25 NEJLEPŠÍCH RESTAURACÍ - italská restaurace zaměřující se na maso\nJak žebříček vznikal\nKaždý z milovníků jídla, které Hospodářské noviny oslovily, sestavil žebříček 10 restaurací, jež má z nejrůznějších důvodů rád a kam ho těší se vracet. U prvních pěti nejoblíbenějších určil pořadí, další už jen vyjmenoval. Za umístění na první příčce dostala restaurace šest bodů, za druhé pět, za třetí místo čtyři body, za čtvrté tři a za páté dva. Podniky uvedené bez pořadí dostaly po jednom bodu. Výsledný žebříček je součtem všech bodů od všech hodnotitelů. Podniky, kterým dal vysoké hodnocení pouze jeden z porotců a nikdo jiný je nezmínil, jsme ze žebříčku vyřadili.\n1. Sansho 32\nŠéfkuchař: Paul Day Petrská 25, Praha 1 www.sansho.cz\nRestauraci šéfkuchaře Paula Daye stačil rok a pár měsíců, aby si zcela získala srdce tuzemských labužníků. Loni na jaře otevřela, v květnu už zářila na třetím místě loňského žebříčku Hospodářských novin a o rok později se stala jeho vítězem. „Velmi netradiční kombinace tradičních českých surovin společně s asijskými nápady,“ říká o Sansho Daniel Cahel z české pobočky Michelin a dodává: „Přeštický vepřík dohromady se zeleným karí je neuvěřitelný.“ Z obdobných důvodů jako Cahel před Dayovou kuchyní smeká klobouk i labužník a publicista Vladimír Poštulka: „ Sansho neopisuje, nýbrž originálním způsobem spojuje české suroviny s moderními kuchařskými metodami. Paul Day navíc pracuje pouze se zvířaty, která byla v okamžiku porážky šťastná.“ Mezi dalšími, kdo pro podnik na Petrské ulici hlasovali, byl šéfkuchař Zdeněk Pohlreich. „Paul Day a jeho brigáda to dělají moc dobře – je to chutné a konzistentní. Neplatíte za armádu číšníků, ale za to, co máte na talíři. Pro milovníky asijské kuchyně je to jistě dobrá adresa,“ říká hvězda televizních pořadů Ano, šéfe a Na nože.\n2. SaSaZu 19\nŠéfkuchař: Shahaf Shabtay Bubenské nábřeží 306, Praha 7 www.sasazu.com\nEklektický interiér a pokrmy velmi intenzivních chutí: to je ve zkratce SaSaZu. Podnik sídlící v jednom z pavilonů pražské tržnice žebříček HN loni vyhrál a dlouhodobě boduje i v jiných anketách. „Jejich papájový salát a kukuřičná kuřecí polévka jsou nepřekonatelné. Navíc mě baví moderní interiér,“ říká o místě Martina Vávrová, šéfka PR pražského Four Seasons. Do SaSaZu ráda chodila někdejší michelinská hvězda Andrea Accordi, potkat tu můžete i jiné šéfkuchaře. „Mám to tu radši na oběd než na večeři. Večer mi SaSaZu trošku připomíná diskotéku a to se mi k jídlu moc nehodí,“ říká šéfkuchař Zdeněk Pohlreich. „Zdejší kuchyň je třeba konzumovat po kapkách, chutě jsou strašně intenzivní.“\nDivoké chutě různých koutů Asie opakovaně oceňují komisaři bedekru Michelin, kteří SaSaZu v aktuálním vydání průvodce znovu přidělili Bib Gourmand, známku, která označuje dobré jídlo za dobrou cenu. Mezi příznivce SaSaZu v letošní porotě HN patřila kromě výše jmenovaných i Martina Boledovičová. „Jsou tak výborní, že jsme se rozhodli vydat jejich kuchařku,“ říká o restauraci žena, jejíž vydavatelství se na kuchařské knihy specializuje.\n3. Zdenek Oyster Bar 11\nŠéfkuchař: Jiří Nosek Malá Štupartská 5, Praha 1 www.oysterbar.cz\nNevelká restaurace v zapadlé pražské ulici vám dá pocit, že jste se ocitli nedaleko pobřeží. Nabídka ústřic čítá Belon a Gillardeau, ve kterých je chuť koncentrovaně semknutá, i větší a jemnější Tsarskaya nebo nasládlé Cherrystone Clams. A potom také prvotřídní krevety různých velikostí, mořské mušle, šneky, kraby a humry. „V celém městě není zařízení, kde byste dostali lepší ústřice a dary moře. A to ještě v prostorách uvolněného baru – Zdeněk tu v létě mezi hosty chodí bos, jako by byl na Riviéře. Vracím se na humra v máslové briošce.\nZapíjí se to šampaňským, a je to docela dekadentní,“ popisuje autorka kuchařek a publicistka Hana Michopulu, proč si podnik získal její srdce. Oběd i večeře jsou v Oyster baru skutečným rituálem: z části je to díky nebývale pozornému personálu a v neposlední řadě díky servírování. Jednoduché nádobí a záplavy ledové tříště dávají vyniknout plodům moře v prostotě a přirozeném půvabu. Jedinou starostí hosta zůstává, zda si chce dát ústřici samotnu, nebo ji do úst spustit ochucenou citronem.\n4.–7. Čestr 10\nŠéfkuchař: Vlastimil Lacina Jireš Legerova 75/57, Praha 1 ambi.cz/ambi_cestr_kontakt.php\nČeský strakatý skot na všechny způsoby aneb Co všechno jste nevěděli o hovězím mase: to je Čestr. Nebourané kusy hovězího visí na hácích v chladicí komoře naproti vchodu a na talířích číšníci roznášejí veverku, lopatku, malý ořech nebo mezižebří. Součástí menu je „mapa skotu“ ukazující názorně, kde na zvířeti se ta která část masa nachází. Pro Čestr hlasoval třeba labužník Vladimír Poštulka. „Pracují s kvalitním českým masem,“ zdůvodňuje svoji volbu stručně. Slovy neplýtval ani šéfkuchař restaurace Na Kopci Titus Eliáš: „Do žebříčku ho přidávám z lásky k dušenému hovězímu masu.“ Majitel Pražského kulinářského institutu Roman Vaněk souhlasí s tím, že k jeho oblíbeným tu patří hovězí krk na paprice, na majoránce anebo s křenem. Publicistka Hana Michopulu upozorňuje, že Čestr za to stojí, i když nechcete ochutnávat maso. „Zkuste jako dezert jejich pivní zmrzlinu se sladovou sušenkou. Je to jeden z názorných příkladů, jaký obří profesní přerod provedl šéfkuchař Vlasta Lacina z obstarožního tex-mex Ambiente v něco tak soudobého a promyšleného.”\n4.–7. Lokál Dlouhá 10\nŠéfkuchař: Marek Janouch Dlouhá 33, Praha 1 http://lokal.ambi.cz/cz/\nLokál je postavený na cenově dostupném menu plném klasických českých receptů uvařených poctivě a z dobrých surovin. Uzeniny sem vozí vyhlášený řezník František Dolejší z Davle, šunka na hrachové kaši je pražská a tatarská omáčka domácí. Interiér a vybavení jsou laděny poměrně věrně do stylu lokálů z předlistopadových dob. Stěny jsou vymalované zeleno-bílým válečkem, polévky se do talířů lijí z kovových koflíků a pečivo polehává v bílých umělohmotných košíčcích. Autentičnost dávných časů narušují jenom nerezové tanky pod výčepem a nesocialisticky zdvořilá a pozorná obsluha. Naopak stylová je podsvícená tabule, do níž se zasouvají proužky s ručně vyvedenými názvy jídel, která kuchaři zrovna přichystali. Pravidelně se aktualizuje i polední jídelní lístek, tisknou ho tu každý den. „Já to tu mám prostě děsně rád,“ říká o Lokálu Roman Vaněk, jeden z porotců, kteří pro něj hlasovali. Příznivcem podniku v pražské Dlouhé ulici je třeba i šéfkuchař Titus Eliáš, a to nejen kvůli zdejšímu říznému pivu.\n4.–7. V Zátiší 10\nŠéfkuchař: Milan Hořejš Betlémské náměstí /_Liliová 1, Praha 1 www.vzatisi.cz/cs/vzatisi\nPodnik ze skupiny Zátiší Group, kterou provozuje indický podnikatel Sanjiv Suri, patří ke stálicím pražské gastronomické scény. Před dvaceti lety patřil k prvním restauracím v hlavním městě, které dokázaly hostům nabídnout skutečně noblesní zážitek, pokud jde o jídlo i obsluhu, a mezi špičkou se v obou ohledech drží i dnes. „Když po revoluci byly ,jen bifteky‘ na sto způsobů, Zátiší fungovalo jinak. A funguje dodnes. Cítím se tu jako doma, znají mě tu a znají i mé preference – což je po náročném týdnu uklidňující a milé,“ skládá komplimenty Magdalena Souček, vedoucí partnerka Ernst & Young pro region střední a jihovýchodní Evropy. V podobném tónu hodnotí Zátiší i vydavatel bedekru Grand Restaurant Pavel Maurer: „Nikdy se tam nebudu obávat pozvat jakoukoliv významnou návštěvu, jsem si jist už mnoho let, že to vždy dopadne skvěle.“ Přidává se i Martina Vávrová z pražského Four Seasons. „Spokojenost a spolehlivost, která trvá už dlouho.“\n4.–7. Aromi 10\nŠéfkuchaři: Riccardo Lucque a Radek Hasman Mánesova 78, Praha 2 www.aromi.cz\nAromi zná snad každý tuzemský labužník, je to vinohradská restaurace Riccarda Lucqueho. Středomořské, a hlavně rybí speciality tu chutnaly i komisařům gastronomického průvodce Michelin, kteří Aromi opakovaně udělili Bib Gourmand označující dobré jídlo za dobrou cenu.\n„Mám ráda neokázalé, přátelské prostředí. Už na ulici mě často vítají jménem a dozvím se, co včera obědvali moji synové. Nejsem štamgast, ale když mi někdo dá na výběr, kam jít, vyberu si jednu z restaurací Riccarda Lucqueho. Byla jsem i na zdejších kuchařských kurzech,“ říká Božena Jirků, výkonná ředitelka Nadace Charty 77. Přidává se k ní také Daniel Cahel, tiskový mluvčí českého Michelinu. „Jednoduchá italská kuchyně, ovšem neuvěřitelně dobrá. V kombinaci s příjemným prostředím evokujícím léto v Toskánsku je pro mě pravidelným místem schůzek.“ Aromi do svého výběru zařadil i Ivo Enenkl, ředitel ostravské pobočky J&T Banky. „Luxusní a drahá restaurace – nicméně za ryby si u nás člověk musí připlatit. Dostanete zde italskou kuchyni na špičkové úrovni.“\n8.–10. Restaurace Alcron 9\nŠéfkuchař: Roman Paulus Štěpánská 40, Praha 1 www.alcron.cz\nLetos poprvé průvodce Michelin udělil českým kuchařům vařícím v Česku prestižní hvězdičku. Jedním ze dvou oceněných byl Roman Paulus, který vede restauraci Alcron ve stejnojmenném hotelu. „Dobře prezentovaná, kreativní a současná kuchyně založená na špičkových surovinách,“ říká o Alcronu věhlasný francouzský bedekr a krátce oceňuje i zdejší obsluhu. Mezi fanoušky zdejšího šéfkuchaře patří nejen komisaři, ale i tiskový mluvčí českého Michelinu Daniel Cahel: „Roman Paulus udělal obrovský krok kupředu. Jeho aktuální nabídka obsahující červenou řepu v různých variacích, je neodolatelná.“ Slabost pro šéfa zdejší kuchyně má i šéfredaktorka časopisu F. O. O. D. a autorka řady kuchařek Jitka Rákosníková. Do žebříčku Alcron zařadila „pro skromnou genialitu Romana Pauluse, s níž se chápe české i jiné kuchyně“. Alcron je výjimečný nejen jídlem, ale i kulisami, které nabízí. Prvorepublikový hotel postavený ve stylu Art Deco prošel před několika lety citlivou rekonstrukcí, která krom jiného zachovala původní krb z roku 1932.\n8.–10. V Polích 9\nŠéfkuchař: Iva Chalupová Malé Číčovice 26 www.penzionvpolich.cz\nDomácí knedlíky, nazlátlé pečeně a lokální speciality. V Polích je restaurace, která se nestydí za to, že je venkovská, naopak na tom postavila celý koncept. „Venkov ne jenom jako, na to jsem docela citlivá, ale doopravdy. Nehrají si na nic, co nejsou, a hosté to ocení. Na tabuli je křídou napsané menu a podle sezony si můžete dát samozřejmě kachny a husy a další dobroty. Já miluju kapustové karbanátky nebo slepici na paprice, tak, jak to vařila moje babička“ popisuje Božena Jirků z Nadace Charty 77, proč se jí V Polích líbí.\nRestaurace je nedaleko Prahy, a přitom už v malebné přírodě kousek od hradu Okoř. Právě tahle kombinace způsobuje, že bez rezervace tu o víkendu skoro nemáte šanci dostat stůl.\n„Je to zkrátka moc hezké místo v krásné vesničce, kde se na hřišti zabaví i děti,“ shrnuje Martina Boledovičová, majitelka nakladatelství Smartpress, které se specializuje na kuchařky.\nRestaurace V Polích má na výjimečnost i „razítko“ od gastronomického bedekru Grand Restaurant: patří k těm nemnoha nepražským podnikům, které se v něm v minulosti probojovaly do žebříčku deseti nejlepších restaurací.\n8.–10. Café Imperial 9\nŠéfkuchař: Zdeněk Pohlreich Na Poříčí 15, Praha 1 www.cafeimperial.cz\nŠéfkuchař Zdeněk Pohlreich je gastronomickým věrozvěstem Česka. Stal se první tuzemskou šéfkuchařskou celebritou, která Čechy naučila ostražitosti před tlustými jídelními lístky a lásce k líčkům. Právě tento nevelký kus masa je jedním z pokrmů, které se staly synonymem jeho první restaurace Café Imperial. V secesním interiéru vyloženém zdobnými kachli dříve ve vzduchu létaly v rámci slavných bitev koblihy, dnešní šéf podniku už podobné kratochvíle nepřipouští; nesnáší totiž plýtvání jídlem. Na druhou stranu sem právě díky tomu může chodit šéfkuchař Titus Eliáš za klidnými rány: „Café Imperial je skvělé místo, když máte čas na dlouhou snídani a baví vás koukat na ten shon kolem.“ Výhled na cvrkot na ulici Na Poříčí ovšem není hlavním důvodem, proč se do rohové restaurace chodí. „Mají fantastické jehněčí kolínko, nejlepší francouzskou cibulačku a creme brulée v Praze,“ vyjmenoval důvody, proč pro Café Imperial hlasoval, Karel Levinský, generální ředitel Českých radiokomunikací.\n11.–14. La Finestra 8\nŠéfkuchař: Tomáš Černý Platnéřská 13, Praha 1 www.lafinestra.cz\nNa rozdíl od převážně rybí Aromi, nejstaršího pražského podniku Riccarda Lucqueho, je „mladší“ Finestra zaměřená především na maso. A to maso výjimečné kvality. „Finestra je místo, kde je mi jedno, co mají na jídelním lístku. Stačí mi jejich denní doporučení. Tady se prostě nelze splést,“ chválí restauraci Roman Vaněk, majitel Pražského kulinářského institutu.\n11.–14. Le Terroir 8\nŠéfkuchař: Jan Punčochář Vejvodova 1, Praha www.leterroir.cz\nKlenuté stropy románského sklepa v centru Prahy skrývají restauraci, kde za sporákem stojí vyhlášený šéfkuchař Jan Punčochář. „Je měsíc od měsíce lepší a už nyní dosahuje úrovně světové špičky, přičemž je svůj a nekopíruje,“ říká o něm gurmet Vladimír Poštulka a dodává, že příští českou hvězdu od Michelinu by podle jeho názoru měla dostat právě Le Terroir.\n11.–14. Lokál Bílá Kuželka\n8 Šéfkuchař: Marek Janouch Míšeňská 66/12, Praha 1 http://lokal-ubilekuzelky.ambi.cz/cz\n„Mají skvěle ošetřené plzeňské pivo a nabízejí typické lokální omáčky připravované na poctivém základu,“ vysvětluje Pavel Maurer, vydavatel bedekru Grand Restaurant, proč má malostranský Lokál rád. Labužník Vladimír Poštulka s ním souhlasí, pokud jde o kvalitu piva a konstatuje ještě: „Vrací na Malou Stranu české publikum a vaří českou klasiku.“\n11.-14. La Dégustation 8 Boheme Bourgeoise\nŠéfkuchař: Oldřich Sahajdák Haštalská 18, Praha 1 www.ladegustation.cz\nLa Dégustation Boheme Bourgeoise od letošního roku drží jednu ze dvou českých michelinských hvězdiček. Chválou v jejím případě nešetří nejen komisaři, ale i čeští labužníci. „Nejlepší česká v Česku, je snad možné říct víc?“ ptá se novinářka Hana Michopulu. „Tradiční česká kuchyně a hlavně výborné lokální suroviny,“ zdůvodňuje svůj verdikt další z porotců, Daniel Cahel, mluvčí českého Michelinu.\n15.–17. La Veranda 7\nŠéfkuchař: Radek David Elišky Krásnohorské 2, Praha 1 www.laveranda.cz\nRadek David byl jedním z prvních tuzemských šéfkuchařů, kteří se nadchli pro lokální suroviny a začali jezdit pro jehněčí a sýry do regionů. Základem jeho kuchyně jsou čerstvé ingredience špičkové kvality. „Nadšení Radka Davida pro věc se s léty vůbec nezmenšuje a má i úžasný rozhled,“ popisuje Jitka Rákosníková, šéfredaktorka gastronomického časopisu F. O. O. D, proč se do La Verandy ráda vrací.\n15.–17. U kastelána, Brno 7\nŠéfkuchař: Michal Göth Kotlářská 51, Brno-Veveří www.ukastelana.cz\nKuchyně pod vedením Michala Götha patří k dlouhodobě těm nejlepším, jaké brněnská restaurační scéna nabízí. Na degustačním menu tohoto jara najdete třeba chřestový salát s králičí šunkou, medvědí česnek přeměněný do podoby krémové polévky nebo telecí ramínko s knedlíkem nadívaným telecím brzlíkem. V dohledné době by se podnik v Brně-Veveří měl stěhovat do nových vzdušnějších prostor.\n15.–17. The Tavern 7\nŠéfkuchař: Dean Selby Chopinova 26, Praha 2 www.thetavern.cz\nBarbecue, burgery z nejlepšího hovězího a k tomu impozantní výběr koktejlů: to je základ menu podniku u pražských Riegrových sadů, který má otevřeno jen tři dny v týdnu. „Čistě jen pro jejich fantastický pulled pork sendvič z domácí udírny. Nikdo jiný tohle jídlo u nás nenabízí a já jsem do něj blázen,“ vysvětluje blo-gger Martin Kuciel, proč pro Tavern hlasoval.\n18.–25. Aureole 6\nŠéfkuchař: Jiří Král Hvězdova 2b, Praha 4 www.aureole.cz\n„Nádherný výhled na Prahu a moderní fusion kuchyně.\nČasto sem chodím na pracovní obědy,“ shrnuje Daniel Cahel z pražského Michelinu důvody, které hosty táhnou do podniku šéfkuchaře Jiřího Krále. Horní patro pankráckého mrakodrapu nabízí impozantní panorama a jídlo je jedním z mála, které v Praze naplňují podstatu principu fusion: kreativní křížení národních kuchyní.\n18.–25. La Bottega di Finestra 6\nŠéfkuchař: Tomáš Černý Platnéřská 11, Praha 1 www.lafinestra.cz\nŠpičkové suroviny za odpovídající ceny: to je ve zkratce bistro v pražské Platnéřské ulici. Kromě rychlých jídel si odsud můžete odnést delikatesy ze všech koutů Itálie: tu nejlepší šunku, sýry, čerstvé těstoviny i skvělá vína. „Připadám si tam jako v opravdové Itálii. A tak to má být,“ říká na adresu Bottegy Martina Vávrová z pražského Four Seasons.\n18.–25. Bellevue 6\nŠéfkuchař: Petr Bureš Smetanovo nábřeží 18, Praha 1 www.bellevuerestaurant.cz\nFine dining s jedním z nejúchvatnějších výhledů na Hradčany. Šéfkuchař Petr Bureš nejraději kombinuje cizí kuchyně, hlavně chutě Francie, Itálie a Asie. Svým hostům ale nabízí i pokrmy z českých surovin: jehněčí, králíka nebo mléčné sele.\n18.–25. Farma Hucul 6\nŠéfkuchař: Jan Forísek Janova Hora 92, Vítkovice v Krkonoších www.hucul.cz\n„Náš poslední a zcela nečekaný úlovek. Uvnitř krásná stylová horská hospůdka, která mi připomněla staré alpské hostince. Manžela zaujal steak u souseda, byl výborný. Maso mají z vlastního chovu a výborného kuchaře taktéž, výborná kombinace,“ říká o farmě pod hřebenem Krkonoš Martina Boledovičová, vydavatelka kuchařek a provozovatelka webu Gastronaut.\n18.–25. Kogo 6\nŠéfkuchař: Jovo Savič Havelská 27, Praha1 www.kogo.cz\n„Příjemná atmosféra a ideální lokace na schůzky,“ uvedl o Kogu Ivo Enenkl z J&T Banky. Božena Jirků z Nadace Charty 77 má na místo i konkrétní vzpomínku: „Americký miliardář George Soros při jedné návštěvě Prahy zavolal k našemu stolu v restauraci v Havelské ulici obsluhu. Napřed se všech zeptal, odkud jsou a potom je pochválil slovy ,umíte to, kluci ze Sarajeva‘.“\n18.–25. Mozaika 6\nŠéfkuchař: Petr Tyrichtr Nitranská 13, Praha 3 www.restaurantmozaika.cz\nKamil Levinský, generální ředitel Českých radiokomunikací, je jedním z těch, kteří pro Mozaiku v žebříčku hlasovali. „Poctivá kuchyně za velmi dobré ceny. Obědová menu nejsou šizená na velikosti ani na surovinách, což je častý nešvar,“ říká o nenápadném restaurantu v pražských Vinohradech.\n18.–25. Na Pekárně, Čakovičky 6\nŠéfkuchař: Václav Frič Kojetická 36, Čakovičky http://napekarne.com\nHospodu Na Pekárně vede šéfkuchař Václav Frič, hostům tu servíruje klasické české recepty a udělat je umí „jako od babičky“. „Skvělé hotovky“, říká o jeho pokrmech kolega, šéfkuchař restaurace Na Kopci Titus Eliáš. Ať si dáte svíčkovou, koprovou, rajskou, dozlatova vypečenou kachnu nebo domácí lívanečky s ovocem, vězte, že se vám budou dělat boule za ušima.\n18.–25. Café Savoy 6\nŠéfkuchař: Roman Frencl Vítězná 5, Praha 5 http://www.ambi.cz/ambi_cafesavoy_kontakt.php\nPodnik, který patří do skupiny Ambiente, vrátil prostorám u mostu Legií zašlou slávu. „Co bychom dělali, kdyby nebyl? Nadávali, že Slavia už není, co bývala. Takhle nemusíme. Sedíme na druhém břehu a je nám dobře,“ chválí Café Savoy Hana Michopulu a doporučuje zdejší chlebíčky a pařížský tatarák.\nfotogalerii deseti nejlepších restaurací si prohlédněte na life.ihned.cz\nMartina Boledovičová, nakladatelka kuchařek\nDaniel Cahel, tiskový mluvčí českého Michelinu\ntitus Eliáš, šéfkuchař restaurace Na Kopci\nIvo Enenkl, ředitel J&T Banka Ostrava\nBožena Jirků, výkonná ředitelka Nadace Charty 77\nMartin Kuciel, autor blogu Cuketka.cz\nKamil Levinský, generální ředitel Českých radiokomunikací\nPavel Maurer, autor gastronomického průvodce Grand Restaurant\nHana Michopulu, novinářka a autorka kuchařek\nZdeněk Pohlreich, šéfkuchař restaurací Divinis a Café Imperial\nPetra Pospěchová, foodkritička Hospodářských novin\nVladimír Poštulka, foodkritik\nJitka Rákosníková, šéfredaktorka časopisu F.O.O.D.\nMagdalena Souček, vedoucí partnerka Ernst & Young pro region střední a jihovýchodní Evropy\nRoman Vaněk, majitel Pražského kulinářského institutu\nMartina Vávrová, PR ředitelka hotelu Four Seasons\nVšechny, které Hospodářské noviny kvůli žebříčku restaurací oslovily, spojuje láska k jídlu a letité zkušenosti s ním. Někteří se ke svým dnešním znalostem spíš projedli, jiní provařili. Když ovšem přijde řeč na jídlo, všichni vědí, o čem mluví.\n„V celém městě není zařízení, kde byste dostali lepší ústřice.“ Hana Michopulu novinářka.\n„Do zátiší se nikdy nebudu bát pozvat jakoukoliv významnou návštěvu. jsem si jist, že to vždy dopadne skvěle.“ Pavel Maurer autor průvodce grand restaurant.\n„V restauraci V polích si nehrají na nic, co nejsou, a hosté to ocení.“ Božena Jirků nadace charty 77.\n„Mozaika nabízí poctivou kuchyni za velmi dobré ceny.“ KamilLlevinský ředitel Českých radiokomunikací.\nFoto popis| sansho Šéfkuchaři Paulu Dayovi stačil na vítězství v anketě rok a půl existence podniku.\nFoto popis| 1 sansho Podle Zdeňka Pohlreicha tu neplatíte za armádu číšníků, ale za to, co máte na talíři.\nFoto popis| 2 v kuchyni Šéfkuchař SaSaZu Shahaf Shabtay sbíral zkušenosti v jižní Asii.\nFoto popis| 3 moderna „Baví mě tu i moderní interiér,“ říká o SaSaZu jedna z porotkyň.\nFoto popis| svět masa Jednou ze specialit šéfkuchaře Čestru Vlastimila Laciny Jireše je domácí klobása z vepřového a hovězího masa vařená v hovězím vývaru.\nFoto popis| alcron Nositel michelinské hvězdy, šéfkuchař Roman Paulus\nFoto popis| La Finestra narozdíl od Aromi je další podnik Riccarda Lucqueho zaměřen převážně na maso.\nFoto autor| foto: hn – jiří koťátko (1x), lukáš bíba (1x), archiv hn (1x)\nFoto popis| 2 co si dáte? La Bottega di Finestra nepatří mezi levné podniky.\nFoto popis| 1 le terroir Podle gurmata Vladimíra Poštulky je dalším kandidátem na hvězdičku Michelinu restaurace, kde vaří Jan Punčochář.\nFoto autor| Foto Matej Slávik\nFoto autor| foto: hn – martin svozílek (1x), libor fojtík (2x)\nO autorovi| Text Petra Pospěchová\n12:00 – 22:00\nPodzimní menu v celé své kráse. Pečený holub s játry a kadeřávkem, řepou a s pyré z piniových oříšků ____ bit.ly/PodzimníMenuLaFinestra\nLa Finestře jsme po osmi letech dali novější tvář. Zajímá vás co všechno a jak se změnilo? Odkaz na článek v bio!\nNa týden zavíráme dveře, aby jsme pro vás udělali La Finestru ještě hezčí.\nJogurtový sorbet vás překvapí svou jemností a svěžestí, rebarbora marinovaná v grenadině naopak plností chutí. Skvělá kombinace pro ten pravý letní dezert.\nVybíráme pro vás jen ty nejlepší kousky stařeného masa od našich prověřených dodavatelů z Itálie, USA či Španělska.\nFacebook Instagram Restu Zomato Tripadvisor


Výkup tantalu Kasejovice, tantal výkup - vykuptechnickehostribra.cz\nNacházíte se zde: Vykuptechnickehostribra.cz / Výkup tantalu / Výkup tantalu Kasejovice\nVýkup tantalu Kasejovice: Nabízíme výkup tantalu po celém území České Republiky. Výkup jsme schopni učinit na jakémkoliv místě v našem státě do 24 hodin. Provádíme výkup tantalu a všech ostatních materiálů z tantalu a to například trubek z tantalu, plechů z tantalu, výkup drátů z tantalu. Jsme schopni provést výkup tantalu z jakékoliv slitiny. Výkup tantalu navíc provádíme již od 1 kilogramu a přijmeme i materiál vážící několik tun.\nJsme zaběhlá firma, která působí po celé České Republice - Výkup tantalu provádíme také ve městě Kasejovice.\nVýkup navíc provádíme nejpozději do 24 hodin, ať už jste z Prahy, Brna nebo třeba z okolí města Kasejovice.\nMonaxa Provider s.r.o. - výkup tantalu ve městě Kasejovice a v dalších lokalitách po celé ČR, které si můžete prohlédnout pod odkazem níže.


Slavný konzervativec varuje: Nepleťme se do cizích konfliktů! Opravdu chceme světovou válku? Putin nebude čekat, až uděláme z Kyjeva americkou zbrojnici! | PROTIPROUD\nSlavný konzervativec varuje: Nepleťme se do cizích konfliktů! Opravdu chceme světovou válku? Putin nebude čekat, až uděláme z Kyjeva americkou zbrojnici!\nPatrick Joseph Buchanan komentuje nejnovější výboje amerických jestřábů všude po světě a ptá se, zda si všichni opravdu uvědomují, co je v sázce a před čím zavírají oči\n“Když vidíte na obzoru deset problémů, můžete si být jisti, že devět z nich cestou od obzoru k vám spadne do škarpy u silnice,“ prohlásil jednou Calvin Coolidge, prezident, jehož portrét visíval za dob Reaganových ve vládním sále Bílého domu.\nOba úspěšní konzervativní prezidenti měli jedno společné – odhodlání neplést se do válek, které se jejich země netýkají. Když se však podíváme přes okraj právě „zrozeného“ roku 2015, vidíme, že nás dost možná neminou války, do nichž nás intervencionisté chtějí zatáhnout, ačkoli pro Spojené státy nepředstavují žádnou vážnou hrozbu.\nJednou z nich je válka, kterou vede Islámský stát (ISIL, ISIS) v Sýrii a Iráku – což, jak nám naši politikové tvrdí, je pro nás tak vážnou hrozbou, že bude dost možná vyžadovat vyslání amerických pozemních jednotek.\nJenže proč? Sýrie i Irák jsou od Spojených států pět tisíc mil daleko. A Islámský stát, vzhledem ke své neschopnosti i barbarským prostředkům, jež používá, přichází o podporu i na sunnitských územích, která nyní okupuje.\nKurdové zastavili postup ISIS směrem k městu Arbíl (Irbil) v Iráku. Šíitští militanti, mimochodem žádní velcí kamarádíčci Spojených států, zastavili postup ISIS na Bagdád. Na Islámský stát krom toho útočí bezpilotní letouny americké armády i jejích arabských spojenců. Írán dodává Damašku a Bagdádu pro boj s ISIS vojáky i materiál.\nNavíc to vypadá, že se probralo i Turecko a Arabové kolem zálivu, včetně Saúdů, a také oni obracejí kurz proti Islámskému státu.\nProč bychom je tedy neměli nechat, ať se s ním vypořádají sami?\nStátníci a amatéři\nAmerika se vyhýbala vstupu do dvou největších válek dvacátého století, dokud ostatní mocnosti nebyly v boji téměř přemoženy a nezaplatily v každém konfliktu obrovitou krvavou daň. Tehdy se tomu u nás říkávalo „státnický přístup“.\nKromě toho, když srovnáte ISIS s nacistickým Německem, císařským Japonskem dob minulých, Stalinovým Sovětským svazem či Maovou Čínou, nemůžete ho nazvat dost dobře ani „teroristy z okresního přeboru“, jak to nedávno skandálně učinil Barack Obama. I to je přecenění.\nČtěte ZDE: Stopy vedou k „velké provokaci“: Jaderný výbuch v Americe? Hacker, který se naboural do vládních e-mailů i exšéf CIA tvrdí totéž. Je v problémech jen rubl?\nOkresní přeborníci v (kyber)terorismu\nMinulý měsíc také duněly bubny nástup k útoku na Severní Koreu kvůli tomu, co senátor John McCain nazval „novou formou vedení války“ a jeho věrný soudruh ve zbrani, senátor Lindsey Graham, „kyberterorismem“, podporovaným Čínou. (To když „kdosi“ naboural systém filmového giganta Sony Pictures a žádal, mimo jiné, konec distribuce snímku The Interview, v němž si filmaři dělají legraci z atentátu na faktického vládce a oficiálního nástupce korejského „trůnu“, Kim Čong-Una, pozn. red.)\nWall Street Journal okamžitě nato otiskl článek s titulkem „Odpovíme na Kimův kyberterorismus?“ V něm žádal „odpověď silou“ za účelem zamezení „budoucích útoků“. Ani to málem pánové nestihli otisknout a už se systém internetového připojení v Severní Koreji hroutil.\nBuď se Obama s Putinem sejdou a pokusí se dospět k dohodě – nebo se konflikt na Ukrajině, který má zatím od loňského dubna na svědomí 4.700 mrtvých, změní v něco většího a zásadnějšího\nMám malou otázku: pokud je pravda, co tvrdí další zdroje, totiž že byl systém Sony Pictures ve skutečnosti nabourán pomstychtivými bývalými zaměstnanci, ale Spojené státy přesto vyřadily v Severní Koreji z provozu internet – kdo je tu tedy kyberterorista?\nPár z íránských techniků z továrny na obohacování uranu u města Natanzu, kteří měli v roce 2010 to „štěstí“, že mohli sledovat, jak jim (zřejmě armádně vyrobený) počítačový „červ“ Stuxnet demoluje centrifugy, které vybuchují jak zábavní lunapark, o tom teď možná také přemýšlí.\nMaličkost s jadernou velmocí\nAle to je všechno vlastně vedlejší. Nejdrtivější válečný tlak totiž v roce 2015 přijde od těch republikánských neokonů a intervencionistických demokratů, kteří chtějí konfrontaci mezi Spojenými státy a Vladimírem Putinem a změnu režimu v Rusku.\nA protože Rusko je shodou okolností skvěle vybaveno jaderným arzenálem, nejde o tak úplnou maličkost.\nVzhledem k ekonomickým sankcím, které na zemi uvalily Spojené státy a Evropská unie a následnému zhroucení ceny ropy, která je hlavním vývozním artiklem Ruska, oslabil výrazně rubl a Rusko čelí v nastalém roce výhledově pětiprocentní recesi.\nRuský národ se asi nebude mít letos moc dobře. Ale zdá se, že nemá pocit, že by za jeho strádání mohl Vladimír Putin. Dokonce to vypadá, že si Rusové myslí, že za všechno můžeme my.\n„Podle průzkumu respektovaného moskevského Levadova Centra, které se zabývá měřením politických nálad ruské společnosti, má 74% Rusů negativní pocity ohledně Spojených států,“ píše americký týdeník New York Observer. „V devadesátých letech přitom 80% Rusů na stejnou otázku vyjadřovalo v odpovědi nálady kladné. 76% respondentů téhož průzkumu také uvedlo, že nesnášejí prezidenta Obamu, jen 2% mu přitom vyjádřila uznání. Jde o rekord v anti-amerických náladách v Rusku za mnoho posledních let... Minulý týden společnosti Visa a MasterCard zastavily veškeré operace na Krymu a zanechaly tak více než dva miliony lidí bez přístupu k vlastním finančním prostředkům.“\nPak se těžko divit, že jeden moskevský supermarket používá americké vlajky místo rohožek a nechává lidi, aby si o ně pucovali boty.\nNež si dal vánoční prázdniny, stihl Kongres odhlasovat uvalení dalších sankcí na Rusko a dal zelenou vyslání smrtících zbraňových systémů do Kyjeva, aby mohla Ukrajina dobýt Luhansk a Doněck a možná i Krym.\nObama zákon podepsal.\nČtěte ZDE: Rok po Majdanu: Evropa je bojištěm. Maďarsko – „operační zóna“? Americké Páté kolony v pohotovosti. Je Kalousek nový Bilak a Schwarzenberg Husákův klon?\nKdyž si uvědomíme, že ve všech kongresových výborech, včetně těch zabývajících se zahraniční a obrannou politiku, tedy mírem a válkou, hřadují na bidýlkách samí republikánští jestřábi, je jisté jedno: v novém roce se budou předhánět v křiku, aby Obama ty „odhlasované“ vojáky už konečně poslal na východ.\nOpustí Putin vzbouřence z východu Ukrajiny a vystaví se hněvu vlastního národa? Bude snad čekat na to, až z Ameriky dorazí tanky a munice a odešlou je doporučeně na adresu Kyjeva?\nNebo to bude Putin, který je rozhodně mužem činu, kdo pošle na Ukrajinu armádu jako první, vykousne z území státu dostatečný koridor pro zásobování Krymu – a možná víc, aby měl čeho se vzdát pro účely vyjednávací taktiky – a ukáže, jak slabý ve skutečnosti je náš prezident, který své výhrůžky nemůže myslet vážně?\nV novoročním projevu k lidu Ruské federace Putin prohlásil, že připojení Krymu k Rusku bude „provždycky ctěno jako historický moment v dějinách našeho národa.“\nMám dojem, že to tedy nevypadá, že by se dotyčného území chystal vzdát po prvním výstřelu.\n„Je těžké předvídat, zvláště pak do budoucnosti,“ pravil kdysi moudře náš vynikající baseballista Yogi Berra. Ale jedna předpověď se nezdá příliš těžká:\nBuď se Obama s Putinem sejdou a pokusí se dospět k dohodě – nebo se konflikt na Ukrajině, který má zatím od loňského dubna na svědomí 4.700 mrtvých, změní v něco většího a zásadnějšího.\nProtiproud, Buchanan, USA, Spojené státy, Válka, ISIS, Irák, Islám, Obama, Severní Korea, Hacker, Terorismus, Ukrajina, Putin,


Byty 2+kk Holštejn | Eurobydleni.cz\nEurobydleni.cz přináší výběr nových bytů 2+kk v Holštejn. Vyberte si z kompletní nabídky byty 2+kk Holštejn dle vašich představ.\nByty 2+kk Holštejn (170+)\nStředně velké byty 2+kk mohou v Holštejn nabídnout komfortní bydlení, což dokazuje i poptávka na nové byty 2+kk Holštejn. Nákup bytu 2+kk Holštejn lez realizovat i díky Eurobydleni.cz pohodlně. Dnes není prodej bytů 2+kk Holštejn žádnou výjimkou a naopak jeho frekventovanost stoupá. Zcela jistě lze říct, že byty 2+kk Holštejn lze najít za velice rozumnou cenu. U nás si vybere svůj byt 2+kk v Holštejn opravdu každý.\nNabídka 2+kk Holštejn\nSpolehlivými byty 2+kk Holštejn mohou být i byty starší, které koupíte za nižší cenu. Rozhodně můžeme říci, že byty 2+kk Holštejn patří mezi oblíbené byty současnosti a developeři se na ně zaměřují. I kvůli tomuto faktu mohou být byty 2+kk v Holštejn mnohem levnější a dostupnější.\nNové byty 2+kk Holštejn za skvělé ceny\nPokud si myslíte, že by i pro vás byl nový byt 2+kk Holštejn vhodný, pak neváhejte. Je jasné, že byty 2+kk Holštejn lákají nejen Vás.\nPrávě hledáte své nové bydlení či jiný druh nemovitosti v kategorii byty 2+kk Holštejn, pokud v této kategorii nemůžete nalézt vhodnou nemovitosti zkuste i kategorii následující byty 2+kk Holštejn, a to byty 2+kk na prodej Holštejn, pronájem bytu 2+kk Holštejn, dražby bytů 2+kk Holštejn.\nPokud nalezené nemovitosti v kategorii byty 2+kk Holštejn nesplňují Vaše představy, rozšiřte své hledání na nemovitosti v následujících kategoriích byty Holštejn, prodej bytů Holštejn, pronájem bytu Holštejn, dražba bytu Holštejn.\nDalší lokality v okolí byty 2+kk Holštejn\nPro ještě lepší výsledek ve Vašem hledání v kategorii byty 2+kk Holštejn, si můžete upřesnit lokalitu pro Váš současný výběr byty 2+kk Holštejn. Určitě lépe naleznete byty 2+kk Holštejn, který hledáte.


Nová trasa okruhu by znamenala zdržení - Pražský deník\nNová trasa okruhu by znamenala zdržení\nPraha - Alternativní variantu silničního okruhu kolem Prahy odmítly dvě desítky starostů ze středních Čech a některých pražských městských částí. Výstavba by se změnou trasy totiž protáhla daleko za rok 2030.\nJinou variantu východní trasy silničního okruhu kolem Prahy hledají především odpůrci projektu. Starosta Říčan Vladimír Kořen chování těchto jedinců chápe. Je logické, že hledají variantu, která nepovede kolem jejich domů.\nNová trasa by se měla dotknout několik obcí\n„Bohužel těmto lidem je jedno, že výstavbu odsunou a obětují na další dlouhé roky obyvatele Říčan, Uhříněvsi a dalších obcí," vysvětluje. Říčany jsou podle něj naprosto smířené s tím, že okruh povede u jejich města, protože jihovýchodní okolí Prahy tuto stavbu nutně potřebuje co nejdřív.\nNová trasa se měla dotknout Horoušan, Královic, Uhříněvsi, Nedvězí, Křenic, Škvorce, Zlaté, Říčan, Svémyslic, Záp, Květnice, Úval nebo Jiren. Novou studii, která vznikala v letech 2014 a 2015, prověřili experti z Českého vysokého učení technického. Nakonec ji ale kvůli vysokým rizikům odmítají.\nNovou variantu odmítla mnohá zastupitelstva\nPodle nich už jen schválení územních plánu v mnoha obcích znamená proces na dlouhá léta. Tím, že by trasa vedla přes plánovanou i stávající zástavbu, zvedla by se určitě velká vlna nesouhlasu z řad obyvatel.\nNovou variantu odmítla i mnohá zastupitelstva. Mezi nimi i starosta obce Horoušany a Horoušánky Jan Bohuněk. Šestiproudá dálnice by podle něj oddělila obě obce. „Navíc se mezi ně taková silnice ani nevejde. A navíc na plánované trase stojí domy a další se staví," uvedl.\nStavba někudy vést musí\nPodle mluvčího Ředitelství silnic a dálnic (ŘSD) Jana Rýdla je jasné, že postavit někde velkou a velmi zatíženou dopravní stavbu vždy znamená razantní vstup do daného mikroregionu a jeho prostředí.\n„Pokud ale chceme zajistit dopravní obslužnost, někudy stavba vést musí," uvedl s tím, že jejich původní připravená trasa přes Běchovice a Uhříněves by pro dané území znamenala záchranu. „Pořád jsme ve velmi pokročilém stupni přípravy stavby," upozornil.\nProjekt zpochybnila EU\nZačít navíc v této fázi uvažovat o jiné trase by podle Rýdla znamenalo zahodit dvanáctiletou práci. Veškeré jednání je totiž v českých podmínkách celkem složitý proces. „Podle současného práva musíme brát zřetel na každou námitku a napadání," konstatoval.\nNicméně problémem plánovaného projektu ŘSD je jeho zpochybnění ze strany Evropské unie ohledně vyhodnocení vlivů na životní prostředí (EIA). Proces tak bude nutné opakovat.\nPro ministerstvo je projekt prioritou\nMinisterstvo životního prostředí ovšem přislíbilo, že pro něj stavba okruhu bude naprostou prioritou. „Projekt je pro nás prioritní. Garantujeme, že stanovisko vydáme do šesti měsíců od předložení potřebné dokumentace," potvrdila mluvčí ministerstva Petra Roubíčková.\nJakmile tedy bude mít projekt platná stanoviska EIA, bude ŘSD pokračovat do finálních příprav, aby se mohlo přistoupit k realizaci. „Je to stavba, která má prioritu ne pražskou, ne českou, ale přímo středoevropskou. Šestnáct důležitějších kilometrů v Evropě není," dodal Jan Rýdl.\nČtěte také: Zákaz kamionů bude, ale spíš až za půl roku


Usnesení k jednotlivým bodům programu 246. zasedání | Výzkum a vývoj v ČR\nUsnesení k jednotlivým bodům programu 246. zasedání\nRada schvaluje program 246. zasedání.\n1. Zápis z 245. zasedání\n1. Rada schvaluje\n1. Zápis z 245. zasedání;\na) ze dne 9. září 2009 č. 1175 k návrhu zákona o státním rozpočtu České republiky na rok 2010, k návrhu střednědobého výhledu státního rozpočtu České republiky na léta 2011 a 2012 a k návrhu střednědobých výdajových rámců na léta 2011 a 2012\nb) ze dne 21. září 2009 č. 1216 ke zprávě o plnění úkolů uložených vládou s termínem plnění od 1. července do 31. srpna 2009\nc) ze dne 29. září 2009 č. 1233 k návrhu Podmínek pro věcné nebo finanční ocenění mimořádných výsledků výzkumu, experimentálního vývoje a inovací a pro finanční ocenění propagace či popularizace výzkumu, experimentálního vývoje a inovací\nd) ze dne 29. září 2009 č. 1234 k návrhu na změnu Statutu GA ČR\ne) ze dne 5. října 2009 č. 1252 k návrhu na jmenování členů předsednictva a předsedy TA ČR\n1. ze dne 9. září 2009 č. 1175 k návrhu zákona o státním rozpočtu České republiky na rok 2010, k návrhu střednědobého výhledu státního rozpočtu České republiky na léta 2011 a 2012 a k návrhu střednědobých výdajových rámců na léta 2011 a 2012;\n2. ze dne 21. září 2009 č. 1216 ke zprávě o plnění úkolů uložených vládou s termínem plnění od 1. července do 31. srpna 2009;\n3. ze dne 29. září 2009 č. 1233 k návrhu Podmínek pro věcné nebo finanční ocenění mimořádných výsledků výzkumu, experimentálního vývoje a inovací a pro finanční ocenění propagace či popularizace výzkumu, experimentálního vývoje a inovací;\n4. ze dne 29. září 2009 č. 1234 k návrhu na změnu Statutu GA ČR;\n5. ze dne 5. října 2009 č. 1252 k návrhu na jmenování členů předsednictva a předsedy TA ČR.\nA2) Závěry z jednání předsednictva mezi 245. a 246. zasedáním Rady\nA2. Rada bere na vědomí závěry z jednání předsednictva mezi 245. a 246. zasedáním Rady.\nA3) Návrh na stanovení odměn za výkon veřejné funkce členů RVEVI za rok 2009 – součást materiálu do vlády\nA3. Rada bere na vědomí Návrh na stanovení odměn za výkon veřejné funkce členů RVEVI za rok 2009 – součást materiálu do vlády.\nA4) Usnesení 102. zasedání Pléna ČKR ze dne 10. září 2009 a Prohlášení ze zasedání Fóra průmyslu a vysokých škol\nA4. Rada bere na vědomí Usnesení 102. zasedání Pléna ČKR ze dne 10. září 2009 a Prohlášení ze zasedání Fóra průmyslu a vysokých škol.\nA5) Závěrečná informace o sběru dat RIV v roce 2009\nA5. Rada bere na vědomí závěrečnou informaci o sběru dat RIV v roce 2009.\nA6) Zápis z jednání\na) OK SHV dne 3. 9. 2009\nb) KHV dne 17. 9. 2009\nA6. Rada bere na vědomí zápisy z jednání\n1. OK SHV dne 3. 9. 2009;\n2. KHV dne 17. 9. 2009.\nA7) Návrhy zainteresovaných orgánů a institucí k institucionálnímu financování a hodnocení výsledků VaV\nA7. Rada bere na vědomí\n1. návrhy zainteresovaných orgánů a institucí k institucionálnímu financování a hodnocení výsledků VaV;\n2. úkol pro sekretariát Rady do 31. října 2009 uvedené náměty a připomínky zpracovat a roztřídit dle obsahu a oblastí, ke kterým se vztahují;\n3. úkol pro předsednictvo návazně navrhnout Radě další postup.\nA8) Zpráva ze zasedání Rady pro konkurenceschopnost, Brusel 24. – 25. 9. 2009\nA8. Rada bere na vědomí zprávu ze zasedání Rady pro konkurenceschopnost.\nA9) Informace o založení Akademického konsorcia ČR\nA9. Rada bere na vědomí informaci o International Council of Academies and Engineering and Technological Sciences a o založení Akademického konsorcia ČR.\nA10) Prohlášení k rozpočtu AV ČR – záznam z jednání vlády dne 5. 10. 2009\nA10. Rada bere na vědomí prohlášení k rozpočtu AV ČR – záznam z jednání vlády dne 5. 10. 2009.\nA11) Informace o postupu jednání při získání sídla projektu mezinárodní výzkumné a technologické infrastruktury ELI\nA11. Rada bere na vědomí informaci o postupu jednání při získání sídla projektu mezinárodní výzkumné a technologické infrastruktury ELI.\nA12) Dopis předsedy vlády ČR ing. Fischera předsedovi AV ČR ke Kulatému stolu o financování vědy\nA12. Rada bere na vědomí dopis předsedy vlády ČR ing. Fischera předsedovi AV ČR ke Kulatému stolu o financování vědy.\nB1) Návrh Statutu TA ČR\nB1. Rada souhlasí s předložením návrhu Statutu TA ČR do meziresortního připomínkového řízení.\nB2) Analýza stavu výzkumu, vývoje a inovací v České republice a jejích srovnání se zahraničím v roce 2009\n1. schvaluje materiál Analýza stavu výzkumu, vývoje a inovací a jejich srovnání se zahraničím 2009;\n2. ukládá sekretariátu Rady, aby zaslal materiál do meziresortního připomínkového řízení s termínem připomínek do 26. 10. 2008;\n3. ukládá sekretariátu Rady, aby po vypořádání mezirezortních připomínek předložil kompletní materiál na 247. zasedání Rady.\nB3) Zpráva o činnosti RVVI za rok 2009\n1. schvaluje zprávu o činnosti RVVI za rok 2009;\n2. ukládá sekretariátu Rady, aby kompletní materiál (ad 246/A3, B3-B5) zaslal do meziresortního připomínkového řízení.\nB4) Zpráva o činnosti GA ČR a návrh na stanovení odměn členů předsednictva GA ČR za rok 2009\n1. schvaluje zprávu o činnosti GA ČR a návrh na stanovení odměn členů předsednictva GA ČR za rok 2009;\nB5) Zprávy o činnosti poradních orgánů Rady a návrh na stanovení odměn členů poradních orgánů Rady za rok 2009\n1. schvaluje zprávy o činnosti poradních orgánů Rady a návrh na stanovení odměn členů poradních orgánů Rady za rok 2009;\nB6) Projekt přípravy Metodiky hodnocení výsledků výzkumných organizací a výsledků ukončených programů v roce 2010\na) Postup při dokončení hlasování o variantách\nb) Postup k projednávání materiálu\nc) Pozměňovací návrh\n1. schvaluje předložený materiál s názvem „Projekt přípravy Metodiky hodnocení výsledků výzkumných organizací a výsledků ukončených programů v roce 2010“ ve variantách - D.1., E.1. a F.2. ve znění pozměňovacího návrhu;\n2. ukládá KHV postupovat při přípravě Metodiky 2010 podle schváleného projektu;\n3. ukládá KHV předložit Radě do 15. prosince 2009 souhrnný materiál k problematice ověřitelnosti vykazovaných výsledků.\nB7) Návrh Statutu Rady – meziresortní připomínkové řízení\na) Připomínka AV ČR k názvu Rady\nb) Přehled připomínek z meziresortního připomínkového řízení k Návrhu Statutu Rady\nB7. Rada bere na vědomí, že LRV byla požádána o stanovisko k zásadní připomínce AV ČR a podle této odpovědi bude vypořádáno meziresortní připomínkové řízení.\nB8) Rozvoj Evropského výzkumného prostoru - příprava závěrů Rady pro konkurenceschopnost\n1. ukládá svým členům, aby na uvedených pět otázek zaslali do 23. října 2009 svůj názor;\n2. ukládá sekretariátu Rady tyto podněty zpracovat a předložit na 247. zasedání Rady.


Celestia - Freegame.cz\nPatříte k těm které vyloženě štve, že se na více než devětadevadesát procent nikdy nedostanou do vesmíru? Už z toho nebuďte tolik smutní. Nejste totiž jediní - jsou tady dokonce tací, kteří vzali vrtkavý osud do svých pazourů a onen vesmír si prostě naprogramovali...\nPokud bychom se měli vrátit k úplným začátkům, sluší se říct, že Celestia 1.0 vznikla už někdy v průběhu roku 2001 na popud Chrise Laurela, programátora ze západoamerického Seattlu. Od té doby tento "výučný program" samozřejmě nepsí na vavřínech, o čemž nejlépe svědčí to, že nyní dostáváte do rukou verzi 1.4.1, ve které máte výbornou možnost pokochat se fotorealistickou grafikou, ve které je lidově řečeno kamen na kameni, tedy tak, jak to má v reálném vesmíru být.\nCo dodat? Celestia je... úchvatná. Není ani tak hrou jako poučnou, stále se rozpínající zábavou pro vesmírné fanatiky, kterým pojmy jako Velký třesk, magnituda nebo otevřená hvězdokupa nečiní větší problém. Jen je třeba si na ni najít více času, podobně třeba jako na neméně famózní Lethal Judgement 3. Příjemný výlet!\nJeště si dovoluji přidat oficiální uživatelskou příručku, která případným vesmírným rekrutům jistě vysvětlí leccos nepochopeného.\nje vidět řada let vývoje\n autor: Chris Laurel\npožadavky:Pentium 3, 128 MB RAM\nPotrebujete naléhavé peníze na vyrešení svých financních problému? pokud ano, pošlete e -mail: garrantiloans@gmail.com nebo WhatsApp: +905 3...\n15.09.2021 v 18:09:41\nHypoteční úvěr? Finanční starosti? se zárukou Finanční osobní půjčka Poskytli jsme vám půjčku od 60 000 do 5 000 000 za velmi jednoduchých p...\n14.09.2021 v 16:39:31\nRYCHLÁ A SPOLEHLIVÁ PŮJČKA Banka vám nepůjčí. Soukromý investor ano od 30 000 Kč do 5 500 000 Kč. Staráte se o půjčky, konsolidaci, exekuci...\n14.09.2021 v 06:40:50\nKredit - nyní okamžitě u Solitud Financial Jsem bankéř v důchodu, který pracuje se svou srdeční bankou. Nabízím krátkodobé, střednědobé a ...\n10.09.2021 v 11:00:36\nDostali jste se do nelehké finanční situace a nevíte kam se obrátit protože v bance vám vaši žádost z nějakého důvodu zamítli. Nyní můžete v...\n09.09.2021 v 08:19:01\n08.09.2021 v 14:58:01\nmikiull si zahrál hru Jewelama (9) 16.09.21 v 22:33\nmikiull si zahrál hru Freejumper (10) 16.09.21 v 22:24\nmikiull si zahrál hru Freegameoid (11) 16.09.21 v 22:23\nmikiull si zahrál hru Free Flappy Bird 16.09.21 v 22:11\nmikiull si zahrál hru Free Flappy Bird 16.09.21 v 22:10\nmikiull si zahrál hru Free Flappy Bird 16.09.21 v 22:03\njarmilka si zahrál hru Zombie Sperm (8) 16.09.21 v 21:44\njarmilka si zahrál hru Endless Cave Fall (12) 16.09.21 v 21:42\njarmilka si zahrál hru Solar Run (53) 16.09.21 v 21:37\njarmilka si zahrál hru Solar Run 16.09.21 v 21:33\njarmilka si zahrál hru Solar Run 16.09.21 v 21:30


SK Horácká Slavia Třebíč » Reportáž ze zápasu: Hr. Králové - Třebíč 4:1 » HKR – TRE 4:1 – Podruhé v řadě bez bodu, Hradec Králové byl nad síly Třebíčských\nHKR – TRE 4:1 – Podruhé v řadě bez bodu, Hradec Králové byl nad síly Třebíčských\nT ř e b í č - Hradec Králové, aktuálně čtvrtý celek první hokejové ligy, rozhodl o svém vítězství ve druhé třetině, kdy vstřelil tři branky. Do třetího dějství vstoupila Horácká Slavia rázně, po osmnácti vteřinách se trefil Marek Laš. Drama však z utkání třebíčští hokejisté neudělali, neboť inkasovali čtvrtou branku.\nLukáš Souček, Michal Martoch\nBranky a nahrávky: 22. Koudelka (Budínský, Táborský), 29. Berger (Florian, Rapáč), 35. Kadlec (Hruška Jan), 48. Budínský (Hruška Ondřej) - 41. Laš (Nahodil). Rozhodčí: Petružálek - Hynčica, Mašek. Vyloučení: 5:7, navíc Káňa (TRE) 10 min. OT. Využití: 1:0. V oslabení: 0:0. Diváci: 1547. Střely na branku: 43:29. Průběh utkání: 3:0, 3:1, 4:1.\nMountfield HK: Luňák (Jágr) - Pazdera, Filip, Hendrich, Seidl, Táborský, Pánek, Klement, Spudil - Hruška J., Roubík, Kadlec, Budínský, Koudelka, Moskal, Florian, Rapáč, Hruška O., Březina, Macháň, Berger.\nSK Horácká Slavia Třebíč: Lev (Míča) - Kadela R., Sláma, Kempný, Látal, Sedláček, Gula, Hrbáček, Bulička, Laš, Nahodil, Obdržálek, Káňa, Ostřížek, Bartoš, Burian V, Zahradník, Krätzer, Fila, Vítek, Kadela E.\nPrvní dvacetiminutovka utkání mezi Hradcem Králové a Třebíčí příliš hokejové krásy nepřinesla. Již od začátku bylo vidět, že oba týmy chtějí hrát opatrný hokej, a tak jsme žádnou vyloženou gólovou šanci neviděli. Třebíčští byli na začátku zápasu přece jen více aktivnější. Jmenovitě se o rozruch v hradeckých řadách zasloužil Petr Obdržálek, když z dobré střelecké pozice ohrozil Filipa Luňáka. O chvíli později ovšem přišel faul Michala Kempného a ke slovu se dostal i Hradec. Nedalo se však říci, že by početní výhoda domácí tým nastartovala. Oba týmy v první třetině sváděly spíše boj o střední pásmo, chvílemi i o každý kousek ledu. Za zmínku stojí akce dva na jednoho v podání Víta Budínského a Martina Koudelky. Ta ze začátku vypadala velmi nebezpečně, druhý jmenovaný hradecký útočník ale nezpracoval prudkou přihrávku svého spoluhráče a brankář Lev tak ani zasahovat nemusel. Ve 13. minutě si za protesty směrem k hlavnímu rozhodčímu vysloužil osobní desetiminutový trest Jan Káňa. Po tomto vyloučení jsme byli svědky už jen jednoho přečíslení, které vyřešil Šimon Macháň střelou. Jakub Lev si s ní ale poradil a do kabin se tak odcházelo za stavu 0:0.\nHned v úvodu druhého dějství byl vyloučen Lukáš Sláma a za své provinění zaplatil daň nejvyšší. Hradečtí totiž v následné přesilové hře sehráli pohlednou akci na jeden dotek, na jejímž konci byl Martin Koudelka a otevřel tak skóre zápasu. Po inkasované brance jakoby Třebíčští chtěli rychle vyrovnat. Střelecké pokusy Slámy, Zahradníka a Ostřížka ale Luňák zlikvidoval. Ve 29. minutě se hradečtí hokejisté radovali podruhé. Jaromír Florian předložil kotouč Janu Bergerovi, který střelou bez přípravy překonal Jakuba Lva. O sedm minut později už domácí vedli o tři branky. Střelu Jana Hrušky totiž do hostující klece dorazil Jiří Kadlec. Hned v dalším střídání mohl hradecké vedení navýšit Martin Koudelka, ale v samostatném úniku ho zradila koncovka.\nPouhých osmnáct vteřin stačilo hostům na začátku třetí třetiny ke skórování. Ihned po úvodním vhazování zavezl kotouč do útočného pásma Lukáš Nahodil, našel mezi kruhy volného Marka Laše a ten prostřelil Filipa Luňáka. Střelec první branky Třebíče se ocitl v šanci hned další střídání, ale tentokrát na hradeckého brankáře nevyzrál. Ve 48. minutě zřejmě přišel rozhodující moment zápasu. Vít Budínský se totiž zmocnil kotouče ve středním pásmu a svižnou střelou mezi betony Jakuba Lva zvýšil na 4:1 a zmrazil tak veškerou snahu Třebíče o vyrovnání. Přesto se hosté ještě jednou mohli zapsat do střelecké listiny. Martin Bartoš byl blízko druhé brance, ale ve skórování mu zabránila pravá tyč hradecké svatyně. V 54. minutě si položil brankáře Lva Jaroslav Roubík, ale do odkryté branky už skákající kotouč nasměrovat nedokázal. Závěr zápasu už si domácí pohlídali, dokonce mohli po střele Víta Budínského přidat další branku. Jakub Lev ale jeho střelu vyrazil snad z brankové čáry, a tak se ukazatel skóre zastavil na stavu 4:1.\nJaromír Šindel - SK Horácká Slavia Třebíč: "Pokud bychom hráli celý zápas jako první třetinu, asi bychom byli úspěšní. V první části jsme neproměnili dvě - tři dobré šance a domácí to ve druhé třetině potrestali. Od druhé třetiny jsme lehkovážně polevili. Potřebujeme, aby se prosadili i další střelci. Káňa s Bartošem se tentokrát k ničemu nedostali. Hodně nám chyběl David Dolníček, který čeká přírůstek do rodiny, tak dostal volno. Hráli jsme v hodně pozměněné sestavě, což bylo zapříčiněné zdravotním stavem mužstva. Není to jen prodělanou virózou. Jsou tam i nějaké naraženiny a my chceme hráče nechat doléčit. Navíc jsme provedli výměnu Kalába za Krätzera a do sestavy jsme zapracovali i mladého Jana Látala, který byl domluvený už delší dobu. Je to hráč, který dlouho patří v extralize juniorů mezi nejlepší obránce."\nUspěje Třebíč na ledě čtvrtého Hradce Králové?


Džerba | NaCesty.cz | Last minute Džerba od německé CK\nHOME > Seznam destinací > Seznam hotelů na Džerbě (v Tunisku)\n3. krok - vyberte hotel pro letecký zájezd na Džerbu (v Tunisku)\nPrůvodce po Džerbě\nHodnocení 89% (2×)\nHosté chválí: dobré zázemí pro rodiny s dětmi, vzdálenost k pláži, vstřícný a ochotný personál, perfektní čistota v restauraci i hezké stolování, pěkný bazén a dobře vybavené pokoje. Nejméně však byli spokojeni s nabídkou restaurací a barů v blízkosti hotelu\nHodnocení 84% (6×)\nHosté chválí: dobré zázemí pro rodiny s dětmi, dopravní spojení pro možnosti výletů, rychlé odbavení při příjezdu na hotel, perfektní čistota v restauraci i hezké stolování, pěkný bazén a dobře vybavené pokoje. Nejméně však byli spokojeni s nabídkou restaurací a barů v blízkosti hotelu\nHodnocení 71% (2×)\nHosté chválí: celkový stav hotelu, bezproblémové řešení jakýchkoliv reklamací, perfektní čistota v restauraci i hezké stolování, pěkný bazén a byli spokojeni s čistotou na pokojích. Nejméně však byli spokojeni s všeobecnou čistotou hotelu\nHodnocení 94% (3×)\nHosté chválí: celkový stav hotelu, vzdálenost k pláži, vstřícný a ochotný personál, vynikající chuť pokrmů i pití, upravenou, vždy uklizenou pláž a byli spokojeni s čistotou na pokojích. Nejméně však byli spokojeni s všeobecnou čistotou hotelu\nNejlevnější nabídka 3 noci + all inclusive\nHodnocení 94% (8×)\nHosté chválí: všeobecnou čistotu všude po hotelu, vzdálenost k pláži, vstřícný a ochotný personál, širokou nabídku jídel i nápojů, pěkný bazén a dobře vybavené pokoje. Nejméně však byli spokojeni s nabídkou restaurací a barů v blízkosti hotelu\nNejlevnější nabídka 2 noci + all inclusive\nHodnocení 92% (3×)\nHosté chválí: dobré zázemí pro rodiny s dětmi, nabídky restaurací a barů v blízkosti, vstřícný a ochotný personál, perfektní čistota v restauraci i hezké stolování, pěkný bazén a dobře vybavené pokoje. Nejméně však byli spokojeni s všeobecnou čistotou hotelu\nDalší nabídky\tHledáte letecké zájezdy na Džerbu (v Tunisku) pro 2 dospělé osoby, odlet nejdříve od 25.5.2013 návrat nejpozději do 28.6.2013 + cesta, odlet Praha, Frankfurt, Vídeň, Lipsko, Drážďany, Linec, Norimberk, Mnichov, Katowice. Tato kritéria vyhledávání můžete kdykoliv změnit.\nPovinné očkování: očkování proti žluté zimnici je\npovinné pouze pro cestovatele starší 1 roku, kteří přijíždějí\nz endemických oblastí výskytu žluté zimnice.\nvirové hepatitidě A (popř. B) a břišnímu tyfu. Pro cestovatele, kteří se\nbudou pohybovat převážně na venkově, je vhodné očkování proti\nvzteklině. Lidem starším 30 let se doporučuje nechat se přeočkovat proti\nzáškrtu a poliomyelitidě.\nOstatní rizika infekčních onemocnění: průjmová\nonemocnění, hepatitida typu E, echinokokóza (e. granulosus) – především\nna jihozápadě, leishmanióza (viscerální a kožní), západonilská\nhorečka, horečka phlebotomus, horečka boutonneuse, skvrnitý tyfus (blechy,\nvši), bilharzióza – ložiska v oblastech Gafsa a Schott Djerit\nBez cla lze dovézt: 2 l alkoholického nápoje o obsahu do 25 % alkoholu\nna osobu, 1 litr alkoholu o obsahu nad 25 % na osobu, 400 ks cigaret,\n100 ks doutníků nebo 250 g tabáku na osobu, 0,25 litru parfému a 1 litr\ntoaletní vody na osobu.\ndopravní prostředky (automobil, karavan, soukromé letadlo, motocykl,\n2 fotoaparáty a 20 filmů pro vlastní potřebu, 1 kameru a 20 filmů,\nsportovní potřeby, vybavení pro kempink, hudební nástroje, 1 dalekohled,\n1 přenosný psací stroj, 2 dětské kočárky, 1 jízdní kolo, 1 osobní\npočítač, 1 radiomagnetofon (CD přehrávač apod.)\nDovážíte-li zvířata, je nutné předložit doklad o jejich\nveterinární způsobilosti, který vystavil oficiální úřad\ndané země (ČR). Je to platné veterinární osvědčení vydané státní\n(městskou) veterinární správou v ČR, které není starší více než\n3 dny. Doporučuje se pas EU vydaný na základě čipování. Čip je\nZákaz dovozu: zbraně všech druhů (kromě řádně\nregistrovaných loveckých zbraní), explozivní materiál, omamné a\npsychotropní látky, pornografie a produkty a zboží, které mohou ohrozit\nbezpečnost, zdraví, náboženské cítění a morálku veřejnosti.\nV Tunisku se velmi tvrdě postihuje držení a užívání\nPro vývoz fauny a flóry je potřeba mít povolení ministerstva\nzemědělství, pro vývoz antických předmětů je nutné povolení\nDovoz i vývoz tuniských dinárů je zakázán,\ndoporučuje se proto uchovávat si lístky ze směnáren pro zpětnou výměnu\ntuniských dinárů za valuty.\nJe dovoleno dovážet veškeré cizí valuty včetně cestovních šeků,\nplatebních a úvěrových karet. V případě dovozu valut v hodnotě\npřesahující cca 30 000 Kč je potřeba tuto skutečnost\nhlásit při celním a devizovém odbavení při příjezdu – případný\nvývoz nenahlášené částky je totiž trestán odebráním peněz a pokutou\nve výši odebrané částky, případně i dalšími úředními postihy.\nKontrola vývozu dinárů a deviz je prováděna pravidelně celními\nkontrolory po pasovém odbavení na mezinárodních letištích.\ntel.: 00 216/ 71.780.456; 71.781.916\nfax: 00 216/ 71.793.228\nVelvyslanec: Ing. Jaromír Přívratský (od 26. 2. 2004)\nPracovní doba pondělí – pátek 7.45 – 16.15\nNad Kostelem 8, Praha 4 – Braník\ntitulář slečna Nadia BARHOUMI\nfunkce chargé d'affaires a. i.\nProvozní hodiny úřadu 8.30 – 16.00\nPro vstup na území Tuniska je nutné mít platný cestovní pas, jehož\nplatnost přesahuje alespoň o 6 měsíců plánovanou dobu pobytu.\nPři cestách z endemických oblastí žluté zimnice\nmůže být po cestovateli vyžadován mezinárodní očkovací\nPři příletu je kromě pasu nutno předložit ještě vyplněnou\nregistrační kartu (obvykle ji obdržíte na palubě letadla).\nBude Vám vrácen její spodní díl, který je nutno předložit při\nodjezdu ze země.\nPro turistické pobyty při „organizované turistice“\n(s cestovní kanceláří) není vízová povinnost. Tito\ncestovatelé (bez víz) však nesmějí z Tuniska vycestovat do\nsousedních států. Přihlašovací povinnost zajišťuje ubytovací\nPro individuální cestovatele je vízum nutné, totéž\nplatí i při přestupu v Tunisku, pokud chcete opustit letiště. Také pro\ntyto návštěvníky platí povinnost přihlásit se do 3 dnů na\nZvýšená aktivita teroristických skupin v Alžírsku a Maroku má za\nnásledek rovněž nejistou situaci v Tunisku. Doporučuje se sledovat\naktuální situaci v tisku nebo v televizi.\nJižní pouštní oblasti jsou vojenskou zónou se zvláštním\nbezpečnostním režimem. Pokud se rozhodnete cestovat do těchto oblastí mimo\norganizované zájezdy, budete potřebovat speciální dokumenty vydávané asi\nVšeobecně je bezpečnostní situace v Tunisku dobrá.\nVyskytují se zde však případy krádeží, někdy\ni s použitím násilí, ušetřena toho nejsou ani turistická střediska.\nMimořádné opatrnosti by měly dbát osamělé ženy.\nV zájmu vlastní bezpečnosti by se měly snažit neupoutávat pozornost\nodhalujícím oblečením a nenavazovat konverzaci s neznámými muži.\nJe zakázáno fotografovat vládní, policejní a vojenské\nobjekty, nádraží, letiště a další budovy označené tuniskou vlajkou.\nZakázáno je i fotit muslimy, kteří provádějí svůj rituál mimo mešitu.\nVstup do mešit v době modliteb je nevěřícím zakázán. Při\nfotografování místních obyvatel se doporučuje požádat je o svolení. Od\nroku 1980 je zakázáno fotografovat židovské objekty,\nkteré jsou přísně střeženy policií. Je třeba respektovat zákaz vstupu\ndo blízkosti těchto objektů, pokud je u nich vymezen prostor s policejní\nPřístup k cizincům je velmi tolerantní, přesto nelze zapomínat, že\nTunisko je zemí muslimskou. Tomu je třeba přizpůsobit\nchování (pokud jde např. o navazování kontaktů s místními dívkami a\npožívání alkoholu) a oblékání.\nPři návštěvě země v postním měsíci ramadánu se\ndoporučuje vyžádat si bližší instrukce na Velvyslanectví ČR v Tunisku,\nVelvyslanectví Tuniska v ČR nebo u tuniského národního úřadu pro\nV průběhu roku 2003 zahájila činnost mravnostní\npolicie, která namátkově legitimuje smíšenou společnost mladých\nlidí (páry nevyjímaje), u nichž prověřuje, zda jsou manžely a zda jejich\nchování odpovídá pravidlům muslimské společnosti. Stejným způsobem jsou\nprověřováni místní obyvatelé ve společnosti cizinců, a to zejména\nv nočních hodinách v okolí zábavních podniků.\nPo vstupu ČR do EU je zaznamenán zvýšený zájem tuniských občanů\no sňatek s občankou ČR. Jedná se o kategorii mužů ve věku 25 –\n30 let, nekvalifikovaných, pocházejících ze skromných ekonomických\npoměrů (zpravidla zemědělských), kteří v průběhu turistické sezony\npracují pro hotely či turistické kanceláře. Cílem těchto rychlých\nsňatků je získání trvalého pobytu v zemi EU.\nK řízení motorových vozidel v Tunisku je nezbytné vlastnit\nPovolená rychlost je v Tunisku v obci 50 km/h, mimo\nobec 90 km/h a na dálnici 110 km/h.\nv Tunisku se jezdí vpravo, dopravní předpisy jsou\npodobné těm evropským\nodbočovací pruhy směrem vlevo jsou umístěné u pravého okraje\ntuniští řidiči jsou vcelku ohleduplní a jezdí\nbezpečně, je zde velmi málo nehod\nCo se týče autobusu, jízdenky stojí v přepočtu od\n15 Kč výše, záleží kam jedete.\nJedna z nejlepších možností, jak cestovat po Djerbě, je\ntaxi. Na evropské poměry je velice levné.\nCena se pohybuje okolo 10 Kč/km.\nPokud se rozhodnete prozkoumat ostrov po vlastní ose, máte možnost\npronajmout si automobil. To můžete již na letišti nebo\nkdekoli ve městech. Cena se odvíjí od věku řidiče, doby a délky pronájmu\na typu auta. Obecně se dá mluvit o cenách mezi 20 –\n100 € na den. Využít můžete například služeb společnosti Camel Car. Porovnejte,\nzda není výhodnější objednat pronájem auta po internetu z domova.\nK dispozici jsou např. stránky www.hertz-europe.com, www.avis.cz, www.sixt.de nebo www.holidayautos.cz.\nOblíbené turistické letovisko Monastir najdete na\nvýchodním pobřeží země (viz Google maps). Může nabídnout jak krásné\npísčité pláže, tak zajímavé historické centrum. Takže na své si tu\npřijdou jak milovníci vodních sportů (ale i golfu), tak ti, kteří si\nrádi prohlížejí historické památky. Za zmínku stojí hlavně opevněný\nklášter Ribát z 8. století, Velká mešita z 9. století, muzeum\nislámského umění a mauzoleum Habiba Bourguiby, prvního tuniského\nOd Monastiru 25 km na jih leží trhové město Moknine.\nPozoruhodná je především zdejší židovské komunita, s níž je spojená\nvýroba šperků, které jsou vystaveny v místním muzeu. Obdivovat tady ale\nlze i kaligrafické arabské památky, kroje Berberů či hrnčířské\nTaké ostrov Djerba je velice vyhledávaným místem.\nKromě odpočinku na krásných dlouhých plážích se tu můžete věnovat\nprohlídkám místních městeček. Hlavním ostrovním městem je Houmt\nSouk. Vidět tu můžete několik mešit, dále arabskou pevnost Bordj\nEl Kebir z 15. století a také muzeum umění a tradic. Zajít můžete také\ndo místní výrobny koberců.\nDruhým městem na ostrově Djerba, které můžete navštívit, je\nMellita. Tady najdete kromě jiného jednu z místních\nnejstarších islámských staveb, mešitu Jamaa El Kebir z 9. století.\nNa Djerbě si také můžete zajet do vesničky Guellala,\nznámé místní keramikou. Můžete tu pozorovat hrnčíře přímo\nNa ostrově Djerba se nachází zajímavý tematický Parc\nDjerba Explore. Skládá se z několika částí: relaxační a\nzábavné, muzejní a historické, v neposlední řadě také z krokodýlí\nfarmy. Otevřeno je v sezoně od 9 do 20 hodin, plné vstupné je 7,30 €,\npoloviční (děti 2 – 12 let) 3,70 €.\nPokud zavítáte do Tuniska, je téměř „povinností“ vypravit se do\nSahary. Vidět tuto nekonečnou poušť na vlastní oči je\nneopakovatelný zážitek. A pokud se pro tento výlet rozhodnete, zvolte cestu\nna velbloudu. Většina místních organizátorů těchto cest navíc volí dobu\nvýletu tak, aby Vás v poušti zastihl západ slunce, a to je opravdu\nDalší zajímavý výlet Vás může zavést do pouštních\noáz. Nejznámější z nich je Chebika (viz Google\nmaps). Jedná se o skaliska v místních horách se skupinkami palem a další\nzeleně, kudy vede turistický okruh až k prameni potoka. Na cestu se určitě\nvybavte kvalitní obuví, nejde o tak docela snadný výstup.\nDruhou nejznámější horskou oázou je Tamerza (viz\nGoogle maps). Dočtete se o ní, že je zde velký vodopád, což není úplně\npravda. Vodopád zde sice je, ale nikterak veliký, a kromě něj a jezírka, do\nkterého proudí, zde příliš zajímavostí nenajdete. Vyplatí se proto cestu\ndo Tamerzy spojit s výletem na nějaké další zajímavé místo a tamerzské\nvodopády využít pouze jako osvěžující zastávku.\nVelikou pozoruhodností v Tunisku je solné jezero Chott El\nDjerid (viz Google maps). Jezero je více než 20 m pod hladinou moře\na většinu roku je vyschlé, plné nejkoncentrovanější soli v různých\nodstínech bílé, červené a hnědé barvy. Když je jezero vyschlé,\ndochází nezřídka k fatě morgáně.\nPokud preferujete historické pamětihodnosti před přírodními úkazy,\nnavštivte posvátné islámské místo Kairouan (viz Google\nmaps). Město založil v 7. století stoupenec Mohameda na místě, kde zažil\nmnoho zjevení (říká se, že sedm návštěv Kairouanu se vyrovná jedné\nnávštěvě Mekky). Najdete tu Velkou mešitu, staré město a kromě jiného\ni posvátnou studnu Bir Barrouta. V Kairouanu je také známá výrobna\nUkázkou vyspělosti místních stavitelů v minulých dobách je\namfiteátr v El Djemu (viz Google maps). Pochází ze\n3. století, je na něm patrný vliv starořímského umění a je nejstarším\namfiteátrem v celé severní Africe. Na jedno představení se sem vešlo\n35 tisíc diváků.\nTuniská kuchyně je díky francouzskému vlivu kombinací evropské a\narabské kuchyně. Chuť jídel je velice výrazná a rozmanitá. Pokrmy jsou\nvětšinou připravované na olivovém oleji, jsou hodně kořeněné a tvoří\nje zelenina, olivy, ryby a kuřecí, skopové nebo hovězí maso. Pro Tunisko je\ntypické koření, které si můžete dovézt jako suvenýr. Nejčastěji se\npoužívá kmín, skořice, kurkuma, kari a pepř. Základem pokrmů je chléb,\nkterý se servíruje téměř ke všemu.\nNejznámějším tuniským jídlem je kuskus v mnoha\nvariacích. Je to vařená krupice podávaná k masu a zelenině. Jako doplněk\nk mnoha pokrmům se podává velmi ostrá kořeněná pasta\nharisa. Oblíbeným předkrmem je typická hustá polévka\nzvaná čorba nebo zeleninový salát. Další místní\nspecialitou je brik – kapsa z listového těsta plněná\nvejcem, tuňákem, zeleninou a dalšími surovinami. Z ryb dostanete na výběr\ntuňáka, parmici, mořského okouna nebo sardinky, které se\nobvykle grilují nebo dusí. K oblíbeným mořským plodům patří\nchobotnice, krevety a kalamáry.\nTypickým moučníkem je makhroud, koláčky z medového\ntěsta s datlemi. V létě Vás jistě osvěží místní čerstvé ovoce jako\ndatle, fíky, melouny, broskve, mandarinky a další.\nMístní lidé milují kávu a čaj, a\nproto je umí také výborně připravit. Čaj je velice silný a sladký,\nservíruje se s čerstvou mátou.\nJelikož je v Tunisku dominujícím náboženstvím islám, je zde\nzakázaná konzumace alkoholu. Pro turisty však k dostání je. Můžete\nochutnat např. místní pivo Celtia. Tunisko je také\nproslulé pěstováním vinné révy. Mezi nejlepší tuniská\nvína patří např. Hammamet. Z fíků se\nvyrábí alkoholický nápoj boukha,\nV rušných turistických ulicích naleznete spoustu restaurací,\nspecializujících se spíše na evropskou kuchyni, hlavně francouzskou nebo\nitalskou. Pokud však chcete ochutnat něco z místních lahůdek, vyhledejte\nnějakou restauraci v odlehlejší uličce. Oběd se podává mezi 12. a\n15. hodinou a večeře kolem 20. až 21. hodiny. Levnější restaurace\nnaleznete dále od pláže a od centra. Mimo rušné ulice narazíte na\nmnožství stánků s rychlým občerstvením. Můžete si koupit něco\nz místních specialit – všechno seženete opravdu levně. V Tunisku\nobjevíte také klasický McDonald's či pizzerie.\nDoporučujeme Vám, abyste nepili vodu z kohoutku, ale kupovali si raději\nvodu balenou. Vyvarujte se také ledu v nápojích. Omývejte si ovoce a\nzeleninu. Dbejte na dostatečnou tepelnou úpravu ryb a masitých pokrmů.\nNáboženské složení – muslimové (islám\nsunnitského ritu) 98 %, křesťané 1 %, židé a ostatní 1 %\nKromě státních svátků jsou v Tuniské republice dny volna čtyři\nmuslimské pohyblivé svátky, závislé na lunárním kalendáři:\nAid Esseghir (El-Fitr, oslavující konec postního měsíce ramadánu) –\nAid El Kebir (El-Idha, Svátek oběti oslavující Abrahámovu/Ibrahímovu\nochotu obětovat syna) – 2 dny\nTuristům je přístup do mešit většinou zakázaný. Vstupujte proto\npouze na jejich nádvoří. Chovejte se zdrženlivě a nefotografujte. Vstup do\nmešit v době modliteb je nevěřícím zakázán úplně.\nPůvodními obyvateli Tuniska jsou Berbeři. Významnější\néra v tuniské historii nicméně nastává až s příchodem\nfénických osadníků v 10. století před naším\nletopočtem. Féničané z Tyru (v dnešním Libanonu) také založili\nKartágo, v 9. století před n. l.\n(tradiční, byť ne zcela podložené datum založení je rok\n814 před n. l.). Pověst spojuje vznik města\ns tyrskou královnou Elissou, zvanou Dido („milovaná“).\nDido figuruje i ve Vergiliově Aeneidě. V tomto\neposu Jupiter Aenea přiměje, aby svou milovanou Didonu opustil. Ta\npak volí smrt v plamenech pohřební hranice. Příběh milenecké\ndvojice byl velmi oblíben a mnohokrát zpracován (zejména operně\nPurcellem jako Dido a Aeneas, později Hectorem Berliozem\nKartágo, které leželo v oblasti dnešního Tunisu, se\npak stalo dominantní mocností v západním\nStředomoří. Jako takové čelilo rivalitě jiných tehdejších\nvelmocí oblasti – nejdříve Řekům na Sicílii, ale později zejména\nŘímanům. S nimi vedli Kartaginci pamětihodné punské\n(„punicus“ v latině znamená fénický) války (byly\ncelkem tři v období 264 – 146 před n. l.),\njejichž nejslavnější epizodou je přechod slavného\nvojevůdce Hannibala přes Alpy i se slony\nběhem jeho tažení do Itálie (218 – 202 před n. l.). Války se nicméně\nskončily prohrou Kartága a jeho zničením.\nKraj se pak stal římskou kolonií (jako Africa), město bylo znovu\nzbudováno. Bylo to období stability a rozkvětu, z Kartága se vyváželo\nobilí (bylo zváno „obilnicí“ Říma) a olivový\nolej. S pádem Říma v 5. století n. l. upadlo i Kartágo do rukou\nVandalů. Vandaly v 6. století střídají Byzantinci a\nv 7. Arabové.\nTi měli na charakter země největší vliv – obyvatelé Tuniska přijali\nislám a začali používat arabštinu,\npřišly také imigrační vlny z arabského světa. Již tehdy si místní\nvládnoucí muslimské dynastie vydobily nezávislost na\ncentru (sídlu chalífa).\nAghlabidskou dynastii následovali\nFatimidé, kteří z Tuniska dobyli Káhiru a Tunisko\nponechali Ziridům. Když posledně uvedení porušili věrnost\nFatimidům, poslali Fatimidové formou trestu z Egypta na tuniské území\nnomádské kmeny (Banu Hilal), které zemi zpustošily\na přivodily úpadek ziridské dynastie. Ve 12. století tak bylo Tunisko\nvydáno napospas Normanům ze Sicílie. Pořádek obnovila až další\ndynastie, almohadská, jejíž říše\nv době své největší územní expanze zasahovala severozápadní pobřeží\nAfriky a jih Pyrenejského poloostrova.\nPo několika desetiletích se od Almohadů odštěpuje hafsidská\ndynastie a zakládá zlatý věk Tuniska\n(období 1230 – 1574). V té době kvete kultura,\narchitektura a vzdělanost, Tunis se stává hlavním\nměstem a kulturním centrem říše Hafsidů.\nVýznamně se v tehdejším kulturním dění projevuje také příliv židů a\nmuslimů vyhnaných ze Španělska na konci 15. století. V závěru\nhafsidské vlády bylo tuniské pobřeží napadáno korzáry.\nDalší zvrat v dějinách Tuniska pak přináší rok\n1574, kdy se země stává součástí Osmanské\nříše. Faktickou kontrolu nad tuniským územím vykonával tzv. dej\na jeho zástupce – bej. Tuniští bejové postupně\nzískávali autonomní postavení v rámci Otomanské říše,\nzejména za poslední dynastie husajnovských bejů\n(1705 – 1956).\nV 19. století nastartovali bejové (nejvýznamnějším byl\nAhmad Bej) modernizaci\nTuniska. Do země zvali cizí, zejména francouzské, poradce a\npodle západních vzorů budovali vojsko, námořnictvo a průmysl. Tyto snahy\nvšak nakonec vedly k obrovskému zahraničnímu zadlužení, které mělo za\nnásledek zásahy evropských mocností do tuniských záležitostí a nakonec\ni francouzský protektorát nad zemí, který začal roku\nOd té doby je postava a moc beje už spíše symbolická, faktická moc je\nve francouzských rukou. Francie podporuje další modernizaci, Tunisko na\noplátku podporuje Francii v 1. světové válce.\nJiž před ní nicméně sílí v Tunisku nacionalistické\nhnutí, jež opět vzrůstá po válce. Je založena strana\nDestour (ústavní). Vůdcem nacionalistického hnutí se stává\nHabib Bourguiba. Po druhé světové válce, za které je na\núzemí země vybojováno důležité vítězství Spojenců nad\nněmecko-italskými jednotkami, se sny nacionalistů vyplňují. Francouzský\nministerský předseda Pierre Mendès France dojednává s Bourguibou tuniskou\nnezávislost, která je vyhlášena roku\nNásledujícího roku je bej svržen, nastolena republika.\nBourguiba se stává hlavou státu, jeho neodestourská strana\nzískává ve volbách většinu. Přínosem Bourguibovy vlády jsou\npředevším ekonomické reformy a podpora zahraničních investic,\ndoprovázená i politickou orientací na Západ, spolu s pozorností\nk problémům v regionu. Negativa spočívala především v trvalém\npotlačování opozice (nakonec se nechal jmenovat doživotním\nRoku 1987 byl nicméně sesazen (po\nprohlášení lékaři za fyzicky nezpůsobilého vykonávat svůj úřad)\npremiérem Ben Alim. Ten pokračoval v Bourguibově politice,\nnadto zlepšil vztahy s okolními státy v regionu (roku\n1989 byla v Maghrebu\nvytvořena Arabská unie, jejímiž členy kromě\nTuniska jsou Maroko, Alžírsko, Libye a Mauritánie). Omezuje dále vliv\nislamistů ve vlastní zemi (zasahuje proti fundamentalistům, navíc – což\nje dosti výjimečné v zemi s naprostou většinou muslimů – zde\nženy v zastupitelských orgánech zaujímají více jak 20 %\nmíst), podepisuje asociační dohodu s EU, roku 2007 se Tunisko\nstává součástí středomořské zóny volného obchodu. Ve světovém\ntažení proti terorismu se staví po bok USA (roku 2002 stihl\ntuniský ostrov Djerba teroristický útok na synagogu s 21 oběťmi, včetně\ncizinců). Na druhou stranu zůstává vládnoucí strana\nrozhodující politickou silou, prezident dosáhl zvýšení limitního věku\npro výkon prezidentské funkce na 75 let, po úpravě ústavy může být\nzvolen na libovolný počet volebních období za sebou.\nO ostrově Djerba se zřejmě zmiňuje již\nHomér v Odysseji (IX. zpěvu), když hovoří\no zemi požíračů lotosu (lótofagů) a pokrmů z květin,\nu jejíchž břehů uvíznul Odysseus.\nZ historických osadníků bývají prvně zmiňováni\nKartaginci, již na ostrově zbudovali obchodní sídlo. Před\nnimi zřejmě ostrov obývali Berbeři (Djerba je\njednou z mála oblastí Tuniska, kde se dodnes užívá berberský\njazyk). V době punských válek dobývají ostrov\nŘímané, kteří zde budují své vily, vesnice, obchodní\nsídla i hráz spojující ostrov s pevninou. Město\nMeninx (v místech dnešní metropole Djerby,\nHoumt Souku) přejmenovali na\nGirba, odkud jméno přešlo na celý\nZ pozdějších osudů ostrova Djerby se zmiňme ještě o jeho\ndobytí Araby v 60. letech 7. století, jež mělo za\nnásledek islamizaci ostrova i rozšíření\narabského jazyka. Později, v předvečer převzetí\nostrova Otomany, ostrov sloužil jako základna\nDne 14. května 1560 porazilo osmanské loďstvo\nv bitvě u Djerby spojená křesťanská vojska ze\nŠpanělska a Itálie. Od 16. století pak Djerba sdílela osudy Tuniska\nv rámci Otomanské říše, pod protektorátem Francie a nakonec jako\nsoučást samostatné Tuniské republiky.\nK tragické události došlo 11. 4. 2002, kdy\nvýbuch nákladního auta (spojovaný s Al-Kajdou)\nv blízkosti slavné synagogy Ghriba usmrtil\n21 lidí – Tunisanů, Němců i Francouzů.\nSynagoga je poutním místem důležité židovské menšiny na\nostrově. Její historie je velmi dlouhá –\nv bájivém podání je její počátek nějak spojován se zničením\njeruzalemského Chrámu, ať už se zbořením toho prvního v 6. století\npřed n. l. Babyloňany, či druhého roku 70 n. l. Římany. Podle pověsti\nsynagoga Ghriba („zázračná“, „cizí“) obsahuje ve svém zdivu jednu\nze bran Chrámu. Ještě jiná pověst hovoří o jejím pozdějším\nzaložení na místě, kde zemřela mladá dívka považovaná za svatou (podle\njedné verze uprchlá z Izraele).\nNa ostrově byly také pořízeny některé exteriérové scény\nměsta Mos Eisley z legendárních Hvězdných válek.\nDalším nejvíce používaným jazykem je francouzština.\nObyvatelé ji ovládají plynule a na veřejných místech najdete dokonce\ndvojjazyčné nápisy (arabsko-francouzské).\nV obchodech a turistických oblastech se používá také\nangličtina, i když méně častěji. Občas uspějete\ns němčinou nebo italštinou.\nTunisko s rozlohou 163 610 km2 obývá\n9 924 742 lidí. Okolo 60 % obyvatel bydlí ve městech.\nNejvětším městem je Tunis. Žije zde 1 520 000\nTuniská populace je velmi mladá, skoro polovina obyvatel je mladší\ndvaceti let. Tunisané jsou po celém světě známí svou pohostinností.\nDjerba je se svou rozlohou 520 km2 největším\nostrovem Tuniska a severní Afriky. Žije zde okolo 100 000\nNárodnostní složení: Arabové (97 %), Berbeři\nV restauracích a taxi je zvykem nechávat menší spropitné, není to\nV turistických oblastech je zvykem nechávat spropitné okolo\nPři návštěvě Tuniska určitě zavítáte na místní tržiště, kde se\nnabízí celá řada suvenýrů. Jediným problémem bude rozhodnout se pro ten,\nkterý právě Vašim blízkým udělá největší radost.\nK nejkrásnějším suvenýrům patří pouštní růže\njako symbol Sahary. Jsou vyrobené z krystalického sádrovce a dají se sehnat\nPěknou památkou na Tunisko mohou být také ručně tkané nebo vázané\nkoberce, zhotovené z ovčí vlny nebo dokonce z hedvábí.\nLepší je dát na vyšší kvalitu a výrobky zakoupit spíše ve speciální\nprodejně nebo přímo v řemeslnických dílnách než na tržištích, kde\nVás mohou oklamat a prodat Vám padělek.\nJako v každé arabské zemi, tak i tady naleznete na každém rohu\nstánek s kořením, které se prodává ve velkém.\nMůžete si vybrat z široké nabídky kožených\nvýrobků, ale dejte si pozor na jejich kvalitu. Různé pásky,\nkabelky, tašky, peněženky a batůžky jsou vyrobené většinou z velbloudí\nkůže, která není tak pevná a tolik nevydrží.\nZ tuniského súku (jak se zdejším trhům říká) si můžete přivézt\noblečení, trička s místními motivy, arabské tuniky, šátky,\npřehozy nebo pokrývky zdobené tradičními islámskými motivy.\nTextil je vyroben z velice příjemného materiálu a cenově se zde vyplatí\nTypický suvenýr je „velbloud“ pocházející\nz městečka Guellaly na Djerbě, který slouží jako šejkr. Děti potěší\ndomácí výrobky, jako jsou plyšoví velbloudi nebo\nPokud si chcete koupit zlaté nebo stříbrné šperky, je\njich všude plno. Liší se však kvalitou a cenou. Nenechte se tedy nachytat na\nnějaký padělek a nedávejte za ně příliš mnoho peněz – raději si je\nkupte v kamenném obchodě, kde Vám mohou předložit certifikát\nBalená voda (1,5 l) se prodává za\nZa chléb/pečivo dáte 0,25 až\nKilogram masa stojí kolem 1 TND,\nkilogram ovoce 1 – 1,50 TND\nBěžné vstupné do muzeí a na jiné atrakce se pohybuje\nv rozmezí 1,50 – 3 TND\nCeny jízdy taxíkem se mohou dosti lišit, za kratší\njízdu po městě můžete zaplatit asi 3 TND\nPlážové lehátko a slunečník si lze pronajmout za\n1 až 2 TND\ntuniského dináru k české koruně\nPokud jste se vydali do Tuniska na nákupy, vězte, že jste na správném\nmístě. Největší výběr zboží je v Tunisu. Tady\nnarazíte na moderní obchodní centra, luxusní butiky a supermarkety.\nSupermarkety najdete i ve větších městech. Po celé zemi mají zastoupení\nobchodní řetězce Monoprix a Magasin\nGénéral, které nabízejí vedle potravin také oděvy a domácí\npotřeby. Ve státních obchodech a velkých samoobsluhách jsou pevně\nstanoveny ceny zboží, a tudíž se zde nesmlouvá. Překvapivě tam mají\nnejnižší ceny. Platí zde známé pravidlo – čím menší obchod, tím\nvyšší ceny. Všelijaké suvenýry a drobnosti, jež se Vám na dovolené\nmohou hodit, jsou ke koupi v každém hotelu.\nNa předním místě nákupních možností však stojí oblíbené\nbazary (súky). Většina tržišť se nachází\nv historickém středu města, zvaném medina. Mnohdy stojí na místech, kde\nse trhy konají už stovky let. Tržiště je místem společenského dění a\nsetkávání s přáteli. Pro místní je to tradiční rituál a Vám to\npřinese mnoho zážitků z dovolené. Obklopí Vás typická orientální\natmosféra, ulice plné pokřikujících obchodníků, provoněné kořením a\nparfémy. Můžete zde sehnat téměř vše, vedle potravin také umělecké\nsuvenýry, oblečení a mnoho dalšího. Samozřejmě k pravému arabskému\ntržišti patří také smlouvání. Ceny jsou velice\npřemrštěné, musíte tedy začít alespoň na třetině původní ceny.\nSmlouvání Vás bude stát hodně času a pevných nervů, ale když vytrváte,\nmůže se Vám podařit koupit zboží za přijatelné ceny.\nOtevírací doba obchodů je zhruba od 8 do 18 hodin,\nkolem poledne se drží polední pauza. V pátek a sobotu mají většinou\nobchody otevřeno jenom dopoledne, ve významných turistických oblastech je\ni potom otevřeno dále do večera.\nOficiální měnou je tuniský dinár (TND, DT, D), který\nse dělí na 1000 milimů. Bankovky jsou v hodnotě 5, 10,\n20 a 30 dinárů, liší se od sebe barvou a velikostí. Mince jsou\nv hodnotě 5, 10, 20, 50, 100 a 500 milimů (tato mince někdy označována\njako 1/2 dináru) a 1 dinár.\nBanky bývají otevřeny od pondělí do čtvrtka,\nv turistických místech někdy také v pátek a v sobotu. V dopoledních\nhodinách jsou otevřeny zhruba od 8 do 11 hodin a v odpoledních hodinách\npřibližně od 13 do 17 hodin. Cestovní šeky (American\nExpress) přijímají banky.\nDalší možností je vyměnit si peníze v hotelových\nsměnárnách, které bývají otevřené též\nPlatební karty (VISA, MasterCard, American Express)\nmůžete běžně použít při platbách v hotelech, autopůjčovnách či\nBankomaty jsou dostupné v turistických střediscích a\nve velkých městech. Výběr z nich je však drahý.\nZpětná směna dinárů je omezená. Můžete si zpětně\nsměnit pouze třicet procent celkové částky, kterou jste\nvyměnili. Tuto celkovou částku musíte dokázat lístkem z původní\nsměny. I tak můžete nazpět vyměnit maximálně\n100 dinárů. Tuniské dináry se do Tuniska nesmějí\npřivážet ani z něj vyvážet.\nPři příletu se musí deklarovat větší dovážený obnos v cizí\nměně (ekvivalentně vyšší než 500 dinárů). Množství\ndovážené nebo vyvážené cizí měny je nicméně neomezené.\nkurz tuniský dinár/koruna\nDo Tuniska se Vám bude hodit světlé bavlněné\noblečení s dlouhými rukávy, které odráží sluníčko a dobře\nsaje pot. Na chladnější večery je nutný lehký svetr.\nV zimním období se připravte na chladnější, ale také deštivější dny.\nNa pláž Vám stačí sandály, ale na návštěvu památek a\ndelší procházky si vezměte kvalitní obuv.\nTunisko je muslimská země, ale ve velkých městech a turistických\nrezortech se již prosazuje evropský vliv. Přesto je důležité přizpůsobit\nVaše chování a odívání místním zvykům, protože mnoho lidí trvá na\nkonzervativním oblečení. Pokud se tedy chcete vypravit do vnitrozemí a na\nvesnice, doporučujeme zvláště ženám neoblékat se vyzývavě. Do mešit a\ncírkevních památek byste měli nosit dlouhé kalhoty či sukně a\nmít zakrytá ramena.\nPokud cestujete do Tuniska, tak většinou k moři. Připomínáme Vám\ntedy plavky, opalovací krém s vysokým faktorem, sluneční brýle a\npokrývku hlavy. Dále si přibalte pro jistotu základní\nlékárničku s léky, které pravidelně užíváte, a\nještě léky proti střevním potížím a horečce. Mohou se Vám též hodit\ndrobné dárky pro domorodce jako bakšiš (různé propisky,\npastelky, bločky, pohledy) a pro jistotu také repelent.\nPodnebí se v jednotlivých oblastech Tuniska liší kvůli geografické\nrozmanitosti. Na jihu země je pouštní klima se suchým, horkým podnebím a\ndramatickými rozdíly teplot mezi dnem a nocí. Pobřežní oblasti mají\ntypické středomořské klima s dlouhými, suchými léty a mírnými,\nHlavní sezona je od května do října, ale příjemné jsou\ni jarní a podzimní měsíce. Teploty vzduchu stoupají\nk 25 oC, doba slunečního svitu je až 10 hodin denně, srážky\njsou minimální a teplota moře na podzim zůstává nad 20 oC. To\nje ideální pro návštěvu památek a přírodních zajímavostí.\nI když má Djerba obdivuhodných 320 slunečných dnů v roce,\ndoporučujeme naplánovat pobyt na ostrově spíše na léto,\nkonkrétněji na červenec nebo srpen. V této době si zde užijete krásné\nteplo. Před tímto obdobím nebo po něm sužuje ostrov silný studený vítr,\nkterý cestovatele příliš nepotěší. Zvláště v tom případě, chce-li\nsi poležet na pláži. V létě mohou průměrná maxima vyšplhat nad\n30 oC, vzduch je však příjemně ochlazován přímořskou\nbrízou. Doba slunečního svitu dosáhne 12 hodin, téměř neprší a teplota\nmoře je 25 oC.\nZima je na ostrově deštivější, především v době\nod října do ledna. Maximální teploty vzduchu neklesnou pod\n15 oC, minima se však mohou dostat pod 10 oC. Vlhkost\nvzduchu je vysoká – okolo 80 %.\nZ místních zvyklostí je třeba dbát zejména na ty, jež\nvyplývají z islámu. Jiný bude přístup na plážích a\nv turistických letoviscích, kde se toleruje, když se dámy opalují bez\nhorního dílu plavek, jiný ve městech a mimo turistická místa, kde je\nvhodnější (při návštěvě mešit naprosto nezbytné) mít oblečení\ns dlouhým rukávem a delší kalhoty nebo sukni.\nJiná doporučení už souvisejí spíše s místními specifiky:\nženám se rozhodně nedoporučuje, aby se\npohybovaly bez doprovodu mužů (nejhorší\nkombinací by bylo ještě vyzývavě oblečené), vzhledem k místnímu\nautoritativnějšímu režimu rozhodně není vhodné veřejně\nkritizovat politické poměry a je třeba se smířit také\ns tím, že bakšiš (spropitné) je zde brán jako\nDostupnost internetu je v Tunisku na slušné\nInternetových kaváren je hlavně ve velkých městech a letoviscích\npožehnaně. Ceny jsou srovnatelné s internetovými kavárnami v ČR.\nRychlost připojení je dobrá. Internetové kavárny se jmenují PUBLINET.\nNěkteré hotely také poskytují internetové připojení, to je však\nvětšinou dražší než v kavárnách ve městě.\nT-Mobile a Vodafone mají v Tunisku sjednaný\nroaming, který funguje automaticky.\n+420, pokud voláte do Tuniska, je nutné\nzadat předvolbu +216.\nV Tunisku si můžete zavolat z telefonních budek.\nNejsou to klasické telefonní budky, na které jsme zvyklí u nás, ale tzv.\ntaxiphone. Taxiphone je obchůdek, kde jsou mincovní\ntelefonní automaty. Dále je zde možné zakoupit např. také\npohlednice, poštovní známky, pitnou vodu nebo si třeba poslat fax.\nTypickým znakem těchto obchůdků Taxiphone je jejich\nPři telefonování do České republiky vytočte předvolbu 00 420, dále\nnásleduje předvolba města (bez nuly) a telefonní číslo účastníka.\nDoporučujeme použít mince 1 TND nebo 1/2\nTND. Minuta hovoru Vás přijde cca na\nDalším místem, odkud je možné si zavolat, je pošta\nči pouliční telefonní budka\nHlavní mobilní sítí v Tunisku je Tunitel a\nTunisiana, v oblasti Hammametu to může být\ni italský Omnitel.\nNezapomínejte, že telefonování či posílání SMS funguje pouze tehdy,\nmáte-li v telefonu uloženo číslo účastníka v mezinárodním\nHovory uskutečněné v době od 20.00 do 6.00 Vás\nvyjdou levněji. Za minutu hovoru zaplatíte\npřibližně 20 Kč.\nZde jsou odkazy na stránky mobilních operátorů Telefónica O2, T-Mobile\na Vodafone, kde naleznete bližší informace pro volání ze zahraničí:\nPláže v Tunisku bývají dlouhé, s velice jemným pískem na povrchu,\njen na severu země naleznete – i když spíše jen výjimečně –\nskalnaté pobřeží. Pláže bývají veřejně přístupné a v naprosté\nvětšině mají velice pozvolný vstup do moře. Moře je většinou čisté,\nvýjimkou může být čas po bouřce, kdy mořské proudy mohou přinést\nchaluhy nebo jiné nečistoty. Po bouřce můžete ve vodě zahlédnout také\nžahavé medúzy. Nezapomeňte věnovat pozornost vlajkové signalizaci na\nplážích (bílá – klidné moře, bezpečné koupání; černá – vstup\ndo moře přísně zakázán). Nezapomeňte také, že při silnějším větru\nmohou dosahovat veliké síly i vlny v poměrně mělké vodě.\nVětšina pláží nabízí bohaté sportovní vyžití (jízda na\nvelbloudu, vodní skútry, windsurfing atd.). Slunečníky a lehátka bývají\nna hotelových plážích zdarma, jinde za mírný poplatek.\nNejproslulejší pláže v oblasti Monastiru jsou Skanes a\nDkhily. Obě dvě se pyšní velice jemným pískem.\nPokud jste ubytováni poblíž letoviska Monastir, můžete využít\nakvapark u hotelu Eden Club. Je sice\nsoučástí hotelového komplexu, ale je přístupný i hostům okolních\nhotelů a domácímu obyvatelstvu.\nKromě bílých pláží, historických mešit a pouštních oáz můžete\nv Tunisku navštívit také relaxační wellness střediska. Najdete je\nvětšinou při větších a luxusnějších hotelových komplexech. A vybírat\nsi můžete ze široké nabídky terapií a procedur. Dopřejte si například\ntureckou parní lázeň, thalassoterapii využívající koncentrovanou slanou\nvodu, aromatickou masáž, saunu, zábaly obličeje i celého těla, koupele\naj. V letovisku Hammamet nabízejí tyto služby v Hotelu Riu Park El\nKebir. Pokud jste blíže středisku Sousse, navštivte hotel\nDalší wellness středisko je součástí hotelu Hasdrubal Thalassa\nHotel & Spa na jižním konci Yasmin Hammamet. Najdete tu výborně\nvybavené thalassoterapeutické centrum, několik bazénů se sladkou\ni slanou vodou, kosmetický salon, rehabilitační jednotku a fitness\nTaké v hotelu Villa Didon se můžete nejen ubytovat, ale\ntaké nechat hýčkat ve wellness centru. Najdete jej ve městě Kartágo a\nnabídku wellness procedur má velice širokou. Od masáží mnoha druhů, přes\nhydratační a regenerační ošetření obličeje až po relaxační zábaly\ncelého těla. Součástí centra je také salon krásy. S kompletním seznamem\nslužeb a dalšími užitečnými informacemi se můžete seznámit na\nWellness střediska jsou již nyní při tuniských\nhotelech poměrně častou službou. Kromě výše uvedených hotelů je najdete\ntaké v těchto hotelech:\nOstrov Djerba má podstatně příznivější podmínky pro potápění než\nMonastir. I zde se nacházejí skalnaté útesy a četné romantické laguny,\nkteré obývá velké množství živočichů jak pozemských, tak\npodmořských. Zajímavostí jsou zde kolonie plameňáků. Djerba se může\npyšnit čistým a průzračným mořem a krásnými plážemi.\nBohužel je ovšem i zde pravidlem, že potápět se lze, pouze když je\nmoře klidné. Časté zkušenosti lidí jsou takové, že vidí písek a zas\njen písek. Místy jsou vidět hejna malých ryb, ale to je asi tak vše.\nNejvhodnějším místem pro potápění je skalnatý útes Ras Taguernes\nrozdělující severní pláže na Djerbě na dvě části.\nK vodním sportům nabízeným na ostrově Djerba\npatří parasailing, paragliding, jízda na vodních lyžích, na skútru,\nkitesurfing (pronájem základního vybavení za\n80 € na den), windsurfing nebo\npotápění (cena kolem 70 TND za ponor). V místě\nsi můžete také zahrát tenis, plážový volejbal,\nprojet se na koni nebo na\nvelbloudovi. Oblíbeným sportem je zde také\ngolf, poplatek za 18jamkové hřiště dělá\nNa Djerbě najdete bary, restaurace i kasina, většinou Vám však\npřipraví přímo hotel, kde jste ubytovaní,\nanimační program s živou hudbou, tancem,\npřípadně i provozovaným nočním klubem.\nHoumt Souk – ve městě můžete obdivovat více než\n200 mešit, díky nimž bývá označováno za „město mešit“. Mezi\nnejznámější patří mešita Cizinců nebo mešita Turků. Naleznete zde\ntaké starou arabskou pevnost Borj El-Kébir, odkud je pěkný pohled na obelisk\nvěže Borj-er-Rous, či muzeum umění a tradic se sbírkou folklorního\numění. Město je významným tržištěm pro okolní vesnice a hospodářské\nMidoun – prohlédnout si můžete mešity, medinu nebo\nstarý mlýn na olivový olej.\nGuellala – město je střediskem hrnčířské výroby,\nza návštěvu určitě stojí muzeum tradičních řemeslných výrobků.\nOstrov Djerba nepatří k hornatým ostrovům, má spíše rovinatý\ncharakter. Nejvyšší bod s názvem Guellala dosahuje pouze\nvýšky 52 m.\nOstrov Djerba leží ve Středozemním moři jihovýchodně\nod Gabeského zálivu.\n250 km západně od Djerby se nachází hranice\ns Alžírskem, 150 km jižně hranice\ns Libyí. Italské středomořské ostrovy jsou vzdáleny:\nSardinie 550 km severně a Sicílie 400 km\nNejbližší turistické lokality sousedních zemí: Catania,\nTunisko je zemí písečných přesypů, pšeničných lánů někdejší\nobilnice Římské říše, rozsáhlých hájů olivovníků, pustých a\ndivokých výběžků hor, oáz s hustou zelení datlových palem…\nNa jihovýchodě Tuniska se rozprostírá veliká planina\nDjeffara, která je díky větším zásobám podzemní vody pokryta\nvegetací. Na severozápadě země se rozkládájí pusté a divoké výběžky\nhorských pásem Atlasu s nejvyšší horou země\nJebel aš-Šambí (1544 m n. m.). Nejsou vysoké, ale\ns nulovou výškou moře působí monumentálně. U horské oázy\nMidés se nachází impozantně hluboký kaňon vyhloubený zimními\nlijáky v šikmých pískovcových vrstvách. Zajímavým monumentem je 1271 m\nvysoká stolová hora Jughurtův stůl, z které dohlédnete\naž za hranice s Alžírskem.\nČastým jevem v Tunisku jsou šoty (sabchy), neboli\nmělké, slané, bezodtoké jezerní pánve, které téměř po celý rok\nvysychají a pokrývají se směsí soli a sody. V zimě se s přitékající\nvodou z hor mění v močály. Největším v severní Africe je\nŠot-el-Džeríd v proláklině (-23 m pod m.)\nu alžírských hranic. Solná krusta bílé nebo nažloutlé barvy bývá\ntenká a velmi křehká, pod ní je bezedná vrstva bahna.\nNecelých 20 km od města Tunis se na 1935 hektarech rozkládá\nnárodní park Boukornine, kterému se přezdívá\n„zelené plíce Tunisu“. Srdcem parku je hora Djebel\nBoukornine, kde mírné zimy a dostatek srážek daly vzniknout unikátnímu\nbiotopu. Největší část parku tvoří lesy, které se skládají\npředevším z tújí, alpských borovic, divokých olivovníků a rohovníků.\nSamozřejmě zde roste i hojné množství bylin, vědci tu napočítali\n12 druhů orchidejí. Oficiálním symbolem se stal brambořík. Park je také\ndomovem mnoha druhů zvířat, žije zde například nejmenší savec na\nsvětě, hlodavec s roztomilým jménem bělozubka nejmenší, která\ndorůstá pouhopouhých 4 cm. Mimo ni tu můžeme narazit například na\ndivoká prasata, šakaly, mangusty, hady, ještěry nebo želvy. Místní skály\npak slouží jako hnízdiště orlu skalnímu a orlu jestřábímu.\nAsi padesát kilometrů od hlavního města se táhne pohoří\nDjebel Zaghouan, které se nachází ve stejnojmenné přírodní\nrezervaci. Jeho svahy jsou porostlé starými divokými olivovníky, horskými\nborovicemi, cesmínovými duby, vzácnými francouzskými javory a rohovníky\nobecnými, jejichž luskovité plody jsou u nás známé pod názvem\nsvatojánský chléb. Velmi pestrá je zde i fauna, skalnaté pohoří\nposkytuje hnízdiště mnoha chráněným druhům ptáků, například orlu\nskalnímu či pěvušce podskalní. V podzemí se nachází nesčetné\nmnožství jeskyň a chodeb, díky nimž se oblast stala rájem\nPark Ichkeul, nacházející se v blízkosti hl. města,\nje nejvýznamnějším tuniským národním parkem a je zapsán na seznamu\nsvětového dědictví UNESCO. V parku se nacházejí dvě velká jezera,\nsladké Ichkeulské o ploše 50 km2 a\nslané Bizertské, které je vysychající řekou vždy od\npodzimu do jara propojeno s mořem. Kromě jezer jsou zde i četné mokřady a\nbažiny. Hlavním lákadlem tohoto parku je velmi bohatá fauna. Ichkeul je\nnejvýznamnější ornitologickou oblastí celé severní Afriky. Mezi\nnejvzácnější zdejší druhy patří slípka modrá nebo čírka\núzkozobá, ale najdeme zde například i plameňáka růžového či\nledňáčka, v horách pak hnízdí orli. V obou jezerech najdeme mimo ptáků\ni rozmanité druhy ryb, jak sladkovodních, tak i mořských. Park také\nobývají lišky, zajíci, jeleni, mufloni, vydry, dikobrazi, šakali a\nsuchozemské želvy. Velice bohatá je zde i flóra, roste tu mnoho druhů\njehličnatých i listnatých stromů, hory jsou hustě porostlé zejména\nJih Tuniska je vstupní bránou Sahary. Mnohé turisty\nobvykle překvapí, že jen 20 % této pouště pokrývají písečné\npřesypy – ergy. Daleko rozsáhlejší jsou plochy pokryté\nštěrkovou pouští, zvanou serir, nebo skalnatou pouští, nazývanou\nhamada, popř. pouští hlinitou. Tady je však ta pravá písečná!\nPři troše štěstí v oblasti pouště můžete najít i tzv.\npouštní růže, krásné, dokonale vyvinuté krystaly sádrovce,\ntmelené křemennými zrny, s draselnými, sodnými a hořečnatými\npříměsmi. Někdy srůstají do větších drúz. Fata\nmorgána, optický jev, který vzniká zrcadlením v atmosféře\ns rozdílnou teplotou a hustotou jednotlivých vrstev vzduchu, zde také není\nnijak vzácným přírodním jevem. Velikost oáz většinou určuje počet\ndatlových palem, ale užitkových rostlin se zde pěstuje\nmnohem víc. Koruny palem zastiňují marhovníky s granátovými\njablky, smokvoně se zrajícími fíky a četné citrusy, zejména\nJedinečnou přírodní oblastí je Galiton, souostroví\nšesti ostrovů sopečného původu v severním Tunisku asi 65 km od města\nTabarka. Hlavním ostrovem celého souostroví je 5,4 km dlouhý a 2,9 km\nširoký ostrov Galite. Jeho pobřeží lemují až 200 metrů\nvysoké útesy. Místní vody jsou opravdu velmi bohaté, kromě různých\ndruhů ryb zde žijí také delfíni a mořské želvy, kvůli jejichž\npozorování byla na ostrově zřízena oceánografická stanice.\nHlavním producentem ryb je však Gabeský záliv, daří\nse tu i krevetám a tuňákům. Kvůli nadměrnému rybolovu byl vyhlášen\nDjerba je 520 km2 rozlehlý ostrov ve\nStředozemním moři patřící Tunisku. Je největším ostrovem severní\nAfriky. Povrch je mimořádně plochý, může se zdát, že\njde vlastně jen o písečnou dunu kousek od moře, nejvyšší kopec má\nvýšku 52 m. Většinu území tvoří suchá pole a pustiny, případně sady\ns ne příliš kvalitními olivovníky a datlovými palmami, jejichž plody\njsou užívány jako krmivo pro dobytek. Z domácích zvířat je\nTunisko má velkou výhodu – na jednom místě se tu soustředilo něco\nz každé země u Středozemního moře. Přítom je tento „světadíl“\nvzdálen jen 2,5 hodiny letadlem ze střední a východní Evropy. Ve všech\nletoviscích je pro Vás připravena široká nabídka vodních sportů od\nparaglidingu, windsurfingu a plachtění až po jízdu na vodních lyžích.\nZahrát si můžete tenis nebo plážový volejbal. V celém Tunisku je\nvybudována síť golfových hřišť, na jejichž realizaci se podíleli\nsvětoví architekti. Pro relaxaci využijte thalassoterapii. Stinnou stránkou\npláží může být jejich přeplněnost v hlavních měsících. Ve všech\nturistických střediscích neujdete rozlehlým tržištím a bazarům. I zde\nplatí, že se smlouvá ostošest. Domů si pak jako suvenýry přivezete\nrůzné ručně tkané (nebo se za takové aspoň vydávající) koberce, hrnce,\nkeramiku a jiné „praktické“ věci. Zajímavou podívanou je příjezd\nTuaregů, kteří občas zavítají na svých plnokrevnících pobavit\nnávštěvníky svým vystoupením.\nOstrov Djerba je stále pokládán za jedno\nz nejkrásnějších a také nejúrodnějších míst v zemi. Odysseus dal\nDjerbě název „ostrov lotosů“. Leží při východním pobřeží Tuniska\nna spodním konci Gabeského zálivu. Ostrov je téměř úplně plochý a\nneprotéká jím žádná řeka. Přesto má krajina svůj zcela zvláštní\npůvab. Jsou zde tisíce studní a cisteren, které zavlažují více jak milion\ndatlových palem, statisíce olivovníků a plantáže, kde se pěstují\npomeranče, mandarinky, citrony, hrušky a jablka. Bohatá historie je spjata\ns Berbery, Židy, Sicilany, Španěly i piráty. Zpočátku ostrov bohatl\npředevším díky obchodu se zlatem, slonovinou a otroky. Už v 1. století\nse stal novou domovinou mnoha Židů a od té doby je zde jedno z největších\ncenter judaismu v Africe. Hlavní město Houmt Souk\nje známé jako město mešit. Stalo se jedním z turisticky\nnejnavštěvovanějších míst, především díky krásným památkám,\ntradičním trhům a přilehlým písečným plážím. Zajímavým místem pro\nnákupy jsou místní dva trhy, které jsou – jak jinak – zaměřeny na\nturisty. Ten na náměstí Béchir Seoud nabízí\ndvakrát týdně především suvenýry, druhý je největším orientálním\nsúkem na celém ostrově. Den můžete zakončit příjemnou večerní\nprocházkou po přístavní promenádě, kde kotví mnoho rybářských loděk\ni honosných jachet, nebo příjemnou večeří v tradiční restauraci.\nZdejší golfové hřiště je pro opravdové\nlabužníky, skládá se ze tří 9jamkových hřišť a je přístupné\npravidelným hráčům i začátečníkům. Asi 19 km od hlavního města se\nnachází rozsáhlý turistický komplex Djerba\nExplore. Pláže jsou písečné, dlouhé, s pozvolným vstupem\ndo moře – takže jsou vhodné i pro děti.\nVzhledem k podnebí nejsou na Djerbě žádné dlouhé ani jinak\nvýznačné řeky. Pouze během zimních měsíců, kdy tu občas prší, se\nmnožství vyschlých koryt zaplní vodou a promění se v krátké,


Mňam tip na dnešní večeři: Hranolky ze sladkých brambor s avokádovým dipem - iMnam.cz\nHranolky? Asi těžko si dokážeme představit méně zdravé jídlo na večer. Když ale vyměníte brambory za batáty, hranolky upečete v troubě a doplníte je avokádovým dipem, získáte naopak velmi zdravé a chutné jídlo, které díky barvám navíc i neodolatelně vypadá. A když už jíte jen zeleninu a ovoce, proč si neotevřít láhev vína?\n1. Předehřejte troubu na 200°C a vyložte plech pečícím papírem.\n2. Omyjte batáty a nakrájejte je na jednotlivé hranolky. Pokapejte je olivovým olejem a ochuťte solí, pepřem a červenou paprikou. Pečte v předehřáté troubě po dobu 10 – 15 minut, trochu je promíchejte a pokračujte ještě asi 10 minut.\n3. Mezitím připravte avokádový dip. Rozmixujte oloupané avokádo zbavené pecky, stroužek česneku, jogurt a citrónovou šťávu. Lehce osolte a přidejte trochu čerstvého nasekaného koriandru.\n4. Ihned servírujte a dobrou chuť 🙂\nMňam tip na dnešní večeři: Hranolky ze sladkých brambor s avokádovým dipem was last modified: 25 září, 2017 by Kateřina Fišerová