídce absolventů, než jaká by odpovídala teoreticky očekávané nabídce (čímž se indikuje nedostatečná nabídka absolventů v relaci k zaměstnanosti), měly obory podnikání v oborech a obchod. Ten první je značně heterogenní a těžko se mu přiřazovala zaměstnanost v třídění OKEČ. Odchylka mohla být proto způsobena chybami v agregaci. Zato u oboru obchod je zhruba čtvrtinový podstav vysvětlitelný tím, že zaměstnání v obchodu nemá specifické nároky na vzdělání a místa prodavaček se zaplňují i lidmi jen se základním vzděláním nebo lidmi ze zahraničí. Zajímavější jsou tři obory s přebytky studentů. Nejvýznamnější je téměř dvojnásobná nabídka absolventů v oboru gastronomie, hotelnictví a cestovní ruch. Na druhém místě je se zhruba 50procentním nadstavem obor elektrotechnika, telekomunikace a výpočetní technika. Další je obor ekonomika a administrativa se zhruba čtvrtinovým přebytkem. Všechny tři obory jsou obecně považovány za perspektivní a není v nich pociťován tlak ze strany nezaměstnanosti. Naopak, v elektrotechnice, telekomunikacích a výpočetní technice poptávka po kvalitních absolventech roste exponenciálně. Zbývající dva obory jsou na tom již z hlediska uplatnění hůře. Například absolventi gastronomie a hotelnictví jsou často nuceni jít mimo svůj obor nebo zastávat v něm málo atraktivní místa. Faktor mezd, zisků a vědy Problémem našich odhadů je, že nemáme k dispozici dostatečný počet pozorování na to, abychom mohli otestovat všechny teoreticky možné vysvětlující proměnné současně. Výsledkem je neúplná specifikace modelu vždy nám nějaký relevantní vysvětlující faktor chybí, což potvrzuje také test autokorelace reziduí, který indikuje přítomnost seriální korelace. Přirozeným dodatečným faktorem v rozšířené specifikaci by mohla být výše mezd v oboru, což je tradiční přístup, který prosazoval Mincer (1974) a na nějž se soustředili například Dupuy Borghans (2003) nebo Hidalgo (2008). Bohužel, zaměstnanost a mzdy jsou v modelu tak významnými veličinami, že při nízkém počtu pozorování je jedna z nich druhou vždy vytěsňována z důvodu jejich vzájemné kolinearity. Nám proto nezbylo, než sestavit alternativní model k předešlému, který by vycházel z nákladů práce: jde nám o specifikaci se mzdami a zisky 516\n19 v. benáček: aspekty e F ektivnosti při volbě prof ese a školy plus s korektory v podobě nezaměstnanosti absolventů škol v Praze a úrovně lidského kapitálu v oborech, operacionalizovaného tzv. proxy-veličinou výdajů na vědu a výzkum (VV) v oborech i a letech t. 5 V závislosti na nich však nyní budeme testovat počty nově přijatých studentů na školy příslušných oborů, tedy nikoli počty absolventů: PRIJATI it = γ 0 + γ 1 MZDY it + γ 2 ZISKY it + γ 3 NEZAM_P it + γ 4 VV it + ε it Výsledky v tabulce 4 ilustrují naše odhady po ošetření vlivu heteroskedasticity na statistickou významnost koeficientů. Nejzajímavějším zjištěním tohoto odhadu je vysoká statistická významnost zisků jako faktoru pozitivně asociovaného s počty studentů přijatých na školu. Jak vyplývá z korelační analýzy (viz tabulku 7), je to také z toho důvodu, že zisky jsou vysoce korelovány se zaměstnaností v Praze, což je ukazatel dynamiky rozvoje. Z našich dat vyplývá, že subjekty rozhodování o studiu se opravdu podle této úvahy chovaly a studenti ve zvýšené míře nastupovali do škol specializovaných na obory s vyšší ziskovostí. To už není tak zřejmé v případě mezd, jejichž statistická významnost je těsně na hranici 5 %. Jak jsme již v teoretické části předpokládali, mzdy by měly působit jako indikátor hodnoty zaměstnanců pro firmy v daném oboru. Je to tudíž indikátor poptávkové strany. Školy by tedy plnily svou úlohu dobře, pokud by sledovaly výši relativních mezd a navyšovaly stavy studentů v oborech, kde mzdy rostou. To se jim však dařilo jen částečně. 6 Komplementární proměnnou k předchozím dvěma je nezaměstnanost v Praze, kde byl znovu odhadnut kladný koeficient místo teoreticky očekávaného záporného čísla. Tento paradox potvrdil předchozí zjištění, že pražské střední školy tíhnou k přijímání studentů do oborů, které mají lokálně nadprůměrnou nezaměstnanost. Školy zřejmě zvyšují náskok nabídky před poptávkou, 5 Tato specifikace proměnných je po statistické stránce problematičtější, než byla ta předchozí. Mzdy, zisky a výdaje na vědu jsou k dispozici jen za celou Českou republiku, zatímco počty nově přijatých a nezaměstnaných čerpáme z pražských statistik. Pokud by údaje za celou republiku nebyly vysoce korelovány s údaji za Prahu (které nebyly k dispozici), pak by naše regrese byly zkreslené. Nicméně, můžeme se domnívat, že zkreslení nemusí být až tak výrazné, protože pro naše odhady panelu podle tzv. průřezových dat je důležitá jen poměrná struktura, což je například u výdajů na vědu a výzkum dáno technologickými požadavky výroby. Nicméně, i tak je nutné brát dané výsledky s rezervou. Hlavní význam modelu v tabulce 4 spočívá v metodologii přístupu, který by měl být spíše podnětem ke sběru lepších dat pro věrohodnější odhady. 6 Zde je nutno podotknout, že tento odhad mohl být zkreslen malou reprezentativností celorepublikové struktury mezd vůči pražským mzdám. 517\n20 stati což je v podstatě dáno vysokými stavy studujících v oborech s nadprůměrnou nezaměstnaností absolventů: strojírenství, gastronomie, cestovní ruch, elektrotechnika a ekonomika a administrativa. Poslední proměnnou, která dotváří mozaiku ekonomických veličin, jež mohou mít vliv na strukturu nabídky nových pracovníků a tím i oborovou strukturu středních škol, je věda a výzkum. Tato kategorie odráží pohled modernity oboru. Odvětví s vysokými výdaji na výzkum a vývoj se obecně pokládají za perspektivní a prestižní a měly by tudíž lákat nové studenty. Tato hypotéza se však na pražských datech nepotvrdila. Odhadnutý koeficient indikuje sice jen marginální korekci v počtech nově přijatých studentů, jeho hodnota je však záporná. komparace středních a vyšších odborných škol Původním záměrem naší studie bylo provést stejné testy jako u absolventů středních škol (SŠ) také s údaji o absolventech vyšších odborných škol (VOŠ). Naše snaha bohužel ztroskotala na nedostatku dat. Pro SŠ jsme měli k dispozici kompletní údaje o 28 odvětvích dle členění oborů vzdělávání KKOV za dva roky, celkem tedy 56 pozorování, s nimiž se dalo ještě rozumně pracovat. Z těchto 28 oborů VOŠ vzdělávají studenty pouze v 11 oborech. Například VOŠ zaměřené na průmyslová odvětví v podstatě absentují. Pro analýzu reakce VOŠ na poptávku ekonomiky po absolventech jsme tedy měli pouhých 22 pozorování, což spolehlivost analýzy omezuje. 7 Rozhodli jsme se proto provést testy, kde jako absolventy budeme označovat součet absolventů SŠ a VOŠ. Výsledky jsme následně porovnali s předchozí analýzou, v níž byly zahrnuty pouze SŠ, a z pozorovaných odchylek jsme vyvozovali závěry ohledně reakcí VOŠ na potřeby ekonomiky. Naše očekávání ohledně výsledků nemohla stavět na jednoznačných hypotézách o chování tohoto konglomerátu. Na jedné straně jsme čekali lepší reakci struktury otevíraných oborů na poptávku firem. Důvodem k tomu bylo, že 7 Jednou z technických komplikací práce s násilně integrovanými subpopulacemi dat je možnost, že dané subpopulace jsou v jejich chování natolik heterogenní, že odhad integrovaného souboru je zcela zkreslený. V našem případě by nám například hrozilo nebezpečí, že samostatný odhad za VOŠ provedeme pouze za 11 existujících oborů a zbylých 60 % pozorování s nulovou hodnotou budeme ignorovat, zatímco odhad za SŠ zahrnoval všech 28 oborů. Vyvstává tak známý problém missing data bias, pokud vynechané obory nemají náhodné rozložení. Jak z dalšího vyplyne, v našem případě jsme se takové indiskrece nedopustili. 518\nWorking Paper Aspekty efektivnosti při volbě profese a školy: Přizpůsobují se pražské střední školy potřebám podniků?\neconstor www.econstor.eu Der Open-Access-Publikationsserver der ZBW Leibniz-Informationszentrum Wirtschaft The Open Access Publication Server of the ZBW Leibniz Information Centre for Economics Benáček,


Krbová kamna bez výměníku volte podle prostoru | Náš dům\nDomů Domácnost Krbová kamna bez výměníku volte podle prostoru\nKrbová kamna bez výměníku volte podle prostoru\nVýběr krbových kamen je pro mnohé lidi velkou neznámou a najít ta pravá kamna přesně do konkrétního interiéru může být složité. Postup při výběru kamen ale může být hodně jednoduchý a není problém najít si kamna přesně podle toho, jaký máte interiér a také dle jejich vzhledu, jenž může být taktéž dostatečně důležitý. Pokusme se tedy shrnout dle vlastních zkušeností, podle jakých kritérií by měl člověk vybírat svá krbová kamna, jimiž si chce bezesporu vylepšit zimní atmosféru ve vlastním interiéru.\nNa prvním místě je výhřevnost\nNež se začnete dívat po kamnech určité značky, měli byste se podívat na výhřevnost kamen a podle ní volit jisté typy krbových kamen. Jestliže se nevyznáte ve fyzikálních veličinách a ostatních záležitostech, pak není od věci podívat se pouze na to, kolik krychlových metrů jsou schopna krbová kamna tepelně obhospodařit. Tento nápis je u každých kamen, která se prodávají jak klasicky, tak i na internetu. Ideální je, když kamna vyhřejí celý obývací pokoj a mohou svým teplem zasáhnut i do jiných prostor.\nDesign kamen musí být\nVzhled krbových kamen je bezesporu důležitým atributem a v současné době si zájemci mohou vybrat celou řadu krbových kamen, která budou vypadat opravdu zajímavě. Pěkná jsou klasická tmavá kanadská krbová kamna, která se hodí kamkoli. Jinak se dají koupit i kamna s keramickými doplňky a kováním třeba ze zlata či z jiných kovů.\nCo musí krbová kamna mít\n– sekundární a terciální přisávání vzduchu ( polena v kamnech ihned neshoří)\n– dva pláště, aby nedošlo k popálení dětí\n– sklo ( na oheň je vidět a vytváří tu pravou atmosféru)\n– výborný tah ( zajistí se kvalitním kouřovodem a komínem)\n– kvalitní madla, která nebudou při doteku pálit\n– jednoduše vyměnitelný tác na popel\n– skladovací prostory na dřevo, jež se nemusí dávat nikde mimo samotná kamna\nVýhody a nevýhody laminátové podlahy\tPředchozí příspěvek\nZáklady domu a jejich kopání\tNásledující příspěvek\nNejčastější chyby při zateplení mohou být devastující (48 765)


Dámský batoh béžový - Hexagona Dahoman - Kabea.cz\nNabízíme Vám jen to nejlepší! Zakupte středně velký batoh od značky Hexagona jako dárek pro sebe nebo jako dárek, nebudete litovat. Hodit se bude slečnám i ženám, do města, na procházky, do práce či na krátké výlety a cesty. Tento měkký batoh je béžové barvy, má módní a stylový design se špetkou elegance. Vyroben je ze syntetické kůže. Do hlavní kapsy, která se otevírá zaobleným duálním zipem, se dostanete přes klopu s magnetickým cvokem. Příjemným úložištěm na drobnosti je kapsa se zipem a jezdcem s koženkovými pásky na přední straně. Hlavní prostor je velký a chybět Vám zde nebudou dvě volné kapsičky na telefon a klíče, ani kapsička se zipem na cennosti nebo kosmetiku. Na bocích batůžku objevíte volné menší kapsy například na svačinu nebo složený deštník. Objednejte ještě dnes a vyzkoušejte, vrátit ji můžete až za 30 dnů!\nDámský batoh béžový - Hexagona Dahoman Hexagona Jedinečné a módní béžové modely batohů od značky Hexagona. Nabízíme Vám jen to nejlepší! ✅ To je www.kabea.cz. ✅ Poštovné ZDARMA. ✅ Pohodlný nákup online. 212967 1990.00\nDámský stylový batoh světle modrý - David Jones Rashid\nDámský batůžek kabelka světle hnědý - Paolo Bags Najibu


Italská focaccia s černým máslem | Karlovy Vary\nItalská focaccia s černým máslem\nV Itálii jsou náležitě hrdí na jejich zelené a černé zlato – olivy. V receptu je bohatě využijeme, včetně olivového oleje.\n3 PL olivového oleje, sůl\nNa potření: 2 PL vody\n3 PL olivového oleje, hrubá sůl\nNa černé máslo: 100 g změklého čerstvého másla\n2 – 3 PL okapaných černých oliv bez pecek\n1 – 2 PL olivového oleje, sůl\nVšechny sypké suroviny promícháme a teplou vodou a olejem zaděláme těsto. Jakmile se nechytá vařečky ani mísy, přendáme ho na pracovní desku a ještě ho rukama dobře prohněteme. Necháme ho na teplém místě ½ hodiny kynout. Potom z vykynutého těsta vyválíme asi ½ cm vysokou placku, kterou přeneseme na papírem vyložený plech. Papír předem potřeme olivovým olejem. Necháme opět kynout, tentokrát téměř celou hodinu. Pak celý povrch osolíme a potřeme vodou a olejem. Nejlépe se tento proces provádí rukama. Prsty poté celou focacciu vydůlkujeme. Nevím, jak nejlépe vystihnout tuto úpravu. Zkrátka a dobře tlakem na bříška prstů vytlačujeme do těsta důlky, jeden vedle druhého.\nNyní můžeme povrch ozdobit např. sušenými rajčaty, bylinkami, především rozmarýnem, plátky oliv a podobně.\nPod potravinářskou folií necháme opět nakynout, tentokrát postačí cca 40 minut. Focacciu pečeme prudce, aby se nevysušila. Optimální teplota je 200 – 220°C maximálně 20 minut.\nItalský chléb focaccia se často podává s černým máslem jako předkrm. Ale je výborný i samostatný nebo jako příloha. Jak připravit černé máslo? Změklé čerstvé máslo osolíme, přidáme olivový olej a pastu z černých oliv. Tu není obtížné připravit. Ponorným mixerem rozmixujeme vypeckované olivy. Aby se nám lépe pracovalo, přidáme trochu olivového oleje. Máslo se všemi přidanými ingrediencemi důkladně promícháme a necháme ztuhnout.


Registrace nových členů SK Jilemnice - Forum SK Jilemnice\nRegistrace nových členů SK Jilemnice\nOdpovědět k tématu: Návod na registraci člena\n[quote="dino" post=667]Níže zasílám podrobný návod na registraci členství za oddíl [b]SK Jilemnice[/b]. [b]1)[/b] začneme kliknutím na tuto adresu [url=https://is.fotbal.cz/clenove/registrace-clena.aspx]https://is.fotbal.cz/clenove/registrace-clena.aspx[/url] [b]2)[/b] po načtení registrační stránky uvidíte toto viz. následující obrázek [attachment=28]zakladni_udaje.png[/attachment] zde musíte vyplnit všechny údaje označené modrou hvězdičkou ([i]Jméno, příjmení,státní příslušnost, rodné číslo, datum narození, trvalou adresu a e-mailový kontakt, telefon by měl být nepovinný[/i]), dále zaškrtnou pole "[b]Chci se stát členem prostřednictvím klubu[/b]" a vyplnit číslo klubu fačr [b]"5140061"[/b] viz obr., po napsání čísla se Vám objeví okénko s číslem i názvem klubu na to klikněte a automaticky se vyplní název klubu. Správně vyplněné údaje o klubu jsou vidět na obrázku v dalším bodě. [b]3)[/b] je třeba zvolit způsob platby členského příspěvku, a to záložkou [b]"hradí klub"[/b] viz obr. níže [attachment=30]dokonceni.png[/attachment] no a na závěr je třeba zaškrtnout pole [b]"Souhlasím se zavedením do databáze a s podmínkami členství"[/b], pak opsat kód z obrázku a stisknout modré tlačítko [b]"Odeslat žádost"[/b]. Pokud by měl kdokoliv problémy s registrací, prosím obraťte se na mne na mailu libortonar@gmail.com. K tomu aby mohl člen nastupovat do zápasů je ještě potřeba dodat [b]aktuální foto[/b] stačí zaslat elektronicky na výše uvedený e-mail. Věřím, že tento návod zvládnete všichni. Předem díky za spolupráci, s pozdravem Libor Tonar.[/quote]\nTéma historie: Návod na registraci člena\n7 roků, 2 měsíců\t#667\nNíže zasílám podrobný návod na registraci členství za oddíl SK Jilemnice.\n1) začneme kliknutím na tuto adresu https://is.fotbal.cz/clenove/registrace-clena.aspx\n2) po načtení registrační stránky uvidíte toto viz. následující obrázek\nzde musíte vyplnit všechny údaje označené modrou hvězdičkou (Jméno, příjmení,státní příslušnost, rodné číslo, datum narození, trvalou adresu a e-mailový kontakt, telefon by měl být nepovinný), dále zaškrtnou pole "Chci se stát členem prostřednictvím klubu" a vyplnit číslo klubu fačr "5140061" viz obr., po napsání čísla se Vám objeví okénko s číslem i názvem klubu na to klikněte a automaticky se vyplní název klubu.\nSprávně vyplněné údaje o klubu jsou vidět na obrázku v dalším bodě.\n3) je třeba zvolit způsob platby členského příspěvku, a to záložkou "hradí klub" viz obr. níže\nno a na závěr je třeba zaškrtnout pole "Souhlasím se zavedením do databáze a s podmínkami členství", pak opsat kód z obrázku a stisknout modré tlačítko "Odeslat žádost".\nK tomu aby mohl člen nastupovat do zápasů je ještě potřeba dodat aktuální foto stačí zaslat elektronicky na výše uvedený e-mail.\nVěřím, že tento návod zvládnete všichni. Předem díky za spolupráci, s pozdravem Libor Tonar.


Aktuality – 116. stránka – TERMINAL OIL a.s.\nAutor 15.3.2017 15.3.2017 Komentáře nejsou povolené u textu s názvem Odsát ropu potřebuje čas. Držte nervy na uzdě, říká IEA\nGlobální zásoby ropy se v lednu zvýšily, což se stalo poprvé za půl roku. Pokud ale velcí těžaři vydrží a nepřestanou dodržovat dohodnuté limity produkce, může se na trhu objevit schodek, a to už v tomto pololetí, odhaduje Mezinárodní energetická agentura (IEA). Pro ty, kdo by už na přezásobeném trhu s ropou chtěli vidět rovnováhu, má jediný vzkaz: Být trpělivý a… Read more »\nAutor 15.3.2017 15.3.2017 Komentáře nejsou povolené u textu s názvem Dohoda kartelu OPEC nefunguje. Zásoby ropy jdou nahoru v USA i Evropě\nRopné zásoby ve světě dál narůstají, přestože Organizace zemí vyvážejících ropu a partnerské země svou těžbu od počátku roku snižují. OPEC v úterní měsíční zprávě přitom zvýšila odhad produkce ve zbytku světa, tedy v zemích, které se nepodílejí na loňské dohodě o omezení těžby. Zásoby v průmyslovém světě se v lednu dostaly s 278 miliony barelů nad pětiletý průměr. Z… Read more »\nAutor 10.3.2017 10.3.2017 Komentáře nejsou povolené u textu s názvem Technická analýza: Ropa nejníž od začátku letošního roku\nPoprvé od začátku roku jsme se dočkali výraznějšího pohybu na ropě, pro některé bohužel jižním směrem. Těžko říct, jestli propad přičítat dalšímu růstu zásob surové ropy, protože v předchozích dnech podobné informace trh dokázal absorbovat s větším klidem. Je možné, že k pesimistické náladě přispívá nejistota ohledně dohody ropného kartelu OPEC, která má platnost do letošního jara. Účastníci současné dohody… Read more »\nAutor 9.3.2017 9.3.2017 Komentáře nejsou povolené u textu s názvem Proč padají ceny ropy a budou padat dál? Ceny byly dlouhodobě neudržitelné\n„Cena ropy byla dlouhodobě neudržitelná kvůli řadě faktorů, včetně růstu těžby v USA a sklonu k nedodržování dohod OPEC. Prvních několik procent poklesu ropy z maxim předchozích týdnů byl způsoben zejména posilováním kurzu amerického dolaru, který rostl díky prudkému růstu očekávání zvednutí úrokových sazeb americkým FEDem 15. března.“ říká Martin Vlček, analytik BH Securities, jehož firma svým klientům zveřejnila 27…. Read more »\nAutor 13.2.2017 13.2.2017 Komentáře nejsou povolené u textu s názvem Saudi snížili těžbu ropy v lednu o 718 000 bd, nejvíce za 8 let\nSaúdská Arábie oznámila ropnému kartelu OPEC, že v lednu snížila svou produkci ropy o 718 000 barelů denně na 9,748 miliónu barelů. Takový pokles byl nejvyšší za posledních 8 let. Analytici kartelu očekávali pokles saúdské produkce o cca 496 000 barelů. Saúdsko arabský ropný ministr v prosinci prohlašoval, že produkce hlavního člena kartelu poklesne na konci rok ……… http://www.kurzy.cz/zpravy/417110-saudi-snizili-tezbu-ropy-v-lednu-o-718-000-bd-nejvice-za-8-let/\nAutor 13.2.2017 13.2.2017 Komentáře nejsou povolené u textu s názvem Počet vrtů v USA rostl o 12 na 741, nejvýše od října 2015\nPodle týdenních statistik Baker Hughes, která je hlavním dodavatelem ropných těžebních zařízení, počet aktivních vrtů v USA v uplynulém týdnu rostl o 12 na celkových 741 vrtů. V meziročním srovnání přibylo již 200 aktivních provozů. Počet amerických vrtů v lednu rostl nejvíce od roku 2012 na nejvyšší úroveň od října 2015. Počet aktivních vrtů v Kanadě v uplynulém týdnu rostl… Read more »\nAutor 9.2.2017 9.2.2017 Komentáře nejsou povolené u textu s názvem Technická analýza: Sázky na růst se zvyšují, to ale zásoby taky!\nNabídková strana na ropě hlásí útlum produkce, ale bohužel ta poptávková hlásí útlum také. O co méně OPEC a Rusko vytěží, o to méně největší spotřebitel Čína poptává. Mezinárodní energetická agentura EIA potvrdila výrazný růst zásob ropy v USA za minulý týden, ke kterému pomohly i rostoucí dovozy ropy. Světlem na konci tunelu byl pro spekulanty nečekaný pokles zásob benzínu… Read more »\nEIA – zásoby ropy v USA ve 4. týdnu silně rostly, produkce se silně propadla\nAutor 3.2.2017 3.2.2017 Komentáře nejsou povolené u textu s názvem EIA – zásoby ropy v USA ve 4. týdnu silně rostly, produkce se silně propadla\nPodle pravidelných týdenních statistik americké agentury EIA zásoby ropy v USA ve 4. týdnu nového roku stouply o 1,3% respektive 6,5 miliónu barelů na celkových 494,8 miliónů barelů.Celková ropná produkce USA ve 4. týdnu propadla o 46 000 barelů na 8,915 miliónu barelů denně. Zásoby benzínu ve 4. týdnu rostly o 1,5% respektive 3,9 miliónů barelů na celkových 257,1 miliónu barelů. Ropné dovozy ve 4. týdnu rostly o 530 000 barelů …….. http://www.kurzy.cz/zpravy/416390-eia-zasoby-ropy-v-usa-ve-4-tydnu-silne-rostly-produkce-se-silne-propadla/\nKroky OPECu mění contango na backwardation – ceny krátkodobých dodávek rostou nad ty dlouhodobé\nAutor 3.2.2017 3.2.2017 Komentáře nejsou povolené u textu s názvem Kroky OPECu mění contango na backwardation – ceny krátkodobých dodávek rostou nad ty dlouhodobé\nKroky ropného kartelu OPEC výrazným způsobem mění celý ropný trh. Snižování produkce kartelu má potenciál změnit po dvou letech hlavní rozvrstvení trhu a změnit doposud platný princip „contanga“ na „backwardation“, což jinými slovy znamená, že by skončilo období, kdy dlouhodobé ropné kontakty měly vyšší realizační ceny než ty krátkodobé. Tento vztah se nyní zcela obrátil a platí, že realizační cena krátkodobých kontraktů… Read more »\nAutor 23.1.2017 23.1.2017 Komentáře nejsou povolené u textu s názvem 6 Důležitých kroků k druhé vlně EET\n6 Důležitých kroků k druhé vlně EET – Petrol.cz Na základě zkušeností z první vlny EET, kdy proběhla instalace na více než 500 čerpacích stanicích, znovu zveřejňujeme metodiku EET tak, aby provozovatelé čerpacích stanic bezpečně a včas zvládli realizovat 2 vlnu EET, do které spadají již všechny čerpací stanice, kromě stanic bezobslužných. Pro přehlednost jsme shrnuli nutné úkony do 4 kroků,… Read more »


Přijmeme ihned: Řidič c+e Líbeznice, Středočeský kraj - Červen 2021 - Jooble\nPráce Řidič c+e Líbeznice, Středočeský kraj\n5 751 pracovních nabídek\n...pracovní nabídky Firma Translogi s.r.o. přijme řidiče skupiny C+E na vozy 12 t s tandemovým vlekem. Rozvoz zboží po ČR s denními... ...Sídlo firmy Dobrovíz, okres Praha – západ. Požadujeme Řidičský průkaz C+E, karta řidiče. Spolehlivost, slušné vystupování, preferujeme...\n...přijímáme schopné řidiče pro rozvoz potravin podléhají rychlé zkáze do obchodního řetězce PENNY MARKET.Požadujeme:-Řidičské oprávnění C + E-Profesní způsobilost-Digitální karta řidiče el. tachografu-Slušné vystupování-Znalost práce s elektrickým paletovým vozíkem.-...\nInformace Hledáte stabilní práci řidiče/ky skupiny C s pevnou pracovní dobou? Vyhovuje Vám lokalita Praha 10? Nabízíme pracovní poměr... ... Vedení záznamů o provozu vozidla Co od vás očekáváme Platný řidičský a profesní průkaz sk. C a ještě karta řidiče Jeřábnický či...\nLešná, Zlínský kraj řidič c+e\nřidič na b Líbeznice, Středočeský kraj\nřidič řp sk. c Líbeznice, Středočeský kraj\nvýběrové řízení Líbeznice, Středočeský kraj\nkartograf Líbeznice, Středočeský kraj


18. října 2005 | Vláda ČR\nZápis ze zasedání Rady vlády pro nestátní neziskové organizace dne 18. října 2005\nHosté: Mgr. J. Borik, Krajský úřad Olomouckého kraje\nRNDr. Alena Beránková, Úřad vlády České republiky\nIng. T. Rosenmayer, Centrum pro výzkum neziskového sektoru\nIng. Vladimír Lošťák, Krajský úřad Olomouckého kraje\nPhDr. Ivana Plechatá, SKOK\nPhDr. Jaroslava Šťastná, Nadace Open Society Fund Praha\nJUDr. Ivana Breburdová, Ministerstvo vnitra\nIng. Josef Šlár, Ministerstvo vnitra\nMiroslav Parvonič, Centrum pro komunitní práci\nIng. Martina Pěčková, Krajský úřad Středočeského kraje\nZasedání Rady vlády pro nestátní neziskové organizace (dále jen „Rada“) řídil její předseda JUDr. Pavel Němec, poté její místopředseda Mgr. I. Hartmann, MBA.\n1) Úvod a přivítání\n2) Informace o činnosti výborů Rady\n3) Rozbor financování NNO z vybraných veřejných rozpočtů v roce 2004\n4) Novela zákona o nadacích a nadačních fondech\n5) Informace o činnosti Řídícího a koordinačního výboru\n6) Činnost pracovních skupin Rady\n7) Problematika DPH z dárcovských SMS\nAD 1) Úvod a přivítání\nPředseda Rady přivítal členy Rady i přítomné hosty. Informoval přítomné, že za Ministerstvo pro místní rozvoj byla do Rady jmenována náměstkyně ministra Mgr. V. Jourová, která se ze zasedání Rady omluvila. Na uvolněné místo místopředsedy Rady po T. Pojarovi byla jmenována Mgr. P. Kalousová.\nAD 2) Informace o činnosti výborů Rady\nRNDr. M. Kundrata informoval přítomné o společné schůzi Výboru Rady pro spolupráci s Evropskou unií a Výboru Rady pro spolupráci s regiony, která se uskutečnila dne 30. května 2005. O činnosti Výborů Rady pro NIF a pro spolupráci s regiony stručně informovali P. Bidlo a R. Haken.\n· Členové Rady vzali na vědomí informaci o činnosti výborů Rady.\nAD 3) Rozbor financování NNO z vybraných veřejných rozpočtů v roce 2004\nP. Bidlo představil přítomným Rozbor financování NNO z vybraných veřejných rozpočtů v roce 2004 (dále jen „Rozbor“). Proběhla stručná obecná diskuse.\n· Členové Rady vzali Rozbor na vědomí.\nAD 4) Novela zákona o nadacích a nadačních fondech\nP. Bidlo informoval členy Rady o dosavadním průběhu příprav novely zákona o nadacích a nadačních fondech. Uvedl, že Radě je předkládána verze po zapracování připomínek. Mgr. P. Kalousová z Fóra dárců, které novelu připravilo, přiblížila členům Rady některé zásadní připomínky, které byly k novele zákona vzneseny, jako např. připomínku České národní banky o vyhlašování PRIBID, připomínku Ministerstva kultury o vyloučení církví a náboženských společností z okruhu možných příjemců nadačních příspěvků z výnosů z příspěvku z Nadačního investičního fondu apod.\n· Členové Rady jednomyslně schválili předložený návrh novely zákona o nadacích a nadačních fondech ve znění se zapracovanými připomínkami od jednotlivých resortů.\nAD 5) Informace o činnosti Řídícího a koordinačního výboru\nP. Bidlo uvedl, že k tomuto bodu byla přizvána Ing. Jana Svobodová z Centra pro komunitní práci, zástupkyně NNO v Řídícím a koordinačním výboru (dále jen „ŘKV“), bohužel se však ze zasedání Rady musela omluvit. M. Pravonič, rovněž z Centra pro komunitní práci, jí však nahradil a potřebné informace členům Rady poskytl. Uvedl, že NNO jsou v ŘKV zastoupeny v pěti tematických pracovních skupinách jedním členem. Každý z těchto členů má alternáta.\n· Členové Rady vzali na vědomí informaci o činnosti ŘKV a jeho pracovních skupin.\nAD 6) Činnost pracovních skupin Rady\nP. Bidlo uvedl, že dosavadní výsledky činnosti pracovní skupiny k novelizaci zákona o dobrovolnické službě převzalo Ministerstvo vnitra. Zapracuje je do svého návrhu a celý materiál poskytne ještě Radě ke konzultacím. Pracovní skupina k novelizaci vládních zásad pro poskytování dotací NNO ústředními orgány státní správy ještě svou činnost neskončila. Tato novelizace by měla být vládě předložena do konce března 2006. Činnost pracovní skupiny pro analýzu státní dotační politiky představil její předseda R. Haken. Ten především upozornil, že zatímco pracovní skupina pro novelizaci zásad pro poskytování dotací NNO má za cíl jen změnu textu zmíněného dokumentu, tato pracovní skupina se zabývá státní dotační politikou obecně. Jejím cílem je především analýza (ne)provedené decentralizace finančních prostředků určených na dotace NNO z centrální úrovně na kraje. Z této analýzy následně vyplynou doporučení a návrhy řešení.\n· Členové Rady vzali informaci o činnosti pracovních skupin Rady na vědomí.\nAD 7) Problematika DPH z dárcovských SMS.\nP. Bidlo uvedl, že hlavní část práce odvedli zástupci mobilních operátorů a Ministerstvo financí. Nakonec bylo dohodnuto, že systémové řešení vracení DPH z dárcovských SMS bude součástí poslanecké iniciativy k novele zákona o daních z příjmů. Zároveň bylo dohodnuto, že podobně jako v případě sbírek na Asii a Vysoké Tatry bude DPH z dárcovských SMS vráceno těm NNO, které pořádaly sbírky v oblasti sociální a zdravotní v období od 1. ledna 2005 do 30. září 2005. Usnesením vlády budou převedeny příslušné částky z kapitoly Všeobecná pokladní správa do kapitol Ministerstva práce a sociálních věcí a Ministerstva zdravotnictví. Ty je pak převedou příslušným NNO formou účelové dotace.\n· Členové Rady vzali na vědomí informaci o systémovém řešení vracení DPH z dárcovských SMS.\n· Členové Rady schválili návrh usnesení vlády k návrhu řešení problematiky DPH u humanitárních sbírek pořádaných NNO formou dárcovských SMS uspořádaných na podporu sociální a zdravotní oblasti v období od 1. ledna 2005 do 30. září 2005 a požádali předsedu Rady, aby návrh předložil vládě.\nIng. M. Šedivý informoval o problematice registrace občanských sdružení Ministerstvem vnitra a uvedl, že odpověď z Ministerstva vnitra k problematice registrací občanských sdružení ho neuspokojuje. Navrhl proto další postup: diskutovat tento problém v odborné veřejnosti a medializovat ho. Na otázku, zda je možné dopis ministra vnitra zveřejnit, odpověděl Mgr. I. Hartmannn, MBA, že ano.\n· Členové Rady vzali informaci na vědomí.\nR. Haken se zeptal zástupkyně Ministerstva pro místní rozvoj, jaká je současné situace kolem zálohových plateb pro NNO v rámci Společného regionálního operačního programu. Ta odpověděla, že zálohové platby stále ještě nejsou dořešeny, protože stále není dokončena metodika jejich poskytování. P. Bidlo uvedl, že na připravovanou schůzi Výboru Rady pro spolupráci s Evropskou unií bude kvůli této problematice přizvána i Mgr. V. Jourová.\n· Na nadcházející schůzi Výboru Rady pro spolupráci s Evropskou unií bude jako host přizvána náměstkyně ministra pro místní rozvoj Mgr. V. Jourová k problematice zálohových plateb pro NNO.\nPhDr. I. Plechatá upozornila, že se pomalu blíží konec funkčního období zástupců NNO v Evropském hospodářském a sociálním výboru (dále jen „EHSV“). Ministerstvo zahraničních věcí by podle ní již mělo začít pracovat na nominačním procesu, protože ten trvá velmi dlouho. Podala stručnou informaci o tom, co práce člena EHSV obnáší. Mgr. I. Hartmann, MBA doporučil, aby Rada vyzvala Ministerstvo zahraničních věcí k zahájení nominací.\n· Členové Rady se jednomyslně usnesli, že předseda Rady oznámí dopisem ministrovi zahraničních věcí, že Rada je připravena stejně jako v minulosti podílet se na výběru kandidátů za NNO do EHSV, a požádá ho o návrh dalšího postupu.\nPhDr. J. Šťastná představila přítomným koncept sociální ekonomiky. je to reakce na neschopnost státu zajišťovat sociální, zdravotní apod. služby. V České republice sociální ekonomika neexistuje a k jejímu fungování je zapotřebí nová legislativa. V tomto směru již podnikají první kroky Nadace rozvoje občanské společnosti, Nadace Open Society Fund Praha, SKOK, FOKUS apod. Již proběhlo jednání s náměstkem ministra práce a sociálních věcí. Ministerstvo práce a sociálních věcí s konceptem sociální ekonomiky souhlasí, ovšem za podmínky, že bude fungovat v současném legislativním rámci. Na závěr dodala, že pojem sociální ekonomiky se již dostal do národního rozvojového plánu na léta 2007 – 2013 a že bude zapotřebí, aby se objevil i v jednotlivých operačních programech. MUDr. M. Černá uvedla, že sociální ekonomika je výhodná v oblastech, kde se těžko shánějí finanční prostředky, např. pro uprchlíky, bezdomovce apod. R. Haken upozornil, že sociální ekonomika se nemusí týkat jen sociálních věcí. Garantem by proto nemělo být Ministerstvo práce a sociálních věcí, ale např. Ministerstvo financí nebe Ministerstvo pro místní rozvoj.\n· Členové Rady vzali informaci o konceptu sociální ekonomiky na vědomí.\nRNDr. A. Beránková podala přítomným informaci o novém způsobu financování státní protidrogové politiky od roku 2007. Od tohoto roku se budou moci ucházet o finanční prostředky od státu na protidrogovou politiku jen ty subjekty, které budou mít příslušný certifikát. Bc. L. Krajdl prezentoval přítomným materiál Asociace NNO v České republice s názvem „Co neziskový sektor nabízí společnosti a co očekává a potřebuje od veřejné správy“.\nMgr. I. Hartmann, MBA, v.r.\nnáměstek místopředsedy vlády a ministra spravedlnosti\na místopředseda Rady\nV Praze, dne 5. prosince 2005\nZpracoval: Sekretariát Rady


Vladimír Mertlík: Buranství je stav srdce, mysli a duše aneb Čína jako velký učitel Miloše Zemana | Praha na Dlani\nTagy: #Asie #Čína #Historie #Kvalifikace #Miloš Zeman #Názory a komentáře #Politika #Sport\nČasto se chlubíme pestrostí rodného jazyka, ale stejně často sklízíme úrodu plynoucí z jeho nepochopení. Jako bychom nevnímali slova ve smyslu, který mají, ale v tom, který jim chceme dát. Tím hledáme ospravedlnění pro své činy, rozhodnutí a kroky. Proto máme pravdu za žvanění, lež za kvalifikaci k funkci, neomalenost za přímost, slizkou vulgárnost za bonmot, falešný sentiment za smutek, lstivost za chytrost a buranství za lidovost. Právě buranství na sebe často vztahují občané vesnic a menších měst jako invektivu nadutých Pražáků.\nPodle pedagogické komory se chystá ministerstvo školství propustit 2600 asistentů pedagogů. Navíc chce snížit prostředky na inkluzi o 1,8 miliardy korun. Prezident komory proto varuje před tím, že situace v českém školství se nezlepší. Na obzoru je naopak prý další problém....\nZastupitelé Karlovarského kraje v pondělí zvolili novým hejtmanem Petra Kubise z Hnutí ANO. Ve funkci nahradí stranickou kolegyni Janu Mračkovou Vildumetzovou, která odstupuje kvůli těhotenství. Krajskou zastupitelkou, neuvolněnou radní a poslankyní zůstane. Zároveň ale skončí...\n#ANO #Česko #Karlovarský kraj #Politika\n#Česko #Politika #Vláda\nKontrarozvědka chce ještě zpřísnit nový zákon, který připravuje ministr vnitra Jan Hamáček (ČSSD). Místo pokuty by hrozilo i vězení....\n#BIS #Česko #ČSSD #Jan Hamáček #Krimi zprávy #Politika\nMikuláš Minář je zpět ve světlech reflektorů. Jeho spolek Milion chvilek pro demokracii odhalil část plánů pro demonstraci v předvečer 30. výročí sametové revoluce....\n#Demonstrace #Milion chvilek pro demokracii #Názory a komentáře #Politika #Revoluce #Společnost\nZatímco v ostatních zemích východního bloku byly protikomunistické revoluce v roce 1989 motivovány touhou po lepší životní úrovni, v tehdejším Československu byla hnací silou především touha po svobodě. Na konferenci k 30. výročí pádu železné opony pořádané Českým...\n#Bezpečnost #Česko #Pavel Rychetský #Politika #Revoluce #Soudy #Společnost #Ústavní soud


Nevím co dělat - zrušit svatbu? - Diskuze - eMimino.cz\nNevím co dělat-zrušit svatbu?\nDobrý den všem jdu si k vám pro radu, protože sama už vážně nevím co mám dělat a co je správné. A pochopte prosím důvod anonymu. Já jsem máma dvou dětí, první dítě z předešlého vztahu, můj nynější partner je otec druhého dítka, jsme spolu přes pět let. Za tři týdny se máme brát. Všechno to okolo svatby začalo před necelým půl rokem, je pracovně vytížený a svatbu jsme si přály oba, ale nebyl čas to naplánovat, tak jsem se toho ujala tedy společně s jeho maminkou. On i když pak někdy měl čas neudělal nic, do dnešní doby. I rozdávání oznámení byl problém…nyní už si myslím možná víc než to, že svatbu chce nakonec jen protože se angažuje jeho máma (má k ní velmi pevný vztah). Ale za tím vším jsou vetší problémy. On nevěří na lásku po letech, říká, že vztah nemůže být pořád o lásce, že se z toho stane zvyk nebo rutina a pak je dál potřeba setrvat. A přitom jeho maminka se ze dne na den přizpůsobila zdravotnímu stavu jeho otce když na tom byl zle. Změnila práci, byli spolu přes 30 let a i přesto mi tvrdí, že to byl zvyk. Já zas věřím, že když k sobě ti dva patří nezvrtne se to v rutinu, že k sobě pořád cítí lásku a pořád na sebe myslí, jsou si světlým bodem dne. Tak to totiž vnímám já, tak vnímám jeho. Máme poslední dobou neshody, hádáme se tak dvakrát týdně, vlastně to začalo už v těhotenství. To se uchýlil i k facce, vyprovokovala jsem ho…jenže jak šel čas v podstatě to bylo horší, on utíkal radši do práce než to v klidu vyřešit, neumí to vlastně v klidu řešit jen tak, že to nechá vyhnít a pak dělá, že se nic nestalo. Po narození jeho dítěte to bylo peklo. Vrátili jsme se z porodnice dřív než byl plán a dal jasně najevo jak nevhodné to je (nehodilo se mu pro nás přijet a odvézt nás domu), pak se opět uchýlil k facce…bylo toho na mě moc, miminko, starší dítko, hormony…a tak jsem to řešila s jeho mamkou, ta ale označila za viníka mě, že nemám kamarádky a tak přetěžuji informacemi a vlastně vším jeho a že to je dlouhodobě neudržitelná situace pro něj, taky mu samozřejmě vynadala, protože bít ženu nikde předtím neměl šanci vidět prý. Nejhorší je a to si jen tak neodpustím, že jsme se hádali před starším dítkem a ono jednou vidělo jak mě uhodil, vlastně dvakrát, jenže to podruhé bylo nedávno. Já vím je to dlouhé, omlouvám se . Popíši situaci, mluvíme o tom, že je potřeba aby si už konečně obstaral oblek, on začal říkat, že nemá čas a peníze (peníze jsou, maká v kanclu a má spousty melouchů)…a pak jmenoval za co já utrácím a že ještě platí dluh který má na dani z dědictví po tátovi. A začal to házet na mě a tak jsem se ho zeptala jestli teda můžu i za to, že jeho táta umřel a on ted musí platit dluh a byla rána na světě. Vím, že jsem reagovala přehnaně, ale nechtěla jsem poslouchat, že jsem zdroj všeho zla. Dítě to vidělo, plakalo a to je pro mě splněná noční můra. Ted kdykoli se s ním domlouvám, že zruším tu svatbu, protože si nejsem jistá tak říká, že mě miluje a chce se mnou žít a mít tuhle rodinu… Já ho miluji, snažím se, jenže nevím co dělat, nechci rutinu, nechci se hádat (i když někdy to jsem já kdo to vyvolá a,,provokuje,,) nechci bitky… Ještě tak před rokem možná míň bylo vše hezké, a najednou tohle, necítím jako viníka jen jeho, ale i sebe jenže co dělat, jak pomoci aby to bylo lepší, prosím poraďte mi\nMilujes cloveka, ktery ti opakovane nafackoval ?\nSvatbu bych v kazdem pripade odlozila. Tim bych mu dala jasne najevo svoji nespokojenost. A co se vztahem dal by zalezelo na jeho pristupu. Tech facek bylo uz docela dost, ne?\nJe to normální debil, kolo bych o něj neopřela.. twl, a kecy o tom, jak jsi ho vyprovokovala k facce? Jsi hloupá. Nikdy a nikdo nezaslouží od dospělého facku. Je to ubohý imbecil, dávno bych s nim nebyla a Ty jsi extra hloupá, když Ti toto přijde normální. Je mi Tě líto.\n@vonajebohyne protože se cítím částečně vina za tu situaci a je pravda, že umím tu situaci také vyeskalovat a vyprovokovat.\nZáleží na tobě. Ale pokud ti chlap dává facky, nezrusila bych jenom svatbu. Odešla bych od něj. Chlap který mlátí ženskou, je srab\nTak za téhle situace bych do svatby nešla.\nDěti dej hlídat a upřímně si promluvte, jak to vidíte dál. Neprovokuj ho a nevyvolávej zbytečný hádky, který jsou pak příčinou pro facku. To je teda taky špatně - předpokládám, že jsi nebyla natolik hysterická, aby tě zklidnilo jen tohle řešení.\nMožná, že se cítí být do svatby natlačen. Co se týká výdajů, možná opravdu mu přijde zbytečné dávát tolik peněz na svatbu.\nJakou má výplatu, kolik peněz vám zbyde po zaplacení nutností (jídlo, nájem, půjčky, auto?) a jaký máte rozpočet na svatbu?\nZ toho bych vycházela.\nže říká, že tě miluje a chce rodinu je hezká, nicméně není to odpově´d na otázku, zda se chce ženit. Prostě buď chce, nebo nechce.\nPokud te fackuje uz pred svatbou, tak po ni to bude jeste horsi. Nema k tobe zadnou uctu. Neber si ho…\nNeber si ho. On o tebe nemá zájem ani jako o manželku ani jako o přítelkyni. Jsi pouze matka jeho dítětě.\nTakže za mě svatbu zruš. Nemáš to lehké teď, nebudeš to mít lehčí ani po svatbě. Spíš naopak, vše se bude zhoršovat.\n@martina.se není to normální a já to tak jako normální neberu, opravdu ne. Pár vztahů už jsem měla a při něm jsem se cítila dobře, jak jsem psala byl a je světlým bodem mých dní, jenže tu jsou ty hádky a facky… Mám s ním dítě, druhé ho miluje také.\nNebuď s člověkem který na tebe vystáhl ruku. Budeš do smrti litovat\nTo je přesně ono. Manipulace. Pokud si dávas za vinu to, že ho vyprovokujes a dá ti facku, jsi nasměrovana na cestě k domácímu násilí\nDoporučila bys své kamarádce, aby si vzala člověka, který ji uhodil v těhotenství, v šestinědělí a před malým dítětem?\nA jsi si tim opravdu jista, nebo timto omlouvas jeho chovani, popr. ti to namluvil on?\nFackovani neni argumentace hodna dospelych lidi, opakovana je opravdu na povazenou.\nI kdybychom tedy pripustili, ze ty ho vyprovokujes a on se neovladne, myslis, ze takovi partneri by spolu meli vychovavat deti?\nChceš si vzít člověka, který se nerozpakuje ti nafackovat? On i jeho matinka ti vtloukají do hlavy, že je to tvoje vina, protože jsi ho vyprovokovala? Ženská, máš rozum?


Předložená práce naplňuje jak po obsahové, tak formální stránce, nároky, kladené na diplomové práce na FP VUT v Brně. V rámci diskuse nabízím tyto náměty: V rámci SWOT analýzy označujete GDPR za hrozbu. V čem spočívá tato hrozba? Jak je možné ji eliminovat? V textu své práce uvádíte, že "vyhodnocené testy přispěly k finančním a nefinančním výsledkům". Jakými fakty můžete toto své tvrzení doložit (kromě změn v samotné konverzi?).\nSplnění stanovených cílů B Cílem práce bylo navržení takových opatření, která by zvýšením konverze pomocí inkrementálních změn v komunikaci se zákazníky na www stránkách společnosti KIWI přispěla ke zvýšení efektivnosti marketingových aktivit. Nesporně zajímavé téma, zpracované na žádoucí úrovni, s drobnými nedokonalostmi - viz další hodnocení.\nZvolený postup řešení, adekvátnost použitých metod A Autorka zvolila adekvátní metody analýzy a simulace navržených opatření - vzhledem k charakteru zadání, resp. řešené problematiky, šlo zřejmě o jediný, v každém případě potenciálně zcela průkazný způsob ověření efektivnosti komunikace s (potenciálními) zákazníky.\nSchopnost interpretovat dosažené výsledky a vyvozovat z nich závěry B Experimentální metoda, která tvoří jeden z metodických pilířů práce, byla použita vhodným způsobem, závěry - po "technické stránce" - jsou poměrně jednoznačně doložené. Určitý nedostatek vidím v nedotažené diskusi o ekonomických přínosech navržených opatření.\nPraktická využitelnost výsledků A Řada námětů byla již v denní praxi společnosti akceptována a využita, soudím, že i s dalšími návrhy nebudou v tomto směru problémy.\nUspořádání práce, formální náležitosti, použitá terminologie a odborná jazyková úroveň A Použitá terminologie je vhodně zvolená, adekvátní tématu i úrovni zpracované práce, formální náležitosti a odborná jazyková úroveň odpovídají nárokům, kladeným na tento druh závěrečné práce. s\nPráce s informačními zdroji, včetně citací A Bez připomínek.\nPráce je zpracována na velmi dobré úrovni a v dílčích částech i nadstatndardním způsobem. Hlavní cíl byl naplněn v plném rozsahu a návrhy jsou reálné a prakticky realizovatelné. Práce představuje efektivní kombinaci experimentálních metod pro zvýšení efektivity marketingových aktivit konkrétního subjektu, a to včetně následného vyhodnocení a doporučení pro další zlepšení. Zpracování odpovídá požadavkům a lze nalézt pouze minimální drobné nedostatky ve formátování či stylistice. Z práce je zřejmá autorčina znalost dané problematiky a systematický přístup využitý při řešení. Práci doporučuji k obhajobě.\nJaký je aktuální vývoj situace v oblasti Vašich návrhů?\nJakým způsobem jste pracovala s oblastí obav v rámci Vaší myšlenkové mapy (Obr. 20 na str. 76)?\neVSKP id 112029