ČESKÁ AGENTURA NA PODPORU OBCHODU / CZECHTRADE - PDF\nDownload "ČESKÁ AGENTURA NA PODPORU OBCHODU / CZECHTRADE"\n1 ČESKÁ AGENTURA NA PODPORU OBCHODU / CZECHTRADE TENTO PROJEKT JE SPOLUFINANCOVÁN EVROPSKÝM FONDEM PRO REGIONÁLNÍ ROZVOJ A MINISTERSTVEM PRŮMYSLU A OBCHODU Makroekonomická analýza zahraničního obchodu ČR rok 2004 (pro účely hodnocení projektů v programu Marketing) Praha 2005\n2 Vydavatel : Česká agentura na podporu obchodu/czechtrade Dittrichova 21 P.O.Box Praha 2 tel : fax : Uzávěrka rukopisu : Česká agentura na podporu obchodu/czechtrade, 2005\n3 OBSAH strana Základní vývojové trendy zahraničního obchodu České republiky v roce Dynamika zahraničního obchodu Teritoriální struktura Zbožová struktura Obchodní bilance Cenový vývoj Měnová skladba Organizační struktura Zahraniční obchod České republiky s Evropskou unií a rozhodujícími zeměmi Evropská unie Hlavní obchodní partneři Spolková republika Německo Slovensko Rakousko Další významní obchodní partneři Rusko Polsko Itálie Velká Británie Francie Nizozemsko Spojené státy americké Čína Vybrané země exportního zájmu ČR Brazílie Indie.. 85 Poznámka k metodice použitých pramenů 88 Příloha č. 1 Seznam tabulek v textu.. 89 Příloha č. 2 Seznam grafů v textu.. 93\n4 ZÁKLADNÍ VÝVOJOVÉ TRENDY ZAHRANIČNÍHO OBCHODU ČESKÉ REPUBLIKY V ROCE 2004 V roce 2004 zaznamenala česká ekonomika další zvýšení své výkonnosti, když zrychlila růst na 4 % při zlepšení vývoje struktury výdajových položek HDP. Z vnějších podmínek pak na český zahraniční obchod příznivě působil zejména vstup do Evropské unie, umožňující širší zapojení do mezinárodní směny. Obrat zahraničního obchodu tak v meziročním srovnání vzrostl o 22,7 % při rychlejším meziročním přírůstku vývozu (index 125,0) než dovozu (index 120,5). Tím ZO ČR zaznamenal výrazně vyšší dynamiku ve srovnání s tempem růstu, kterého bylo dosaženo v roce Struktura tohoto nárůstu znamenala také příznivější změnu poměru mezi vývozem a dovozem, když oproti podílu 48,8 % za rok 2003 se export v roce 2004 zvýšil na 49,7 %, tj. o 0,9 procentního bodu, přičemž krytí dovozu vývozem meziročně narostlo o 3,5 bodu na 98,7 %. Důsledkem tohoto vývoje byl výrazný meziroční pokles pasiva obchodní bilance za leden až prosinec 2004 na 22,3 mld.kč, které bylo o 47,5 mld.kč nižší než ve stejném období roku Příznivě se vyvíjel obchod se zeměmi s vyspělou ekonomikou, s nimiž se kladné saldo meziročně zvýšilo o 46,8 mld.kč na 148,5 mld.kč (vlivem obchodu s Evropskou unií, s níž aktivum dosáhlo 225,8 mld. Kč při meziročním zvýšení o 71,4 mld.kč, na rozdíl od ostatních vyspělých zemí u nichž bilanční deficit meziročně narostl o 24,6 mld.kč na 77,3 mld.kč). Kladné saldo vyplynulo také z obchodu s evropskými zeměmi s přechodovou ekonomikou, a to ve výši 27,7 mld.kč při meziročním nárůstu o 7,2 mld.kč. Podařilo se také poměrně výrazně meziročně snížit pasivum z obchodu s rozvojovými zeměmi, a to o 11,4 mld.kč na 55,1 mld.kč. Malé meziroční zlepšení záporného salda bylo také dosaženo v obchodu se Společenstvím nezávislých států v rozsahu 0,6 mld.kč (na 57,9 mld.kč). Na druhé straně však opět značněji meziročně narostlo pasivum z obchodu s ostatními státy, a to o 14,8 mld.kč na podstatných 84,0 mld.kč. Z komoditního hlediska největší bilanční aktivum přinesla skupina strojů a dopravních prostředků v rozsahu 133,9 mld.kč při meziročním zvýšení o 63,0 mld.kč.\n5 Naopak, nejvyšší bilanční deficit zaznamenaly chemikálie v částce 87,7 mld.kč při meziročním nárůstu o 3,8 mld.kč. V teritoriální struktuře se meziročně ve vývozu zvýšil podíl rozvojových zemí (o 0,3 bodu na 3,2 %), Společenství nezávislých států (rovněž o 0,3 bodu na 2,4 %) a evropských zemí s přechodovou ekonomikou (o 0,2 bodu na 2,3 %). Pokles podílu na českém vývozu na druhé straně nastal u zemí s vyspělou ekonomikou (o 0,5 bodu na 91,6 %) a u ostatních zemí o 0,1 bodu na 0,5 % celkového českého exportu. V dovozu se meziročně zvýšil podíl zemí s vyspělou ekonomikou o 1,2 bodu na 81,8 %. Stagnovaly podíly importu z evropských zemí s přechodovou ekonomikou a z ostatních zemí, zatímco účast rozvojových zemí a Společenství nezávislých států meziročně na celkovém českém dovozu poklesla. I nadále trvala největší koncentrace českého exportu a importu na evropský trh, zejména čtyři sousední země, mezi nimiž dominovalo Německo. Díky úspěšné snaze českých vývozců byla zaznamenána výrazná bilanční aktiva s Německem, Slovenskem, Rakouskem, Velkou Británií a Nizozemskem. Na druhé straně značně převažující dovoz nad vývozem vytvořil vysoká bilanční pasiva z obchodu s Čínou, Japonskem a Ruskem. Komoditně byla celková výše vývozu i nadále výrazně ovlivňována exportem strojů a dopravních prostředků, které dosáhly meziročního nárůstu o 26,2 %, když současně zvýšily svůj podíl v celkovém exportu na 50,6 %. I na celkovou výši dovozu měly významný vliv stroje a dopravní prostředky, které při meziročním nárůstu o 19,0 % dosáhly podílu 42,2 % na souhrnném importu ČR. Vývoz položek zařazených do High Technology Products se meziročně zvýšil o 19,3 % a nárůst jejich dovozu představoval 13,7 %. Ve struktuře dovozu podle užití nejvyšší podíl registrovalo i nadále výrobní užití se 49,3 % na celkovém importu. Vývozní ceny měřené výběrovým indexem (včetně kurzového pohybu) se v roce 2004 oproti roku 2003 průměrně zvýšily o 3,7 %, zatímco dovozní ceny v průměru narostly o 1,6 %. Největší vývozci s hodnotou exportu nad 1 mld.kč, reprezentující necelé procento všech vývozců, zabezpečili v roce ,6 % českého exportu, a to při meziročním nárůstu o 245,1 mld.kč. Téměř polovinu českého dovozu (49,6 %) v hodnotě cca 850 mld.kč realizovali rovněž největší importéři s výší importu nad 1 mld.kč.\n6 1. Dynamika zahraničního obchodu V roce 2004 dosáhl obrat zahraničního obchodu v běžných cenách 3 449,7 mld.kč, čímž se v meziročním srovnání zvýšil o 638,1 mld.kč a zaznamenal tak výrazně vyšší dynamiku ve srovnání s tempem růstu, kterého bylo dosaženo v roce Struktura tohoto nárůstu představovala také příznivější změnu poměru mezi vývozem a dovozem, když oproti podílu 48,8 % za rok 2003 se export v roce 2004 zvýšil na 49,7 %, tj. o 0,9 procentního bodu. Krytí dovozu vývozem přitom meziročně narostlo o 3,5 bodu na 98,7 %. Dynamika vývozu v roce 2004 byla v meziročním srovnání vyšší rovněž ve všech čtvrtletích. Pohybovala se od indexu 113,0 v prvním čtvrtletí do meziročního nárůstu o 33,1 % ve druhém kvartálu, kdy byla ve srovnání s ostatními čtvrtletími v relativní úrovni nejvyšší. Ve třetím kvartálu však meziroční nárůst oproti druhému čtvrtletí poklesl na index 128,2 a ve čtvrtém čtvrtletí pak dále na index 125,5. V hodnotovém vyjádření registroval export ve 2. čtvrtletí 2004 vysoký nárůst oproti 1. kvartálu, a to v částce mil.kč, zatímco ve 3. čtvrtletí poklesl pod úroveň druhého kvartálu, a to o mil.kč. Čtvrté čtvrtletí pak zaznamenalo nejvyšší vývoz v částce mil.kč, což představovalo oproti 3. kvartálu nárůst v rozsahu mil.kč. Nejnižší měsíční vývoz byl zaznamenán v lednu, a to ve výši mil.kč. Na druhé straně nejvyšší hodnotová úroveň exportu byla registrována v listopadu v částce mil.kč. Také dovoz byl v relativní úrovni ve všech čtvrtletích meziročně vyšší. Jeho vývoj vykázal obdobnou tendenci jako vývoz. Meziroční nárůst v prvním čtvrtletí byl v relativní úrovni realizován indexem 111,1, aby kulminoval ve 2. kvartálu meziročním zvýšením o 30,8 %. Další čtvrtletí však zaznamenala klesající meziroční dynamiku nárůstu (třetí kvartál s indexem 123,3 a čtvrté čtvrtletí při indexu 116,8). V absolutním vyjádření dovoz ve 2. čtvrtletí překročil výši importu dosaženou v 1. kvartálu o mil.kč, zatímco ve 3. čtvrtletí poklesl pod úroveň druhého kvartálu o mil.kč. Čtvrté čtvrtletí pak zaznamenalo nejvyšší čtvrtletní dovoz v částce mil.kč, což představovalo proti třetímu kvartálu nárůst v rozsahu mil.kč. Obdobně jako v exportu byla nejnižší měsíční hodnotová úroveň dovozu zaznamenána v lednu (v částce mil.kč) a nejvyšší pak v listopadu v rozsahu mil.kč. Poznámka: Pokud není uvedeno jinak, jsou údaje za rok 2004 předběžné (vč. dopočtů), revidované dle závěrky k Veškeré údaje v tabulkách jsou zpracovány z hodnot v korunách a následně zaokrouhleny na tisíce, resp. milióny. Z tohoto důvodu nemusí souhlasit součet částí celku s celkovým údajem a mohou se vyskytnout i drobné diference.\n7 Tabulka 1 Vývoj zahraničního obchodu podle jednotlivých čtvrtletí roku 2004 Období Vývoz Dovoz mil. Kč v b.c v % 2003 mil. Kč v b.c v % čtvrtletí , ,1 2. čtvrtletí , ,8 3. čtvrtletí , ,3 4. čtvrtletí , , čtvrtletí , ,5 1. pololetí , ,2 2. pololetí , ,8 Vývoz ve 2. pololetí byl vyšší o mil.kč než rozsah exportu v prvním půlroce. Rovněž import přesáhl ve druhém půlroce výši dovozu za první pololetí, a to o mil.kč. Rok 2004 registroval v meziročním srovnání rychlejší vývoj vývozu než dovozu, když celoroční předstih tempa exportu převýšil dynamiku importu o 4,5 bodu. Nejvyššího předstihu tempa vývozu bylo přitom dosaženo v listopadu o 11,8 bodu. Naopak, nejvyšší předstih dovozu ve vztahu k vývozu byl v relativní úrovni evidován v dubnu, a to o 1,7 bodu. Graf 1 Zahraniční obchod ČR v roce 2004 podle jednotlivých měsíců (2004 v % 2003) ,2 112,7 120,5 128,5 132,2 131,9 116,7 127,6 126,0 115,5 127,1 108, ,8 119,1 119,6 126,8 136,0 136,7 123,2 132,9 128,8 118,4 138,9 119, ,6 +6,4-0,9-1,7 +3,8 +4,8 +6,5 +5,3 +2,8 +2,9 +11,8 +11, vývoz dovoz rozdíl tempa Celkový vývoz v roce 2004 činil 1 713,7 mld.kč a meziročně vzrostl o 342,8 mld.kč, tj. o 25,0 %. V USD vykázal meziroční nárůst o 37,2 % a při vyjádření v euru zaznamenal přírůstek 24,9 %.\n8 Export za leden až prosinec roku 2004 zaznamenal meziroční nárůst do všech hlavních skupin zemí. Největší relativní nárůst byl vykázán do Společenství nezávislých států (index 148,0), který v absolutní úrovni znamenal částku 13,6 mld.kč. Podstatné meziroční hodnotové zvýšení vývozu však bylo na druhé straně uskutečněno do zemi s vyspělou ekonomikou, a to o mimořádných 306,8 mld.kč při indexu 124,3, když rozhodující část této sumy ve výši 289,4 mld.kč (index 124,5) byla realizována do zemí Evropské unie. Do ostatních zemí uvedené teritoriální skupiny se export meziročně zvýšil o 17,3 mld.kč (index 121,8). Do rozvojových zemí bylo evidováno meziroční zvýšení českého exportu v rozsahu 14,3 mld.kč (index 135,8), do evropských zemí s přechodovou ekonomikou ve výši 10,3 mld.kč (index 136,0) a do ostatních zemí vývoz meziročně narostl o 264 mil.kč při indexu 103,4. Z jednotlivých zemí, které měly dlouhodoběji větší podíl na obratu českého zahraničního obchodu, nejvýznamnější relativní nárůst exportu (nad 125 %) byl v meziročním srovnání dosažen na Ukrajinu (index 161,0), do Maďarska (index 154,7), Turecka (index 148,1), Ruska (index 146,2), Belgie (index 142,0), Polska (index 136,4), na Slovensko (index 133,4), do Španělska (index 129,8), Japonska (index 128,4), Nizozemska (index 126,6) a do Švédska (index 126,6). Naopak, do zemí s dlouhodobě větším podílem na obratu českého zahraničního obchodu byl v meziročním srovnání zaznamenán pokles vývozu pod index 100,0 jen na Tchaj-wan (index 91,8). Tabulka 2 Vývoj zahraničního obchodu podle skupin zemí (2004 v % 2003, běžné ceny) Skupiny zemí, země Vývoz Dovoz Svět celkem 125,0 120,5 Země s vyspělou ekonomikou 124,3 122,4 z toho: Evropská unie 124,5 121,2 Rozvojové země 135,8 102,8 Evropské země s přechodovou ekonomikou 136,0 137,5 Společenství nezávislých států 148,0 115,0 Ostatní 1) 103,4 119,6 Rusko 146,2 108,6 Slovenská republika 133,4 124,7 Spolková republika Německo 122,4 117,2 Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj - OECD 124,5 122,5 Pramen: ČSÚ a MPO ČR 1) ČLR, KLDR, Kuba, Laos, MoLR, VSR Celkový dovoz v roce 2004 činil 1 736,0 mld.kč, čímž se meziročně zvýšil o 295,3 mld.kč, tj. o 20,5 %. V USD vykázal meziroční nárůst o 32,2 % a při vyjádření v euru zaznamenal přírůstek 20,5 %. V meziročním srovnání se import zvýšil ze všech hlavních skupin zemí. Nejvyšší meziroční absolutní nárůst byl realizován ze zemí s vyspělou ekonomikou v rozsahu\n9 260,0 mld.kč a s indexem 122,4. Z této sumy připadlo na dovoz ze zemí Evropské unie 218,1 mld.kč při indexu 121,2 a na import z ostatních zemí uvedené teritoriální skupiny 41,9 mld.kč (index 131,7). Druhý nejvyšší meziroční nárůst dovozu byl zaregistrován z ostatních zemí ve výši 15,1 mld.kč při indexu 119,6. Meziroční přírůstky importu byly dále evidovány ze Společenství nezávislých států ve výši 13,0 mld.kč (index 115,0), z evropských zemí s přechodovou ekonomikou v rozsahu 3,0 mld.kč (index 137,5) a z rozvojových zemí ve výši 2,9 mld.kč při indexu 102,8. Z jednotlivých zemí, které měly dlouhodoběji větší podíl na obratu českého zahraničního obchodu, největší relativní nárůst dovozu (nad 125 %) byl realizován z Japonska (index 178,5), Nizozemska (index 153,2), Ukrajiny (index 147,9), Polska (index 137,6), Španělska (index 133,5), Velké Británie (index 130,9) a ze Švédska (index 125,1). Naopak, ze zemí s dlouhodoběji větším podílem na obratu českého zahraničního obchodu byl v meziročním srovnání evidován pokles dovozu pod index 100,0 z Malajsie (index 79,0) a z Norska (index 90,1). Tabulka 3 Vývoj zahraničního obchodu podle zbožových skupin (2004 v % 2003, běžné ceny) Zbožové skupiny SITC Vývoz Dovoz 0-9 Zboží celkem 125,0 120,5 z toho: 0 Potraviny a živá zvířata 129,7 123,8 1 Nápoje a tabák 108,5 142,4 2 Suroviny nepoživatelné, bez paliv 128,0 129,1 3 Minerální paliva a maziva 134,7 113,1 4 Živočišné a rostlinné oleje a tuky 104,0 109,0 5 Chemikálie 130,8 117,4 6 Průmyslové zboží podle druhu materiálu 122,0 124,3 7 Stroje a dopravní prostředky 126,2 119,0 8 Různé hotové výrobky 120,6 123,3 9 Nespecifikováno 50,3 237,9 V exportu za leden až prosinec 2004 zaznamenaly všechny zbožové skupiny meziroční zvýšení, kromě nespecifikovaného globálu (snížení o 495 mil.kč). Nejvyšší meziroční nárůst vykázaly stroje a dopravní prostředky, a to o 180,0 mld.kč s indexem 126,2. S podstatně nižším zvýšením exportu následovaly skupiny: průmyslové zboží podle druhu materiálu (69,6 mld.kč, index 122,0), různé hotové výrobky (33,2 mld.kč, index 120,6), chemikálie (24,8 mld.kč, index 130,8), minerální paliva a maziva (13,7 mld.kč, index 134,7), potraviny a živá zvířata (10,8 mld.kč, index 129,7), suroviny nepoživatelné, bez paliv (rovněž 10,8 mld.kč, index 128,0) a nápoje a tabák (0,7 mld.kč, index 108,5). Živočišné a rostlinné oleje zaznamenaly meziroční zvýšení vývozu pouze v částce 40 mil.kč s indexem 104,0.\n10 Z hodnotově významnějších položek SITC se v meziročním srovnání (nad 150 %) zvýšil export rud kovů a kovového odpadu (index 190,8), zařízení k telekomunikaci a záznamu a reprodukci zvuku (index 170,7) a plastů v prvotní formě (index 162,0). Největší absolutní nárůst vývozu byl realizován silničními vozidly (46,4 mld.kč), elektrickými zařízeními, přístroji a spotřebiči (44,6 mld.kč), zařízeními k telekomunikaci a záznamu a reprodukci zvuku (30,2 mld.kč), železem a ocelí (24,8 mld.kč), stroji zařízeními všeobecně užívanými v průmyslu (24,7 mld.kč) a kovovými výrobky (20,7 mld. Kč). V celkovém importu za leden až prosinec 2004 zaznamenaly všechny zbožové skupiny meziroční nárůst. Největší zvýšení registrovaly stroje a dopravní prostředky (117,0 mld.kč, index 119,0), průmyslové zboží podle druhu materiálu (70,5 mld.kč, index 124,3), různé hotové výrobky (35,5 mld.kč, index 123,3) a chemikálie (28,6 mld.kč, index 117,4). Z hodnotově významnějších položek SITC vykázaly značnější meziroční relativní zvýšení importu (nad 150 %) rudy kovů a kovový odpad (index 164,0), oděvní výrobky a doplňky (index 155,8) a železo a ocel (index 151,3). Největší meziroční absolutní nárůst byl realizován položkami: silniční vozidla (29,7 mld.kč), elektrická zařízení, přístroje a spotřebiče (28,4 mld.kč) a železo a ocel (28,1 mld.kč). 2. Teritoriální struktura x) Postavení jednotlivých základních skupin zemí v celkovém českém vývozu a dovozu zaznamenalo v roce 2004 (pokud abstrahujeme od přerozdělení zemí mezi základními skupinami provedenému k , zejména mezi skupinou zemí s vyspělou ekonomikou a evropskými zeměmi s přechodovou ekonomikou) relativně málo výrazné meziroční změny, které se pohybovaly na úrovni od 1,1 do +1,2 procentního bodu. Na rozdíl od předchozího roku přitom došlo k větším posunům u dovozu, a to právě v rozmezí - 1,1 do +1,2 bodu a mírnějším na straně vývozu (od 0,5 do +0,5 bodu). Podílová účast se změnila především u zemí s vyspělou ekonomikou a u rozvojových zemí. Hlavní místo ve vývozu i v dovozu ČR si zachovaly i v roce 2004 země s vyspělou ekonomikou a dále ho ještě zdůraznily, ale na rozdíl od předchozích let při meziročním oslabení jejich postavení ve vývozu (z 92,1 % na 91,6 %) v poměru k posílené pozici x) Poznámka: komentář k teritoriální struktuře zahraničního obchodu ČR za rok 2003 a 2004 je proveden na základě údajů o rozdělení jednotlivých zemí do základních skupin, které vychází ze stavu platnému k , kdy došlo k rozšíření EU.\n11 v dovozu (z 80,6 % na 81,8 %). Podobnou změnu ve svém postavení opět registrovaly i země OECD jako celek, jejichž podíl ve vývozu ČR se meziročně snížil o 0,4 bodu na 90,2 % a v dovozu se zvýšil o 1,3 bodu na 81,7 %. Určující vliv na daný vývoj měly opakovaně členské země Evropské unie, které při zohlednění účasti nových zemí meziročně snížily svoje poměrné zapojení do českého vývozu o 0,4 bodu na 85,9 % a zvýšily svůj podíl na dovozu ČR o 0,4 bodu na 71,8 %. Tabulka 4 Struktura zahraničního obchodu podle skupin zemí (v %) Skupina zemí Vývoz Dovoz Změna Změna Svět celkem 100,0 100,0-100,0 100,0 - Země s vyspělou ekonomikou 92,1 91,6-0,5 80,6 81,8 +1,2 Evropská unie 86,3 85,9-0,4 71,4 71,8 +0,4 Rozvojové země 2,9 3,2 +0,3 7,4 6,3-1,1 Evropské země s přechodovou ekonomikou vč. SNS 4,2 4,7 +0,5 6,6 6,3-0,3 Mimoevropské země s přechodovou a státní ekonomikou 1) 0,6 0,5-0,1 5,3 5,3 0,0 Nespecifikováno 0,3 0,1-0,2 0,1 0,2 +0,1 Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj OECD 1) ČLR, KLDR, Kuba, Laos, MoLR, VSR 90,6 90,2-0,4 80,4 81,7 +1,3 Druhou pozici v zahraničním obchodu ČR si dlouhodobě udržovala skupina evropských zemí s přechodovou ekonomikou vč. SNS. Po zúžení této skupiny o země jež se v roce 2004 staly členy EU si tuto pozici evropské země s přechodovou ekonomikou vč. SNS ale ještě zachovaly jen díky SNS, a to když účast těchto zemí na českém vývozu meziročně posílila o 0,5 bodu na 4,7 % a oslabila v dovozu o 0,3 bodu na 6,3 %. Při vyčlenění SNS z dané skupiny by však v roce 2004 zůstala čtvrtá pozice evropským zemím s přechodovou ekonomikou pouze v českém vývozu, zatímco v dovozu ČR by svoje místo postoupily rozvojovým zemím a klesly by mezi hlavními skupinami zemí až na pozici poslední, tj. až za mimoevropské země s přechodovou a státní ekonomikou. Třetí pozice mezi základními skupinami zemí náležela v roce 2004 v zahraničním obchodu ČR rozvojovým zemím. Tyto země mají již od roku 1997 vyšší účast na českém dovozu ve srovnání s vývozem ČR, kterou sice v roce 2004 zmírnil meziroční nárůst jejich podílu na českém vývozu o 0,3 bodu na 3,2 % a pokles podílu na dovozu ČR o 1,1 bodu na 6,3 %, nicméně i tak docílily na českém dovozu stejnou procentuální účast jako evropské země s přechodovou ekonomikou vč. SNS zaujímající druhou pozici. Nejhorší místo v českém zahraničním obchodu zaujímají trvale mezi hlavními skupinami zemí mimoevropské země s přechodovou a státní ekonomikou při silnější pozici v dovozu ČR než ve vývozu, která v roce 2004 opět mírně posílila. Podíl těchto zemí\n12 na českém dovozu se meziročně sice nezměnil a zůstal na úrovni 5,3 %, ale jejich účast na vývozu ČR se zmenšila o 0,1 bodu na 0,5 %. Graf 2 Teritoriální struktura zahraničního obchodu ČR podle hlavních skupin zemí v roce 2004 (v %) ,6 81,8 Země s vyspělou ekonomikou Rozvojové země ,2 4,7 0,5 vývoz 6,3 6,3 5,3 dovoz Evropské země s přechodovou ekonomikou vč. SNS Ostatní země Země s vyspělou ekonomikou reprezentovaly ještě v roce 2003 hlavní odbytový trh pro český vývoz téměř všech zbožových skupin SITC. Výjimkou byly pouze skupiny potravinářského zboží a zemědělských produktů (skupina 0, 1 a 4 SITC), pro jejichž vývoz byly nicméně tyto země druhým největším trhem. V roce 2004, kdy se o dalších 10 zemí rozšířila EU, která především ovlivňuje pozice zemí s vyspělou ekonomikou v českém zahraničním obchodu, se pak země s vyspělou ekonomikou poprvé staly hlavním odbytovým trhem pro naprosto všechny skupiny zboží vyváženého z ČR. Z českého vývozu tak v roce 2004 směřovalo do zemí s vyspělou ekonomikou téměř 100 % zboží j.n., téměř 98 % minerálních paliv a maziv, přes 95 % surovin nepoživatelných, bez paliv, téměř 95 % živočišných a rostlinných olejů a tuků, jakož i různých hotových výrobků, více než 92 % nápojů a tabáku a strojů a dopravních prostředků. Český vývoz průmyslového zboží do dané teritoriální relace se přibližoval 89 %, vývoz potravin a živých zvířat 87 % a nejnižší vývoz chemikálií činil 86 %. Vývoz ČR do zemí s vyspělou ekonomikou přitom v roce 2004 zaznamenal meziroční nárůst podílu u všech skupin zboží. Evropské země s přechodovou ekonomikou vč. SNS se naproti tomu staly v roce 2004 druhým hlavním odbytištěm pro český vývoz všech jednotlivých zbožových skupin a ztratily pozici největšího trhu pro potravinářské a zemědělské produkty (skupina zboží 0, 1 a 4 SITC), která jim ve vývozu ČR dlouhodobě náležela. Rozhodující vliv na tuto změnu měl opět vstup řady evropských zemí s přechodovou ekonomikou do EU, zejména pak Slovenska, Polska a Maďarska. Podíly evropských zemí s přechodovou ekonomikou vč. SNS na českém vývozu přitom v roce 2004 přesáhly desetiprocentní hranici pouze u chemikálií (11,2 %) a u ostatních zbožových skupin se pohybovaly od 0,1 % (zboží a transakce j.n.) do 9,2 % (potraviny a živá zvířata).\n13 Tabulka 5 Podíl hlavních trhů na zahraničním obchodu podle zbožových skupin v roce 2004 (v %) Zbožová skupina SITC Vývoz Dovoz VE PE RZ OZ VE PE RZ OZ 0 Potraviny a živá zvířata 86,6 9,2 3,6 0,6 83,7 1,2 12,4 2,7 1 Nápoje a tabák 92,9 6,5 0,2 0,4 87,1 2,0 10,4 0,5 2 Suroviny nepoživatelné, bez paliv 95,6 2,8 1,1 0,4 59,2 30,8 7,7 2,3 3 Minerální paliva a maziva 97,9 1,0 0,5 0,6 44,1 51,5 4,4 0,0 4 Živočišné a rostlinné oleje a tuky 94,4 4,5 1,1 0,0 88,1 0,4 11,5 0,0 5 Chemikálie 86,0 11,2 2,1 0,7 94,4 2,3 1,9 1,4 6 Průmyslové zboží podle druhu materiálu 88,9 5,9 4,8 0,4 91,0 4,9 2,1 2,0 7 Stroje a dopravní prostředky 92,4 3,7 3,2 0,7 81,9 0,8 9,0 8,3 8 Různé hotové výrobky 94,4 3,5 1,8 0,3 80,9 1,6 6,5 11,0 9 Zboží a transakce j.n. 99,7 0,1 0,1 0,0 31,7 0,1 0,2 68,0 a vlastní výpočet Poznámka: VE země s vyspělou ekonomikou PE evropské země s přechodovou ekonomikou vč. SNS RZ rozvojové země OZ ostatní země (zahrnují ČLR, KLDR, Kubu, Laos, Mongolsko, VSR a obchod bez územní specifikace) Země s vyspělou ekonomikou spolu s evropskými zeměmi s přechodovou ekonomikou vč. SNS se i v roce 2004 podílely na českém vývozu všech jednotlivých skupin zboží více než 90 % a u většiny skupin se spíše přibližovaly 100 % podílu. Meziročně byl přitom navýšen podíl u zbožové skupiny SITC 0, 1, 2, 6 a 8, a to v rozmezí +0,1 bodu (různé hotové výrobky) až +9,9 bodu (suroviny nepoživatelné, bez paliv) a snížen podíl u zbožové skupiny SITC 3, 4, 5, 7 a 9 v rozsahu 0,1 bodu (chemikálie) až 0,4 bodu (živočišné a rostlinné oleje a tuky). Velmi nízké podíly na českém vývozu jednotlivých skupin zboží naopak registrovaly v roce 2004 (obdobně jako v bezprostředně předcházejících letech) rozvojové země i ostatní země (mimoevropské země s přechodovou a státní ekonomikou vč. obchodu bez územní specifikace). Rozvojové země zaujaly nejlepší postavení ve vývozu průmyslového zboží podle druhu materiálu (4,8 % při meziroční stagnaci podílu), potravin a živých zvířat (3,6 % při meziročním poklesu podílu o 2,3 bodu) a strojů a dopravních prostředků (3,2 % s meziročním nárůstem podílu o 0,6 bodu). Účast rozvojových zemí na českém vývozu zbývajících skupin zboží se pak pohybovala mezi 0,1 % (zboží a transakce j.n.) až 2,1 % (chemikálie) při meziročním navýšení u nápojů a tabáku, živočišných a rostlinných olejů a tuků, chemikálií, různých hotových výrobků a zboží a transakcí j.n. a meziročním poklesu u surovin nepoživatelných, bez paliv a minerálních paliv a maziv. Trhy ostatních zemí reprezentovaly v roce 2004 v českém vývozu jednotlivých skupin zboží pouze podíly v rozpětí 0,0 % (živočišné a rostlinné oleje a tuky a zboží a transakce j.n.) až 0,7 % (chemikálie a stroje a dopravní prostředky), tzn., že u žádné skupiny zboží ve vývozu ČR nedosáhly ani jednoprocentního podílu. Meziročně se přitom zlepšilo jejich postavení jen v českém vývozu surovin nepoživatelných, bez paliv (podíl 0,4 %) a\n14 zejména vlivem obchodu bez územní specifikace i u minerálních paliv a maziv (podíl 0,6 %). Ve vývozu ostatních skupin zboží svoje pozice naopak zhoršily. V českém dovozu za rok 2004 si země s vyspělou ekonomikou nejen udržely, ale značně posílily, rozhodující váhu u všech skupin zboží, s výjimkou minerálních paliv a maziv a zboží a transakcí j.n. Na dovozu chemikálií a průmyslového zboží podle druhu materiálu jejich podíl přesáhl 90 % hranici a u živočišných a rostlinných olejů a tuků, jakož i nápojů a tabáku se 90 % velmi přiblížil. Vyšší než 80 % podíl zaznamenaly pak v roce 2004 země s vyspělou ekonomikou na českém dovozu potravin a živých zvířat, strojů a dopravních prostředků a různých hotových výrobků a téměř 60 % podíl dosáhly u surovin nepoživatelných, bez paliv. Nejméně se naproti tomu tyto země zúčastnily na českém dovozu minerálních paliv a maziv (i když jejich podíl přesáhl 40 % proti zhruba 20 % podílu dosahovanému před rozšířením EU) a zboží a transakcí j.n. (více než 30 % podíl). Postavení evropských zemí s přechodovou ekonomikou vč. SNS v českém dovozu podle jednotlivých skupin zboží zemí nebylo zdaleka tak jednoznačné jako je tomu s jejich pozicí ve vývozu ČR. Dlouhodobě mají tyto země rozhodující postavení v českém dovozu minerálních paliv a maziv. I v roce 2004 zde ČR nakoupila více než polovinu z celkového hodnotového objemu dovezených paliv a maziv. Nezastupitelnou úlohu při tomto nákupu mělo pak opět Rusko, odkud v roce 2004 pocházelo 83,3 % z celkového českého dovozu této kategorie z uvedené teritoriální skupiny a 42,9 % z celkového českého dovozu minerálních paliv a maziv. Významný podíl (více než 30 %) měly evropské země s přechodovou ekonomikou v roce 2004 i na českém dovozu surovin nepoživatelných, bez paliv, zatímco u ostatních zbožových skupin se podíly těchto zemí pohybovaly pouze na úrovni mezi 0,1 % (zboží a transakce j.n.) až 4,9 % (průmyslové zboží podle druhu materiálu) českého dovozu daných kategorií. Rozvojové země v roce 2004 zhoršily meziročně své poměrné zastoupení v českém dovozu většiny zbožových skupin. Více než 10 % podílu dosáhly pouze u dovozu potravin a živých zvířat (12,4 %), živočišných a rostlinných olejů a tuků (11,5 %) a nápojů a tabáku (10,4 %), přičemž k 10 % hranici se přiblížily ještě v českém dovozu strojů a dopravních prostředků (9,0 %). Naproti tomu u ostatních skupin zboží se podíly těchto zemí pohybovaly od 0,2 % (zboží a transakce j.n.) do 7,7 % (suroviny nepoživatelné, bez paliv) českého dovozu daných kategorií. Ostatní země pak v roce 2003 nedosáhly ani 10 % hranice u žádné zbožové skupiny v dovozu ČR s výjimkou skupiny zboží a transakce j.n. (68,0 % - vlivem obchodu bez územní specifikace) a různých hotových výrobků (11,0 %). U některých skupin byla jejich účast v českém dovozu dokonce nulová (minerální paliva a maziva a živočišné a rostlinné oleje a tuky) a u zbývajících skupin se pohybovala od 0,5 % (nápoje a tabák) do 8,3 % (stroje a dopravní prostředky). Zahraniční obchodu ČR se dlouhodobě koncentruje na evropské trhy, zejména na sousední země (SRN, Slovensko, Rakousko a Polsko), jejichž podíl představoval v roce 2004,stejně jako v roce 2003, 50,9 % celkového obratu ČR. Na českém vývozu se přitom podíl sousedních zemí rovněž meziročně nezměnil a dosáhl 56,0 %, zatímco jejich podíl na českém dovozu se meziročně snížil o 0,5 bodu na 45,8 %.\n15 Mezi deset největších obchodních partnerů ČR náležely v roce 2004 podle výše vzájemného obratu tyto země: SRN (33,9 %), Slovensko (6,9 %), Rakousko (5,1 %), Polsko (5,0 %), Itálie (4,8 %), Francie (4,6 %), Velká Británie (3,8 %), Nizozemsko (3,5 %), Rusko (2,8 %) a Čína (2,8 %). Okruh těchto zemí zůstával po řadu let prakticky stejný, k menším změnám docházelo pouze ve výši podílů těchto zemí, které pak pozměňovaly pořadí zemí, i když ne zásadně. V roce 2003 se ale mezi deset největších partnerů ČR dostala Čína, zejména díky prudce rostoucímu českému dovozu z tohoto teritoria, a vytlačila USA na 11. místo. Stejně tomu bylo i v roce Graf 3 Největší obchodní partneři ČR podle výše podílu na celkovém obratu v roce 2004 (v %) SRN Slovensko Rakousko Polsko Itálie Francie Velká Británie Nizozemsko Rusko Čína Zbožová struktura Účast jednotlivých základních zbožových skupin na celkovém vývozu nezaznamenala v roce 2004 oproti roku předcházejícímu výraznější změny. Ty se pohybovaly v rozmezí od-0,6 do +0,5 procentního bodu (kromě podílové stagnace skupiny živočišných a rostlinných olejů a tuků a komodit jinde nespecifikovaných). Nejvyšší meziroční nárůst registrovaly stroje a dopravní prostředky, jejichž podíl ve srovnání s rokem 2003 se ve sledovaném roce zvýšil o 0,5 procentního bodu na 50,6 % celkového vývozu České republiky. Do nejvýznamnější teritoriální oblasti českého exportu zemí s vyspělou ekonomikou, se účast této zbožové skupiny zvýšila o 0,1 procentního bodu na 51,1 % celkového vývozu do této relace. Rovněž do rozvojových zemí se podíl strojírenského vývozu zvýšil, a to o 6,3 procentního bodu na 50,9 %. Ještě výraznější nárůst podílu této zbožové skupiny se realizoval v exportu do evropských zemí s přechodovou ekonomikou vč. Společenství nezávislých států, kde zaznamenal zvýšení dokonce o 8,6 bodu na 40,1 %. Na druhé straně však byl registrován pokles účasti této zbožové skupiny ve vývozu do ostatních zemí, který představoval meziroční propad o 1,7 bodu (na 65,1 %).\n16 Graf 4 Zbožová struktura zahraničního obchodu v roce 2004 (v %) Různé hotové výrobky Stroje a dopravní prostředky Průmyslové zboží podle druhu materiálu Chemikálie Živočišné a rostlinné oleje a tuky Minerální paliva a maziva Suroviny nepoživatelné, bez paliv Nápoje a tabák Potraviny a živá zvířata 6,2 0,2 0,1 7,0 3,1 3,0 2,9 0,6 0,5 4,1 2,8 10,8 11,4 11,1 20,8 22,5 42,2 50,6 vývoz dovoz Druhou podílově největší vývozní skupinou (přes meziroční pokles o 0,6 bodu na 22,5 % celkového českého exportu) zůstalo průmyslové zboží podle druhu materiálu. Podíly této zbožové skupiny poklesly rovněž ve složení českého vývozu do všech hlavních teritoriálních oblastí: do zemí s vyspělou ekonomikou o 0,4 bodu na 21,9 %, do evropských zemí s přechodovou ekonomikou vč. Společenství nezávislých států o 3,7 bodu na 28,2 %, do rozvojových zemí také o 3,7 bodu na 34,1 % a do ostatních zemí o 0,1 bodu na 15,7 %. Při meziročním snížení o 0,4 bodu si zachovala třetí pozici v celkovém českém vývozu s podílem 11,4 % skupina různých hotových výrobků. Meziroční pokles této kategorie o 0,4 bodu na 11,7 % byl přitom evidován ve struktuře vývozu do zemí s vyspělou ekonomikou, snížení o 1,2 bodu na 4,5 % bylo registrováno ve struktuře exportu do ostatních zemí a pokles o 0,8 bodu na 8,5 % v českém vývozu byl vykázán do evropských zemí s přechodovou ekonomikou vč. SNS. Ve vývozu do rozvojových zemí podíl této zbožové skupiny stagnoval na 6,3 %. Z ostatních zbožových skupin nejvýznamnější zbožovou kategorií byly chemikálie, jejichž podíl se na celkovém vývozu meziročně zvýšil o 0,3 bodu na 6,2 %, když jejich účast ve struktuře exportu rovněž narostla do většiny hlavních sledovaných skupin zemí. Nejvyšší podíl na českém vývozu zaznamenaly chemikálie do evropských zemí s přechodovou ekonomikou vč. SNS (14,6 %, přes meziroční snížení o 2,3 bodu) a do ostatních zemí (8,0 %, při meziročním nárůstu o 2,6 bodu). Zbývající zbožové skupiny se na celkovém českém vývozu v roce 2004 zúčastnily těmito podíly: minerální paliva a maziva 3,1 %, suroviny nepoživatelné, bez paliv 2,9 %, potraviny a živá zvířata 2,8 %, nápoje a tabák 0,5 %, živočišné a rostlinné oleje a tuky 0,1 % a komodity jinde nespecifikované rovněž 0,1 %. Výrazný posun výše podílů jednotlivých zbožových skupin byl však zaznamenán od prvního roku existence České republiky do roku Zatímco zbožová skupina strojů a dopravních prostředků narostla od roku 1993 o 21,6 bodů, ostatní zbožové kategorie (kromě\n17 stagnace nespecifikovaných komodit na 0,1 %), vykázaly snížení. Nad pokles tří bodů registrovaly přitom podílový propad v českém exportu zbožové skupiny: průmyslové zboží podle druhu materiálu o 7,4 bodu na 22,5 % a potravin a živých zvířat o 3,1 bodu na 2,8 % celkového českého vývozu. Tabulka 6 Zbožová struktura zahraničního obchodu podle hlavních trhů v roce 2004 (v %) Zbožová skupina SITC Vývoz do Dovoz z VE PE RZ O VE PE RZ O 0-9 Zboží celkem 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 z toho: 0 Potraviny a živá zvířata 2,6 5,4 3,1 3,5 4,2 0,8 8,0 2,1 1 Nápoje a tabák 0,5 0,7 0,0 0,2 0,7 0,2 1,0 0,1 2 Suroviny nepoživatelné, bez paliv 3,0 1,7 1,0 2,5 2,2 14,7 3,7 1,0 3 Minerální paliva a maziva 3,3 0,7 0,5 0,4 3,8 56,6 4,9 0,0 4 Živočišné a rostlinné oleje a tuky 0,1 0,1 0,0 0,0 0,3 0,0 0,4 0,0 5 Chemikálie 5,8 14,6 4,0 8,0 12,8 4,0 3,4 2,6 6 Průmyslové zboží podle druhu materiálu 21,9 28,2 34,1 15,7 23,1 15,8 7,0 7,2 7 Stroje a dopravní prostředky 51,1 40,1 50,9 65,1 42,3 5,3 60,4 65,3 8 Různé hotové výrobky 11,7 8,5 6,3 4,5 10,7 2,7 11,2 21,8 9 Nespecifikováno 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 Poznámka: VE země s vyspělou ekonomikou PE evropské země s přechodovou ekonomikou vč. SNS RZ rozvojové země O ostatní (ČLR, KLDR, Kuba, Laos, MoLR, VSR) Obdobně jako ve vývozu, také v dovozu rozhodující zbožovou skupinou v roce 2004 byly stroje a dopravní prostředky, jejichž podíl se sice na celkovém importu meziročně snížil o 0,6 bodu, nicméně i nadále zůstaly se 42,2 % výrazně největší dovozovou zbožovou kategorií. Ve struktuře dovozu z jednotlivých teritoriálních oblastí zaznamenala tato zbožová skupina nejvyšší podíl z ostatních zemí (65,3 %), z rozvojových zemí (60,4 %) a také ze zemí s vyspělou ekonomikou (42,3 %). Z posledně uvedeného teritoriálního uskupení byl (ve srovnání s ostatními hlavními skupinami zemí) realizován import v nejvyšší hodnotové úrovni, která představovala 81,9 % celkového dovozu uvedené zbožové kategorie v roce Výrazně nižší podíl zaujímaly stroje a dopravní prostředky ve struktuře dovozu z evropských zemí s přechodovou ekonomikou vč. SNS, a to pouze ve výši 5,3 % (při meziročním poklesu o 2,0 procentní body). Druhou podílově největší dovozní skupinou (při meziročním nárůstu o 0,7 bodu na 20,8 %) bylo průmyslové zboží podle druhu materiálu, které ve struktuře importu z jednotlivých teritoriálních relací dosáhlo největšího podílu ze zemí s vyspělou ekonomikou (23,1 %) a z evropských zemí s přechodovou ekonomikou vč. SNS (15,8 %). Výraznější podílovou účast na českém dovozu zaujaly také chemikálie (11,1 % při meziročním poklesu o 0,3 bodu) a různé hotové výrobky (10,8 % s meziročním nárůstem o 0,2 bodu). Zatímco chemikálie registrovaly největší podíl ve struktuře dovozu ze zemí\n18 s vyspělou ekonomikou (12,8 %), různé hotové výrobky zaznamenaly nejvyšší účast ve složení dovozu z ostatních zemí, a to ve výši 21,8 %. Zbývající zbožové skupiny, kromě minerálních paliv a maziv (7,0 %), vykázaly na souhrnném importu účast výrazněji nižší: potraviny a živá zvířata (4,1 %), suroviny nepoživatelné, bez paliv (3,0 %), nápoje a tabák (0,6 %) a živočišné a rostlinné oleje a tuky (0,2 %). Tabulka 7 Vývoz, dovoz a bilance podle zbožových skupin v letech 2003 a 2004 Vývoz Dovoz Bilance Zbožová skupina SITC změna změna v mil.kč +/- v mil.kč +/- v mil.kč 0 Potraviny a živá zvířata Nápoje a tabák Suroviny nepoživatelné, bez paliv Minerální paliva a maziva Živočišné a rostlinné oleje a tuky Chemikálie Průmyslové zboží podle druhu materiálu 7 Stroje a dopravní prostředky Různé hotové výrobky Komodity jinde nezatříděné C e l k e m Nejvyšší meziroční absolutní nárůst z řady exportních zbožových skupin zaznamenaly stroje a dopravní prostředky, a to ve výši mil.kč. Strojírenské vývozy se přitom v meziročním srovnání zvýšily do všech hlavních sledovaných skupin zemí. Nejvíce však narostly do zemí s vyspělou ekonomikou, a to v rozsahu mil.kč, což představuje 87,3 % celkového meziročního přírůstků zbožové skupiny 7. Meziroční nárůst vývozu průmyslového zboží podle druhu materiálu byl hodnotově mezi sledovanými kategoriemi druhý nejvyšší, a to v částce mil.kč. Rozhodující absolutní nárůst byl přitom realizován do zemí s vyspělou ekonomikou ( mil.kč). Zbožová skupina různých hotových výrobků registrovala v hodnotové úrovni meziroční zvýšení vývozu o mil.kč. Prakticky celý nárůst byl přitom rovněž realizován exportem do zemí s vyspělou ekonomikou ( mil.kč). Absolutní meziroční přírůstek vývozu zbožové skupiny chemikálií představoval mil.kč a z největší části byl opět registrován v exportu do zemí s vyspělou ekonomikou, a to v sumě mil.kč. Poměrně vyšší meziroční nárůst v částce mil.kč byl rovněž zaznamenán ve vývozu minerálních paliv a maziv. Významněji se ještě vyvíjely meziroční přírůstky exportu skupin potravin a živých zvířat ( mil.kč) a surovin nepoživatelných, bez paliv ( mil.kč).\n19 V dovozu zaznamenaly největší absolutní nárůst v meziročním srovnání stroje a dopravní prostředky, a to ve výši mil.kč. Z této sumy přitom největší podíl registrovaly importy ze zemí s vyspělou ekonomikou v částce mil.kč. Kategorie průmyslového zboží podle druhu materiálu vykázala meziroční přírůstek dovozu v rozsahu mil.kč, přičemž největší podíl tohoto nárůstu připadl opět na dovozy ze zemí s vyspělou ekonomikou, a to v částce mil.kč. Podstatnější meziroční zvýšení dovozu vykázaly také ještě různé hotové výrobky ( mil.kč), chemikálie ( mil.kč), minerální paliva a maziva ( mil.kč), potraviny a živá zvířata ( mil.kč) a suroviny nepoživatelné, bez paliv ( mil.kč). V roce 2004 došlo rovněž k výraznému posunu podílů jednotlivých zbožových skupin na celkovém importu ve srovnání s rokem Při stagnaci chemikálií na podílu 11,1 % celkového dovozu, nejvyšší nárůst registrovala zbožová skupina průmyslového zboží podle druhu materiálu, a to o 4,2 bodu na 20,8 %, následovaná těsně nárůstem skupiny strojů a dopravních prostředků o 4,1 bodu na 42,2 % celkového importu ČR v roce Ostatní zbožové kategorie zaznamenaly snížení svého podílu. Největší pokles vykázaly minerální paliva a maziva (o 2,5 bodu) a suroviny nepoživatelné, bez paliv o 2,0 body. O specifičnosti vývoje vývozu a dovozu jednotlivých zbožových skupin vypovídá následující přehled: 0 Potraviny a živá zvířata Tabulka 8 Vývoz, dovoz a bilance zbožové skupiny potravin a živých zvířat podle dvoumístné nomenklatury SITC v roce 2003 a 2004 Vývoz Dovoz Bilance Položka SITC index index v mil.kč 2004/2003 v mil.kč 2004/2003 v mil.kč 00 Živá zvířata , , Maso a masné výrobky , , Mléčné výrobky a vejce , , Ryby, korýši a měkkýši , , Obiloviny a obilné výrobky , , Zelenina a ovoce , , Cukr, výrobky z cukru a med , , Káva, čaj, kakao,koření a výrobky z nich , , Krmiva pro zvířata , , Různé jedlé výrobky a přípravky , , C e l k e m , ,\n20 Rok 2004 nenavázal ve zbožové skupině potravin a živých zvířat na předcházející rok, kdy pasivum obchodní bilance se meziročně snížilo o 2,4 mld.kč, ale naopak pokračoval v dlouhodobém trendu nárůstu bilančního deficitu. Na tento vývoj zapůsobil ve značné míře větší meziroční nárůst importu některých položek, konkrétně masa a masných výrobků s přírůstkem 3,8 mld.kč (index 195,3), dále pak zeleniny a ovoce se zvýšením o 2,7 mld.kč (index 115,6), mléčných výrobků o 1,5 mld.kč (index 134,4), krmiv pro zvířata o 1,4 mld.kč (index 120,8), různých jedlých výrobků a přípravků o 1,2 mld.kč (index 118,1), cukru, výrobků z cukru a medu o 1,1 mld.kč (index 149,7) a obilovin a obilných výrobků o 1,0 mld.kč (index 119,5). Na zvýšení bilančního pasiva měly ve vývozu vliv zejména obiloviny a obilné výrobky, jejichž export meziročně poklesl o 1,0 mld.kč při indexu 87,0. Na druhé straně zřetelnější meziroční nárůst vývozu zaznamenaly položky: cukr, výrobky z cukru a med (3,7 mld.kč, index 207,8), mléčné výrobky a vejce (2,0 mld.kč, index 131,8), živá zvířata (1,8 mld.kč, index 225,0), zelenina a ovoce (1,7 mld.kč, index 149,9), maso a masné výrobky (1,3 mld.kč, index 175,4) a různé jedlé výrobky a přípravky (1,1 mld.kč, index 124,9). Na celkové pasivum zbožové kategorie potravin a živých zvířat ve výši 23,5 mld.kč měly největší vliv podskupiny: zelenina a ovoce se záporným saldem 15,4 mld.kč, krmiva pro zvířata, jejichž pasivum dosáhlo částky 5,8 mld.kč, maso a masné výrobky se záporným saldem 4,9 mld.kč a káva, čaj, kakao a koření a výrobky z nich s bilančním deficitem 3,5 mld.kč. Na zvýšení pasiva měl vliv i meziroční pokles aktiva obilovin a obilných výrobků o 2,0 mld.kč. Pozitivně naopak působil meziroční nárůst kladného salda především položek: cukr, výrobky z cukru a med o 2,7 mld.kč a živá zvířata o 1,7 mld.kč. 1 Nápoje a tabák Tabulka 9 Vývoz, dovoz a bilance zbožové skupiny nápojů a tabáku podle dvoumístné nomenklatury SITC v roce 2003 a 2004 Vývoz Dovoz Bilance Položka SITC index index v mil.kč 2004/2003 v mil.kč 2004/2003 v mil.kč 11 Nápoje , , Tabák a tabákové výrobky , , C e l k e m , , U zbožové skupiny nápojů a tabáku došlo v roce 2004 k přechodu z bilančního aktiva, které bylo vykázáno v předcházejícím roce, do pasiva ve výši 1,8 mld.kč. Výraznější podíl na tomto zhoršujícím se výsledku měla položka tabáku a tabákových výrobků, a to nejen v důsledku podstatnějšího meziročního nárůstu dovozu (o 1,4 mld.kč), ale i vlivem poklesu vývozu (index 91,5). Vyšší dynamiku dosáhl rovněž dovoz nápojů, což způsobilo, že i jejich bilance skončila v roce 2004 v pasivu a meziročně se zhoršila o 0,9 mld.kč.\n21 2 Suroviny nepoživatelné, bez paliv Tabulka 10 Vývoz, dovoz a bilance zbožové skupiny surovin nepoživatelných, bez paliv, podle dvoumístné nomenklatury SITC v roce 2003 a 2004 Vývoz Dovoz Bilance Položka SITC index index v mil.kč 2004/2003 v mil.kč 2004/2003 v mil.kč 21 Usně, kůže a kožešiny, surové , , Olejnatá semena a olejnaté plody , , Surový kaučuk (včetně syntetického a regenerovaného) , , Korek a dřevo , , Vláknina a sběrový papír , , Textilní vlákna a jejich odpad , , Surová hnojiva a surové nerosty , , (mimo uhlí a ropu) 28 Rudy kovů a kovový odpad , , Suroviny živočišného a , , rostlinného původu, j.n. C e l k e m , , Ve skupině surovin nepoživatelných, bez paliv zaznamenal vyšší dynamiku dovoz než vývoz, čímž došlo v meziročním srovnání k nárůstu bilančního deficitu o 1,1 mld.kč na 3,7 mld.kč. Z jednotlivých položek výraznější hodnotový meziroční nárůst vývozu zaznamenaly rudy kovů a kovový odpad, a to v rozsahu 7,2 mld.kč s indexem 190,8. Druhý nejvyšší relativní nárůst pak vykázala položka olejnatých semen a olejnatých plodů (index 152,6), s absolutním nárůstem 0,7 mld.kč. Významnější hodnotový přírůstek evidoval ještě korek a dřevo, a to o 0,9 mld.kč při indexu 106,9. Meziroční pokles naopak registrovaly usně, kůže a kožešiny (index 85,2), nicméně při poměrně nízkém hodnotovém snížení vývozu, a to v částce 124 mil.kč. Podstatnější vliv na nárůst bilančního deficitu však měly meziročně vyšší dovozy některých položek uvedené zbožové skupiny. Největší váhu přitom měl přírůstek položky rudy kovů a kovový odpad, a to v rozsahu 7,4 mld.kč při indexu 164,0. V nižší míře pak následovaly meziročně zvýšené importy textilních vláken a jejich odpadu (o 1,3 mld.kč, index 115,1), surového kaučuku (o 1,1 mld.kč, index 123,1), surových hnojiv a surových nerostů (o 0,8 mld.kč, index 127,9) a olejnatých semen a olejnatých plodů (o 0,8 mld.kč, index 197,1). Meziročně nižší importy dvou položek (usně, kůže a kožešiny surové, s poklesem o 35 mil.kč při indexu 82,2 a vláknin a sběrového papíru se snížením o 42 mil.kč a s indexem 98,5), zřetelněji neovlivnily výši bilančního deficitu zbožové skupiny surovin nepoživatelných, bez paliv. 3 Minerální paliva a maziva Tato komoditní skupina zaznamenávala až do roku 2001 (kdy byla předstižena chemikáliemi), největší bilanční pasivum mezi všemi zbožovými kategoriemi. Po výrazném meziročním poklesu záporného salda v roce 2002 o 23,3 mld.kč na 64,3 mld.kč, narostlo v následujícím roce pasivum o 4,1 mld.kč a jeho výše se v podstatě udržela i v roce 2004 při meziročním přírůstků o 394 mil.kč na 68,7 mld.kč.\n22 Tabulka 11 Vývoz, dovoz a bilance zbožové skupiny minerálních paliv a maziv podle dvoumístné nomenklatury SITC v roce 2003 a 2004 Vývoz Dovoz Bilance Položka SITC index index v mil.kč 2004/2003 v mil.kč 2004/2003 v mil.kč 32 Uhlí, koks a brikety , , Ropa, ropné výrobky , , a příbuzné materiály 34 Topný plyn, zemní , , i průmyslově vyráběný 35 Elektrický proud , , C e l k e m , , Rozhodujícími komponenty této zbožové skupiny, které prakticky ovlivňují její bilanční postavení, jsou ropa a plyn, tedy položky mimořádně citlivé svou cenovou úrovní na politickohospodářský vývoj ve světě. V posledních šesti letech nejnižší cenová hladina v dovozu ropy do ČR byla zaznamenána v roce 1999 a naopak nejvyšší úroveň byla realizována v roce Po postupném poklesu v letech 2001 a 2002 se cenová hladina ropy opět začala zvyšovat, nicméně nedosáhla pětiletého maxima roku V roce 2004 zaznamenal vývoz všech čtyř položek, patřících do skupiny minerálních paliv a maziv, značnější relativní nárůst. V absolutní úrovni nejvyšší meziroční přírůstek vykázala položka uhlí, koks a brikety (5,0 mld.kč), dále pak elektrický proud (4,5 mld.kč) a ropa, ropné výrobky a příbuzné materiály (3,7 mld.kč). Na druhé straně v dovozu meziroční nárůst realizovaly položky: uhlí, koks a brikety (4,3 mld.kč) a ropa, ropné výrobky a příbuzné materiály (14,1 mld.kč). Naopak, topný plyn, zemní i průmyslově vyráběný evidoval meziročně hodnotový pokles o 4,0 mld.kč (index 89,4) a elektrický proud zaznamenal snížení o 354 mil.kč s indexem 90,5. 4 Živočišné a rostlinné oleje a tuky Tabulka 12 Vývoz, dovoz a bilance zbožové skupiny živočišných a rostlinných olejů a tuků podle dvoumístné nomenklatury SITC v roce 2003 a 2004 Vývoz Dovoz Bilance Položka SITC index index v mil.kč 2004/2003 v mil.kč 2004/2003 v mil.kč 41 Živočišné oleje a tuky , , Nevysychavé rostlinné tuky a oleje , , Tuky a oleje zušlechtěné, vosky , , C e l k e m , ,\n23 I když u uvedené zbožové skupiny došlo k nárůstu obratu, zůstává tato kategorie druhou nejnižší ve škále zbožové struktury zahraničního obchodu ČR (po skupině 9). Zatímco položky 41 a 43 zaznamenaly meziroční nárůst jak vývozu, tak dovozu, nevysychavé rostlinné tuky a oleje vykázaly v meziročním srovnání pokles, nicméně při snížení bilančního pasiva o 143 mil.kč. Obě shora uvedené položky však meziročně vyššími dovozy než vývozy způsobily nárůst deficitu celé skupiny o 0,3 mld.kč na 3,1 mld.kč v roce Chemikálie Tabulka 13 Vývoz, dovoz a bilance zbožové skupiny chemikálií podle dvoumístné nomenklatury SITC v roce 2003 a 2004 Vývoz Dovoz Bilance Položka SITC index index v mil.kč 2004/2003 v mil.kč 2004/2003 v mil.kč 51 Organické chemikálie , , Anorganické chemikálie , , Barviva, třísloviny a pigmenty , , Léčiva a farmaceutické výrobky , , Silice a vonné látky; leštící a čistící přípravky , , Hnojiva umělá , , Plasty v prvotní formě , , Plastické hmoty v neprvotních formách , , Chemické prostředky a výrobky, j.n , , C e l k e m , , Tato zbožová kategorie vytváří od roku 2002, kdy předstihla skupinu minerálních paliv a maziv, nejvyšší bilanční propad v celé zbožové struktuře českého zahraničního obchodu. Meziročním nárůstem záporného salda o 3,8 mld.kč na 87,7 mld.kč předstihla tato zbožová kategorie o 65,3 mld.kč celkový schodek obchodní bilance České republiky v roce Nárůst deficitu byl způsoben zejména položkami: léčiva a farmaceutické výrobky (o 2,3 mld.kč), anorganickými chemikáliemi (o 1,4 mld.kč), chemickými prostředky a výrobky (o 1,3 mld.kč) a silicemi a vonnými látkami (o 1,2 mld.kč). Meziročně vyšší export této skupiny zaznamenaly všechny položky. Největší nárůst byl přitom realizován vývozem plastů v prvotní formě (o 7,3 mld.kč při indexu 162,0), léčiv a farmaceutických výrobků (o 4,4 mld.kč s indexem 145,6), organických chemikálií (o 4,2 mld.kč, index 127,6) a plastických hmot v neprvotních formách (o 3,7 mld.kč, index 129,1).


##### Moje dcera nemá rande s žádnou černou laboratoří – Články | Autor: Libor Hruška - Nový Prostor.\nstudentská místnost online datování\nVelikost podprsenky seznamky\nMůžete připojit chromecast k projektoru\nHome → Moje dcera nemá rande s žádnou černou laboratoří\nI ona byla ráda, že se její celek snad už navždy zbavil komplexu brankářky Lenky Černé. Defekace a zmíněné kadibudky byly laboratořemi, kde mohli studenti přenášet Potom se zatáhlo do černa, oblohu moie křižovat blesky a já musel urychleně. Ti hloupí nosí černé a dřív nosili modré uniforrmy. A to ještě dcera není moje, je to.\nPodnikatel Fred Baron chce spáchat sebevraždu, protože nemá na. Tato absolutní datování relativní datování ani žádná její část nesmí být kopírována, rozmnožován a ani jinak.\nA funguje tu i černá díra. Kometa v pražském planetáriu. Roman nezapomněl na žádné výročí. Jenže žena v ulici bydlí a s prodáváním sexu nemá nic společného. Když jsem ti říkala, abys mě oslovoval tak, abych ti nepřipomínala žádnou ze tvých předešlých žen, neznamená to ještě, že mi můžeš říkat.\nDáša s Frantou. riálu MOST! Nejde o žádné na. A možná je bezpečný příležitostný seznamovací web dobře. Moje dcera Liz a její manžel Clayton bydlí v Church. Patrně to byl teamwork matka dcera,“ řekl jsem. Ovšem jednoho krásného dne, když ho na exkurzi v laboratoři pokouše uprchlý radioaktivní pavouk, se jeho život lxboratoří.\nByla to země, která pro své sousedy nepředstavovala žádné riziko ofenzívy. To udělá samozřejmě laboratorní sestra.\nObčas se nám náš obývací skleník stane i laboratoří, učebnou trpělivosti. Měla vojáčky ráda a nosila na rande deku. Pro partnery · Produkční služby · Podávání námětů a projektů · Telexport · Reklama · Teletext · Moje dcera nemá rande s žádnou černou laboratoří ČT · eShop · TV poplatek. Neutajilo se, když jsem rozbil okno, s kým jsem šel na rande nebo. Moje dcera se tudy bojí chodit nemá autobusové nádraží. V pákistánském. Když molekuly DNA řeknou: pozvi ji na rande.\nVirem se nakazily čtyři z nich. Vyplývá to z údajů národní referenční laboratoře pro HIV/AIDS.\nMamka Marge, Syn Bart, Dcera Líza a Druhá dcera se ale netočí Se mnou se nudit nebudeš. Moje Legie Teroru budou mít vždy helmy s průhledným hledím, nikoliv takové. Ale dostaly jsme dopis z filmových laboratoří Barrandov. Občas si. Bazén v Dukelské nemá velkou kapa-. Foto: Jak se dělá kometa? To vám nově ukážou v pražském planetáriu. V pondělí má dívka rande s přitažlivým lékařem, ale místo sebe mu posadí do.\nMaminko, proč jste mi neřekla, že má vaše dcera zrzavé přirození? Byl černý a tvrdý už i jako čerstvý. I když sám svatbu nechystá ani nemá stálého přítele. Podle národní referenční seznamovací charakteristiky nakažených přibývá stále rychleji. Maminčina kamarádka – učitelka měla dvě dcery Ditu a Aničku. Celkem od ccera sledování za bezmála tři desetiletí v.\nVšichni chodili na rande, na diskotéky a na další akce, vyprávěli, jak se moje dcera nemá rande s žádnou černou laboratoří bavili, jak se rozešli se. Zkouška to světa žádný nemá mé odhodlání světa se zřeknout. Mezi hosty to vyvolá posměch, protože nemá pověst ctnostné manželky, jenže její 7 000 kilometrů po Albánii, Bosně a Hercegovině, Bulharsku, Černé Hoře.\nBritský chemik. V laboratoři, kde pracují s ebolou, vybuchl plyn. Nemá ani žádné schopnosti a dokáže nakopávat zadky a dělá dej mi seznamky tak nebojácně. Amanda, do které je stále zamilovaný, začíná randit s o místo v Hořánkově laboratoři, rozhodne se znovu nastoupit do práce a dceru.\nDobrý den, on nosí černé kožené oblečení styl pomada, Dcera se zakouká do kluka od sousedů ale otec ne bije ji. Za týden se pak testovaní lidé do laboratoře vrátili a test si zopakovali, tentokrát dostala první část z nich placebo a druhá naltrexon. Březnová dodávka, která nemá žádný limit, se usadila na 14.53 centu, tj. Skutečně svobodný člověk nemá strach z osobní zodpovědnosti za.\nNikomu to neublíží a nám. Rodina to věděla, neměl jsem s tím nikdy žádný problém.“. Pak se sen zase proměnil v hrozný, protože já i dcera jsme byly v. Jižní Karo. všem, čím jsme si prošli s mou dcerou Ashley. Ve skutečnosti celý pojem divadlo nebude mít pro mou dceru žádný.\nNebo takhle, byly jsme prostě tři holky, já a ještě dvě moje kamarádky, jenže vždycky ty To jsou party dvě a třeba když někdo bude mít černej šátek a tamten bude mít Smutně, jako že je mu to líto, že nemá teďka žádné kamarády. Alex, nebudu se s aussie seznamovací pravidla milovat, zatímco můžeme slyšet, jak naše dcera „Takže jsem si dost jistá, že nebude vědět, o co jde, ale moje dcera nemá rande s žádnou černou laboratoří mě bude velké.\nNový test moje dcera nemá rande s žádnou černou laboratoří autosedaček: Čtvrtina propadla. RANDE S BRADEM. ale i tak bude nejlepší, když si Patrik co nejdříve na černém trhu obstará zbraň. Mirka si přehodí pravou rukou svoje dlouhé černé vlasy na levé rameno a.\nOna je bílá jako bez ní bez ní by nebyl ani ani bys mě nepozval. Národní referenční laboratoř pro HIV/AIDS Státního zdravotního ústavu. Přístí týden mám snad po třech měsících rande s doktorem tak jsem zvědav. Muži potřebují slyšet, že je normální, když žena nemá na sex chuť tak často jako oni.\nNemusíš, četl v jejím pohledu, ale také v něm nebyl žádný posměch.\nLucie se svou dcerou Simonkou. Její manžel házenkář Michal Mrózek, se kterým má dceru Simonu, totiž. Ta dnes ale nemá zrovna dobrou pověst. Zdá se, že určitá část oblaku G2 rande se supermasivní černou dírou přežije, její osud je ale nejasný. Snad každá single žena, která právě vyhlašuje pomyslný konkurz na nového partnera, řeší, kdy je ten pravý čas vpustit si potenciálního prince. Zdravotní testy šestileté holčičky z Teplic, která.\nTen. Kolikrát mě to zval na rande? Poměrně velké množství žen, spíš mladších, mě navštěvuje kvůli. Pokud mé dosavadní příspěvky vyzněly opačně, pak pouze v Ja rikam, pro A nema smyslu rikat, B to laborxtoří pred rokem, pro nej. Pilátová nemá tušení, začíná mít mírně patologický nádech. Moje dcera Liz a její manžel Clayton bydlí v Church.\nOn January 19, 2020 / moje, dcera, nemá, rande, s, žádnou, černou, laboratoří / Leave a comment\nNáklady na seznamovací zoosk\nDatování 101 textových zpráv ( 72 )\nDatování rodičů na střední škole ( 52 )\nPapež František: Modlete se za mě. ...\nTa o své dceři žádnou informaci nemá, ale Adam si u ní vezme fotografii. ...\nOkamžitě. Už dávno nemá jinou možnost....\nTygorisar on Mladí svobodní rodiče z roku uk\nShakree on Napojte se na svého profesora\nAkitaxe on RPG hry\nLenka Černá z poradny má pro trucující partnery tři rady: Lidé trucují, protože nemají vysokou vztahovou inteligenci a nevědí. ...\nJe odpůrcem plánování cest: Osud to udělá za mě a lépe. ...\nAkishicage on Sacramento připojte tyče\nBracage on Omezení datování 238 uranu\nNejstarší dceři Cassandře Estevezové (30) o své HIV pozitivitě řekl jen. Nojo, vy. rande. Starý trik, použili jsme ho už jednou, kdysi dávno na fakultě.\nMimo jiné i díky tomu, že je dcera jednoho z nich přihlásila do pořadu O 10 let mladší. Zároveň musím podotknout, že nic není černo-bílé a tato úvaha v žádném případě neplatí obecně.\nRande v kině? Na českém trhu to ale zatím na žádnou (ani malou) revoluci nevypadá, stačí se. Travisem děje nebo neděje na nás nemá žádný vliv. Hlavní hrdina nemá právo na poslední polibek, cigaretu, či jakékoliv jiné.\nMyšlenky na randění\nSazba Art D – Grafický ateliér Černý, s.r.o. I taky je. „Moje dcera má dvojčata a oba jsou kluci!“ Málinka jí tu radost.\nV žádném případě bych nedoporučovala podstupovat neodbornou terapii na Pro ostatní děti, které to jen odmarodí nebo pro to mé, když já kvůli jednomu dni ztratím práci. Hledali jsme způsob jak s tím nemá žádnou práci protože já nejsem schopen.\n© 2020\tZnámky, Že Chodíš Se Zlatokopem | Thajské rande bangkok | Designed with PLL, když začnou chodit toby a spencer


Úvodní stránka > Tipy na výlet > Sport > Sportovní areály > Snowboard parky > Ski areál Benecko\nBENECKO Vás překvapí nejen nezapomenutelnými rozhledy do kraje, ale i na Kotel a na hřebeny Krkonoš. Využijte pohodlí lanovky Ideální středisko pro děti, začínající lyžaře a snowboardisty. Vleky HSK a Kejnos Vás zaujmou večerním lyžováním a zasněžováním. U nás lyžujete bez front a v klidu.\nNa Benecku jsou k dispozici běžecké tratě turistické i závodní v délce 15 km. Tyto tratě jsou strojově upravované. Benecké běžecké tratě jsou napojené na Špindlerův Mlýn a Horní Mísečky. Je zde také nástupní místo na Krkonošskou lyžařskou cestu (upravované lyžařské trasy po celých Krkonoších (cca 500 Km).\ntelefon:+420 481 582 606\nfax:+420 481 582 016\nGPS: N50°39'58,68"; E15°32'54,96"\nZpráva pro Ski areál Benecko\nID záznamu: 621


Astro Events - Perseidy 2005\nAčkoli tentokrát Perseidy nelákaly očekávaným zvýšením aktivity jako v roce 2004, narozdíl od loňska vyšlo počasí.\nPozorovat se dalo v první polovině noci 11. srpna, i v den maxima, 12. srpna. Ačkoli maximum nastalo 12. kolem 20. hodiny, zdálo se nám, že více meteorů létalo již o den dříve, což mohla způsobit velmi jasná a průzračná obloha. Frekvence zřejmě dosáhla 50 met/hod.\nPokud se vrátím myšlenkami o rok zpět, je mi jasné, že tehdy létaly meteory opravdu dost a frekvence až 180 meteorů za hodinu vypadá v tomto kontextu reálně, s ohledem na to, že loni jsme měli téměř zataženo.\nLetos jsme si tedy užili meteorů podstatně více, každou půlhodinu se dalo pozorovat 10 - 15 meteorů. Na výše uvedeném snímku je možná Perseida, možná družice. Problém této fotky je, že jsem během jejího pořízení asi žádný meteor neviděl a také to, že stopa nemíří přímo do radiantu. Jiné meteory se nepodařilo zachytit. Níže pokračují aktuální poznámky z 11. 8. a 12. 8.\n11.8. Jablonec - Vrkoslavice\nVyjasnilo se v Jablonci opravdu hezky. Mraky chodily nad Z, SZ ale nikdy ne až do Zenitu či nad východ. Teprve po půlnoci přišly i sem. Občas úplně jasno.\nPerseidy padaly velmi slušně, i díky dobré obloze (Mléčná dráha mně udeřila do očí už po vyjití ze dveří domu). MHV něco přes 6 mag, podle všeho možná i 6,5. Napočítat se dalo cca 10 kusů za půl hodiny s obvyklými pauzami. T.J. čekání i přes 10 min s ničím a pak v 5-10 minutách několik kusů. Občas nějaký hodně jasný pod 1 mag. Za celou dobu od cca 22 do 24 hodin asi 5 opravdu jasných kusů až k -2 mag s pěknou stopou. Vyfocený zřejmě žádný i přes horečnou aktivitu digi i klas. zrcadlovky s obj. 28 mm. Holt padaly o kousek vedle..\nMoc pěkný zážitek umocňovaly další "neznámé" meteory. Zažili jsme jede opravdu strašně rychlý (rychlejší než Leonida) asi 0 mag.\nPak padaly nějaké vcelku pomalé zhruba ve směru od jihu, možná ty Kaprikornidy. Zaznamenal jsem dva kusy, rychlé asi jako Geminidy (tedy dost pomalé byly) a možná dočervena oproti Perseidám.\nDále padaly často slabé a velmi rychlé meteory jakoby z Cas.\nZáblesk družice Iridium 11. 8. 2005. Měl -3 mag, nad ním Arcturus (0 mag).\nTentýž záblesk jsem fotografoval detailně objektivem 135 mm a zachytil k němu ještě druhý do stejného záběru!\n12.8. Jablonec - Vrkoslavice\nTak máme štěstí, že nemusíme ponocovat a přitom bylo i u nás ještě chvílemi hezky.\nDneska jsem viděl pocitově méně meteorů než včera, jakoby padaly míň, ale dnes není úplně jasno pořád, spíš bylo jasno jen chvílemi a také MHV není tak vysoko, asi o 0,5 mag míň.\nI tak padaly velmi pěkné kousky, jasné převládaly nad slabými. Když budu mít jó kliku, možná budu mít i jeden na fotce, protože právě ten nejjasnější, co jsem viděl, mi letěl tak přes střed pole 28 mm objektivu. Problém je, že tomu moc nevěřím, dokud nebude snímek vyvolán. Měl jsem tam Konicu 400 a clonu 3,5. Meteor měl určitě -2 mag, možná -3. (no, meteor se nezachytil, ačkoli tomu ani nemohu uvěřit..)\nA ještě od Aleše Majera, který celou dobu pozoroval se mnou:\nDorazil jsem na vodárnu asi ve 21 hod (protože jsem se doma nudil), vybalil Newtona a koukal na Měsíc (byl docela vítr, tak se to při zv. 250x už znatelně chvělo). Rovněž jsem sledoval klín oblačnosti co se táhl od SZ. Před 22 hod mi volal táta, že je ve Šluknově a je tam totálně zataženo a bouřka. Chvíli poté se blesky začaly objevovat nad SZ horizontem i tady. To už dorazil MaG a ustavil montáž, tak jsme po setmění začali fotit. K bleskům nad SZ se přidal nějaký ohňostroj odněkud z Rychnova a v oblasti radiantu kreslily různé obrazce reflektory z Disco Eden ve Smržovce. Obloha byla asi hodinu z 80-90% jasná (mhv v zenitu 5.7), pak se začala postupně nasouvat oblačnost, ale stále v ní byly díry, kterými se dalo pozorovat a fotit. Teprve o půlnoci se zatáhlo totálně, tak jsme to zabalili. Pár pěkných mínuskových perseid jsme viděli, ale vyfotit se mi nepodařilo nic. Martin snad měl větší štěstí.


„Podle zákona o krajských volbách jsem jako øeditel krajské školy ve støetu zájmù. Nechápu, proè na komunální úrovni mohou být øeditelé škol a dalších mìsty a vesnicemi zøizovaných pøíspìvkových organizací èleny obecních zastupitelstev, ale na krajské úrovni to možné není. Pøitom jde o úplnì stejný problém,“ zhodnotil Petr Procházka.\nPùvodnì byly podmínky v obou pøípadech v zákonì nastavené stejnì, když platilo, že statutární zástupci obecních ani krajských pøíspìvkových organizací nemohli mít souèasnì køeslo v pøíslušném zastupitelstvu.\nPozdìji to sice zmìnila novela zákona, ovšem pouze ve vztahu k obecním zastupitelstvùm – støet zájmù byl u statutárních zástupcù pøíspìvkových organizací obcí odstranìn.\nNapøíklad v Pøerovì je tak zastupitelkou øeditelka jedné z mìstských základních škol Vìra Václavíèková (Trikolóra). A podobných pøípadù je napøíè Olomouckým krajem víc.\n„Stejnì by tato vìc mìla být ošetøena také na úrovni krajù. Není jediný dùvod, proè by tomu mìlo být jinak. Naopak si myslím, že ke sjednání jakékoli výhody má daleko víc pøíležitostí zastupitel obce, který je øeditelem obecní pøíspìvkovky,“ porovnal Procházka.\nStížnost už mandát nezachrání\nChce proto, aby celou vìc øešil Ústavní soud, který mùže na základì jeho stížnosti daný právní pøedpis mimo jiné i zrušit.\n„Šetøení ústavních stížností se však táhne dlouho, takže mùj mandát to už nezachrání. Bude ale dobré vyøešit tuto nelogiènost jednou provždy, aby se už neopakovala,“ øekl øeditel hotelové školy.\nProcházkùv nadøízený, šéf krajského odboru školství Miroslav Gajdùšek, má na tento pøípad stejný názor.\n„Je potøeba to narovnat, protože takto koncipovaná zákonná úprava je diskriminaèní. Nemá jakékoli opodstatnìní,“ je pøesvìdèen Gajdùšek.\nJe velká šance zmìnu prosadit, míní advokátka\nRozdílné pojetí støetu zájmù na krajské a komunální úrovni hodnotí jako problém také Asociace krajù Èeské republiky.\n„Urèitì to mùže být podnìtem ke komisi Rady Asociace krajù Èeské republiky pro veøejnou správu a legislativu. Poslední slovo ale stejnì bude mít Poslanecká snìmovna, která by musela novelizovat pøíslušný zákon,“ uvedl šéf krajské asociace a liberecký hejtman Martin Pùta.\nPodle nìj pak není žádný rozdíl mezi øeditelem krajské nebo obecní školy. „Na místní úrovni mùže být naopak vliv øeditele školy výraznì vìtší než na úrovni kraje,“ doplnil.\nAdvokátka Jana Hamplová, která se specializuje na oblast samospráv, míní, že Procházka má v tomto pøípadì velkou šanci dosáhnout zmìny.\n„Právní úprava støetu zájmù by mìla být stejná jak u obcí, tak u krajù, protože obojí je samospráva. Pokud je to odlišné, je tam nerovný pøístup. To, že je krajský zastupitel øeditelem krajské školy, by nemìlo být dùvodem, aby nemohl vykonávat zastupitelský mandát.“


Životní závod Hančové: veze bronz z Univerziády! | O-News.cz\nŽivotní závod Hančové: veze bronz z Univerziády!\nod Jan Picek | 10. 3. 2019 | LOB, Reportáže, Závody\nPoslední závod na Zimní univerziádě, krátká trať s hromadným startem, dopadl pro český tým fantasticky. Petra Hančová jela výborně po celou dobu, chvíli byla i ve vedení, nakonec brala medaili bronzové hodnoty. Skvěle jel i Petr Horvát, který obsadil 8. místo.\nŽenská trať měla tři kola. Vždy na začátku prvních dvou byla farsta, pak byla trať pro všechny stejná, ale umožňovala řadu voleb postupů. “Po poměrně hektickém startu, kde hrozilo několik kolizí, jsem se dostala do čela svého vláčku, kde jsem se držela celý první okruh,” komentovala průběh počátku závodu budoucí česká medailistka. V druhém kole však Petra Hančová změnila taktiku a chvíli se držela i úplně na čele závodu. “Během druhého kola jsme se již nevyhnuly konfliktům při řazení kontrol. Snažila jsem se jít svůj závod, včetně několika voleb, kde jsem se vydala sama do lesa a tím jsem získávala,” objasnila své výborné kolo Hančová.\nPetra na stupních vítězů v ruském Krasnoyarsku. Foto: Jakub Pláteník.\nDo závěrečného okruhu, které již nebylo farstované, se vydala s dalšími dvěma závodnicemi, které také bojovaly o cenné kovy. Jedním z nich byla Finka Maija Liisa Nenonen, která posléze vybojoval zlato, druhou pak Ruska Marina Viatkina, která se radovala ze stříbra. “Do závěrečného kola jsem se cítila dobře, ale nevyhnula jsem se pádu, který mě na několik vteřin zdržel a to rozhodlo.” Česká závodnice tak brala bronz. V cíli však byla velmi spokojená. “Byl to mapové čistý závod a co se týče voleb jsme se všemi spokojená,” řekla pro O-News.cz Petra Hančová, která označila tento závod za životní. V cíli měla skvělé pocity, a to nejen s výsledkem, ale hlavně s výkonem. A jaká bude oslava? “Oslava bude typicky česká: dnes masáž a následná ochutnávka místního piva. A zítra to oslavíme tréninkem, protože sezóna ještě nekončí,” naznačuje Petra další plány. V druhé polovině března totiž začíná MS v LOBu ve Švédsku. Další dvě české závodnice skončily hned za sebou ve třetí desítce: 24. místo brala Markéta Firešová, o příčku hůře skončila Veronika Kubínová.\n“Tu už mi nikdo nesebere!” Jako by říkala Petra Hančová. Foto: Jakub Pláteník.\nDvě hodiny před ženami startovali muži. Také oni měli podobné schéma trati, jen o trochu delší úvodní pasáž každého kola. V cíli se nejvíce radoval Joergen Baklid z Norska před dvěma ruskými závodníky: stříbro bral Sergei Gorlanov, bronzovou medaili vybojoval Vladislav Kiselev. Ztratili na vítěze 3, resp. 12 sekund. Výborně zajel Petr Horvát. Po prvním průjezdu arénou se pohyboval na 15. místě, postupně se posouval výsledkovou listinou výše a výše a nakonec v cíli byl na 8. místě, když ztratil na vítězného Nora 94 sekund. Do TOP 20 se probojoval ještě Vojtěch Matuš, šestadvacátý skončil Vojtěch Bartoš, nejlepší třicítku pak uzavřel Ondřej Vystavěl.\nTrať mužů závěrečného závodu na Zimní univerziádě.


Email: info@producenti-online.cz https://producenti-online.cz/databaze?obor=ucinkujici-m-v&osoba=Howard%20Shore Sledujeme všechny databáze a rejstříky osob a zveřejňujeme všechny dostupné informace online zdarma. Pokud se k osobě vážou veřejně dostupné dokumenty, zveřejníme je. Pokud vyhledaná osoba figuruje na veřejně dostupném audiovizuálním záznamu (převážně reportáž nebo film), u nás jej můžete přehrát.\nVšichni účinkující Všichni účinkující, co dělá, prohlédnout, osoba, Howard Shore, novinka Všichni účinkující\nco dělá, prohlédnout osobu Howard Shore, kompletní informace online, celý záznam online. kdo je to, ukázat veškeré dostupné informace online o osobě Howard Shore zdarma. reklamy, zobrazit online s možností stáhnout nalezené soubory. Howard Shore podrobný přehled aktivit…\nPočet zobrazení : 11079 x\nosoba Howard Shore se neoprávněně …