Zahajuje tradiční MĚSÍC BIOPOTRAVIN – KIS Ústecký kraj\nJsou biopotraviny jenom módním trendem? Co přesně znamená bio a co má společného s ekologickým zemědělstvím? Jaká jsou pravidla pro biopotraviny? Co je Měsíc biopotravin a proč je letos ve znamení biodiverzity? Odpovědi nabízí už 6. ročník tradiční akce vyhlašované ministerstvem zemědělství.\nMěsíc biopotravin je informativní a osvětová akce Ministerstva zemědělství ČR, která probíhá letos již pošesté. V měsíci sklizně a oslavy úrody chce ukázat, že ekologické zemědělství má co nabídnout. Během září se konají biojarmarky, dny otevřených vrat na biofarmách, exkurze do výroby a další. Kompletní seznam všech akcí a další aktuální informace najdete na webových stránkách www.mesicbiopotravin.cz.\nLetošní ročník je ve znamení biodiverzity, tedy rozmanitosti. Je to proto, že rok 2010 byl vyhlášen Mezinárodním rokem biodiverzity. A tak je hlavní mottem tohoto ročníku „Rozmanitost každým kouskem“, které poukazuje na to, že ekologické zemědělství je bohaté nejen počtem a druhy chovaných zvířat a pěstovaných rostlin, možnostmi uplatnění pracovních sil, ale také například způsoby zpracování biopotravin.\nVýměra ekologicky obhospodařované půdy k 20.8. t.r. přesáhla 10% z celkové zemědělské půdy ČR. „V průběhu letošního roku vzrostl také počet ekologických zemědělců o 805 subjektů na celkových téměř 3 500 zemědělců, což představuje nejvyšší absolutní nárůst od roku 1990,“ říká náměstek ministra zemědělství Juraj Chmiel. Výměra orné půdy v ekologickém zemědělství se zvýšila v roce 2010 o více než 10 000 ha na celkových 55 000 ha. Počet výrobců biopotravin vzrostl během roku o 146 subjektů na celkový počet 643 výrobců. „Výrobci v režimu bio nejčastěji zpracovávají maso, vyrábí pekařské, cukrářské a jiné moučné výrobky, převážně čerstvé pečivo, dále zpracovávají mléko a vyrábí mléčné výrobky a sýry a také zeleninové a ovocné produkty,“ doplňuje náměstek Chmiel.\nV roce 2009 se začal prosazovat trend přímé distribuce biopotravin spojený s novou alternativní kulturou nákupu potravin a stravování. Můžeme pozorovat renesanci farmářských trhů a prodeje ze dvora. Podle mediálních ohlasů se nejvíce v loňském roce projevoval fenomén distribuce potravin prostřednictvím tzv. bedýnek.\nEkologické zemědělství se řídí Nařízením Rady ES č. 834/2007, které platí pro všechny země Evropské unie a také pro ty, kteří chtějí do Evropy biopotraviny dovážet. Biopotraviny jsou produktem ekologického zemědělství a také podléhají Nařízení Rady, zejména jeho částem o pravidlech označování biopotravin.\nPříloha: ekologické zemědělství ČR v číslech\nPodrobné aktuální statické údaje za rok 2010 ukazuje následující tabulka:\nNárůst za leden-srpen 2010\nNárůst za leden-srpen 2010 (%)\nVýměra zemědělské půdy v　ekologickém zemědělství (ha)\nVýměra trvalých kultur (chmelnice) (ha)\nZdroj: Ministerstvo zemědělství ČR, www.eagri.cz, 1. 9. 2010


Typ akce: Sraz\nMísto konání: Stránská skála, Brno (herně Horní und Suchá)\nDatum a doba konání: 22.9. 2277 (2017)\nÚčastníci: 9 (všichni nebojoví)\nDrancíři: Chekotay, Reinar, Firejs, UnderCage\nZewell: Livjatán [D], Mogh [D]\nZaira, Ivette, Sarya\nAbstrakt: Změna ve vedení Drancířů, kdy mírného Chekotaye nahradil rázný a agresivní Reinar, odráží zásadní změny v drancířském prostoru a odhodlání všech Drancířů bojovat se Zewellem do posledního dechu.\nU Zewellu celkem ponuro - jaderné ostřelování smetlo karavanní městečko a veškerou obchodní a civilní infrastrukturu. Většina zewellů přežila v krytech z dob Druhé polské války, ale o schopnost vyslat karavany společnost přišla. Stejně by je neměla kam poslat, stezky na západ jsou uzavřené.\nHůř bylo u Drancířů.\nKauterizace Havířova povzbudila Šumbark a Drancíři prostě neměli dost sil k umravnění obou kolonií, zvláště když se jedná o málo výdělečné prvky. Řešením bylo uznat rovnoprávnost havířováků s lidmi a využít jich k policejnímu zásahu v baronii. Škoda, že se naplnění svých snů nedožil Lászlo Fernséhen!\nI přes toto opatření nelze zastřít, že Generální gubernát Havířov, spálen jaderným granátem, pozbyl svého významu. Druhý granát, jenž roztřískal na atomy centrum Protektorátu Horní und Suchá, rozbil také veškeré naděje drancířské komandantury na to, že by se celý incident podařilo zamést pod koberec. Tohle nebylo jenom závažné narušení Ciezsynských mírových úmluv, to byl jaderný holocaust a celá mírová politika vyletěla během sekundy do pekel. Drancířský komandér neviděl jinou možnost, než odstoupit. Byla mu ještě navrhována sebevražda třemi výstřely do týla, ale to zavrhl jako plýtvání zdroji.\nVe štolách hluboko pod Citadelou byla svolána přísně tajná schůzka všech Drancířů, kteří byli dost schopní, aby se o ní doslechli. Je příznačné, že členem kabinetu byl i zástupce Havířovských es. Odstupující komandér si vyslechl názory na budoucí politiku od všech kandidátů. Návrhy zněly zhruba takto:\n- Důležité je ukázat Zewellu, že se nebojíme, že máme koule. Oni budou tak vyděšení, že utečou a již nikdy nás neohrozí.\n- Musíme především povzbudit morálku, nejlépe hambatým tančením při měsíčku na dně těch nových kráterů, co tak krásně světélkují.\n- Všichni mi budete sloužit a pracovat jak negři jenom k uspokojení mých potřeb!\n((jóóó, potl... wait a minute, tohle nejsou parlamentní volby)\n- Orba, přátelé, jest formou obcování s Matkou přírodou...\n- Zkusíme zewelláky uchlastat pálenkou z koberců!\n- Já myslím, že bychom na to měli jít zboku. Teda, až spíš jako že zezadu.\n- A dost, vy idioti! Žádná volba nebude! Mám v rukách strašně velký kvéry a jestli někdo řekne ještě jednu volovinu, tomu ustřelím palici! Jednoduše přebírám velení já, vy zmetci, je to jasné?!\n"Myslím, že tohle je nabídka, kterou nelze odmítnout," pokýval hlavou odstupující komandér a předal nastupujícímu velitelský šlauch a komandérský řetěz, odznaky to moci.\nNásledovala střídmá žranice.\nCo je tedy dobré vědět o politické situaci u Drancířů do budoucna?\nKomandér Chekotay, vůdce umírněného křídla, odstoupil a místo něj se velení ujal komandér Reinar, vůdce "jestřábů". Ve chvíli totální války se Zewellem je to jistě dobrá výměna.\nHavířov byl reformován ve své jihozápadní poloze, v lučinách kolem Lučiny, pod ochranou pevnosti Brahmínin a jeho guvernérem se stal Mamutík UnderCage. Jeho úkolem je nyní zvelebit zemi a učinit z ní zdroj potravy. Havířov napříště nebude pro drancíře zdrojem punku a metalu, leč jídla. Bude třeba zorat, zasít, připravit nástroje.\nV celém Ślasku bylo poznat, že krajem táhnou Valkýry. Vzájemná obchodní blokáda vyhnala ceny některých druhů zboží do závratných výšek. A jak známo, kde jsou celníci, tam jsou i pašeráci.


Nové kouty Staré Bolky | Golf.cz\nNové kouty Staré Bolky\n27.07.2010 | Andrej Halada | publikováno v rubrice Novinky\nPřed pár dny jsem byl hrát na své oblíbené Staré Boleslavi a poprvé vyzkoušel novou devátou jamku. A taky jsem hřiště vyfotil. A když slunce zapadá, to se hnedka fotí jinak!\nStará Boleslav neboli „Bolka“, jak jí říkají místní, je hřiště s jednou z největších vytížeností mezi českými hřišti. Je to sice jen devítka, ale je blízko u Prahy, hřiště je na úplné rovině a par tu může bez problému zahrát i bogy hráč. Jezdí sem opravdu hodně lidí. I proto, že se tu hraje celoročně – když není sníh, dá se hrát i v prosinci nebo lednu.\nV Boleslavi jsem odehrál určitě nejvíce her, byť by někdo mohl říct, že na tomto snadném hřišti se už hráč nemůže moc nového naučit, golfově tu neroste. Jistě, ale copak je cílem golfisty stálý růst? Mým cílem už je „jen“ si dobře užít čas – prostřednictvím hry.\nTen den jsem šel první devítku něco po čtvrté odpoledne, druhou jsem začal po šesté. Během první bylo zamračeno a to se golfové hřiště nefotí příliš dobře. Většinu ze zhruba stovky fotek, které jsem pořídil, jsem posléze při výběru zase smazal. Protože od té šesté večerní do osmé se obloha projasnila, a to se pak snímá ideálně. Slunce se kloní, dělá skvělé stíny, je měkké.\nStará Boleslav rozhodně nepatří mezi bůhvíjak krásné areály. Jak řečeno, je to dokonalá rovina, jen na krajích fervejí se hřiště mírně zvedá. Stromy jsou jen okolo, ty nové uprostřed jsou ještě nevelké. Ale přesto má hřiště v určitých partiích i momentech svůj půvab, výhodou je celková sevřenost areálu. Podvečerní světlo mu taky přidává. Je už jen na fotografovi, aby to dokázal zachytit.\nJe to jako s ženami. Ne všechny jsou krásné za každé situace, ale je mnoho žen, které se dokáží zkrásnit oblečením, líčením, šperky… Takhle „vyšperkovat“ lze i golfové hřiště. Tím, že ho nafotíte ve správnou dobu a vyberete ta nejlepší místa. A pak ještě trochu přidáte zelenou ve fotoshopu, mírně barvy i stíny zkontrastníte a vyříznete ten nejlepší formát.\nAno, je to trochu iluze, ale já takto „vylepšuji“ golfová hřiště rád. Dělá to radost všem – jak těm, kteří hřiště spravují a patří jim, tak hráčům, kteří se rádi dívají na hezké výjevy. A v případě Boleslavi jsem byl skutečně rád, že jsem hřiště mohl ukázat pěkně. I když některá místa nebyla úplně zelená, protože v předchozích dnech je vysušila velká vedra.\nStále jsem taky čekal, jestli se ploše objeví i místní maskoti, nutrie. Nakonec jsem je potkal. Nejdřív jsem je fotil z výšky, ale to nebylo ono. Nakonec jsem si lehl na zem a vyfotil jeden pěkný kus ze zvířecího pohledu. Upřímně řečeno, tyhle přerostlé krysy mi nejsou moc příjemné, asi bych se bál na ně sáhnout, ale na fotkách vypadají efektně.\nA jaká je nová devátá jamka, která měří 261 metrů ze žlutých a nahradila někdejší dvousetmetrový třípar? Esteticky je to samozřejmě hezčí jáma, dělá to ten ostrovní grýn. Takticky je to mnohem zajímavější hra, protože hodně záleží na tom, jak dobře trefíte první ránu. Když ne ideálně (musí to být cca 190 metrů dlouhá rána přímo na střed ferveje), tak je to velké váhání, zda jít druhou na grýn.\nVětšina hráčů říká, že nová doglegová jamka je těžší než starý třípar. Faktem je, třípar většina lidí uměla zahrát na bogy (parů tu však bylo žalostně málo), šlo tam jen o délku. Jenže na novém čtyřparu už bogy asi tak snadno nezahrajete. Hodně lidí netrefí grýn, zahraje do vody, protože ránu technicky nezvládnou, mají strach.\nI já jsem se napoprvé vykoupal, ani v druhém kole to nebylo jiné. Ovšem chyba byla v té první ráně, byl jsem od grýnu vždy okolo 100 metrů. To se pak na nevelký ostrov nehraje lehce. Takže z toho bylo vždycky 7, protože jsem ještě navíc zahrál trojpaty. Chce to prostě dobře trefit první ránu, pak by snad už neměl být problém.\nAle i tak si myslím, že je to výborná tečka za hřištěm. Je to zajímavější konec než ten původní, lze tu něco získat, ale ještě víc ztratit. Už se těším, jak si tuhle jamku jednou zahraju při turnaji. To bude člověk po tlakem!


MarketingPPC: dva příklady z Google Ads praxe a co si z nich odnést\nJak během pár minut výrazně vylepšit kampaně díky úpravám nabídek pro zařízení a proč prostá volná shoda je téměř vždy díra na peníze.\nVážení přátelé MarketingPPC, dnes pro vás mám dva tipy z Google Ads praxe:\nProč v Google Ads nikdy nepoužívat volnou shodu\nGoogle Ads - úprava nabídek podle zařízení dělá divy\n1. Proč nikdy nepoužívat volnou shodu u klíčových slov\nV prvé řadě je potřeba rozlišit prostou volnou shodu (bez plusek) od modifikované volné shody (s pluskami).\nPokud netušíte, o čem mluvím, můžete si typy shody zopakovat v tomto článku: https://www.marketingppc.cz/google-ads/klicova-slova-google-ads/\nZatímco modifikovaná volná shoda je v pořádku a má svoje místo téměř ve všech kampaních, prostá volná shoda je většinou k ničemu, často nebezpečná a obvykle nechutně drahá.\nProč je prostá volná shoda takové zlo předvedu na příkladu z praxe. Vlevo vidíte vyhledávací dotaz, vpravo klíčové slovo:\nPro klíčové slovo kurzy masáží brno ukáže Google moji reklamu na dotaz kurz numerologie brno. Souvisí to nějak? Troufám si tvrdit, že ani trochu a že kliknutí, za které jsem zaplatil, jsou naprosto k ničemu.\nPojďme dál: mezi shiatsu brno a kurzy masáží brno sice je jistá souvislost, ale a) hledající patrně vůbec nehledá kurz b) nehledá ledajakou masáž, ale shiatsu masáž. Pokud jej chci reklamou uspokojit, musím mu v reklamě nabídnout shiatsu masáž.\nGoogle Ads jsou dnes neuvěřitelně konkurenční prostředí a kampaně často nefungují právě kvůli takovým "detailům", jako je použití volné shody. Spoustu záludností dokáže odhalit naše bezplatná online kontrola, takže své kampaně otestujte a uvidíte https://www.marketingppc.cz/bezplatna-kontrola-google-ads/\n2. Úprava nabídek podle zařízení\nNěkdy se pomocí tohoto nastavení dají během pár minut ušetřit velké peníze, takže je dobré statistiky pro jednotlivá zařízení sledovat.\nPodívejme se i tady na příklad z praxe, všimněte si rozdílů ve výkonu mezi zařízeními:\nU první kampaně jsem zaplatil za kliknutí z mobilů více než z počítačů, ale obrat byl menší. U druhé kampaně byl provoz z mobilů také dražší, ale tam přinesl výrazně větší obrat. A nejlépe si vedly tablety.\nJak rychle poznat, kdo si vedl nejlépe? Nejlepší je podívat se na poslední sloupeček, který je poměr hodnoty konverzí a ceny (v základním nastavení je schovaný, musíte si jej přidat).\nŘekněme, že cílím na hodnotu kolem 10 (aby mi každá koruna vložená do reklamy přinesla 10 Kč). Pak hned vidím, že první kampaň vydělává (1 Kč přinesla 10,38 Kč), ale je prodělečná na mobilech (za jednu korunu dostanu jen 8,06 Kč). Druhou kampaň (prodělečnou, za korunu jen 8,88 Kč) táhnou dolů počítače (tady dostanu za jednu korunu jen 4,15 Kč).\nMimochodem, jak jsem se k rozdělení podle zařízení dostal: v segmentech stačí kliknout na položku Zařízení:\nZpět k příkladu - v této situaci má smysl u první kampaně snížit cenu za kliknutí pro mobily a ve druhé pro počítače. Samozřejmě je možné to udělat naopak a zvýšit nabídky u výkonnějšího zařízení; anebo některá zařízení snížit, jiná zvýšit.\nPoslední verze je nejpřesnější - v ideálním případě bych každý týden (nebo den) měl upravit nabídky všech zařízení tak, aby reflektovaly aktuální statistiky. V praxi si často vystačím s tím, že jednou za měsíc upravím nabídky u zařízení s nejhorším výkonem.\nZejména pokud řeším menší kampaně, volím co nejjednodušší řešení. Důvod je prostý, pokud strávím u kampaně denně hodinu a vylepším ji o 2%, u malé kampaně se investovaný čas nikdy nevrátí. Naopak u velké kampaně má smysl nabídky měnit každou hodinu, takže tam nechám pracovat automat.\nNabídky upravím přes volbu Zařízení. Dávejte si pozor na to, že nabídky lze upravit pro celou kampaň i pro jednotlivé reklamní sestavy. Je rozumné použít jen jednu úroveň, protože pokud bych použil v jedné kampani obě úrovně, budu v tom mít mírný chaos.\nA o kolik procent nabídky snížit/zvýšit? U menší kampaně to dělám od oka. Totiž pokud mám pár konverzí za měsíc, statistický vzorek je tak malý, že můj přesně stanovený výpočet by za pár dnů už nemusel být pravda.\nPokud mám aspoň středně velkou kampaň, používám PPC Asistent, který mi v sekci Doporučení vypočte konkrétní procento pro úpravu nabídek (zatím je tato informace dostupná i v bezplatné verzi, takže můžete otestovat).\nU velkých kampaní používám interně vyvinutý automat pro řízení nabídek (pokud utrácíte v Google Ads nějaký ten milion měsíčně, pak se automatizace na míru vždy vyplatí).\nPro dnešek vše, do Vánoc vás s PPC informacemi již zatěžovat nebudu, takže přeji všem krásné svátky a budu se těšit po Novém roce na slyšenou.\nMarketingPPC s.r.o., Nové sady 988/2, 61400 Brno, Czech Republic\nTento email je obchodním sdělením od MarketingPPC s.r.o.\nFilip se online marketingu začal věnovat poté, kdy vyzkoušel Google Ads při svém prvním podnikatelském pokusu. Přestože i předtím pracoval v oblasti marketingu, jednalo se o off-line marketingové kampaně pro AVG nebo Autodesk. Online marketing pro malou firmu byla nová zkušenost - a nutno přiznat, že první výsledky byly nevalné.\nPPC marketing jej ale zaujal, doplnil chybějící vědomosti a časem si uvědomil, že řada menších podnikatelů bude v PPC tápat podobně jako kdysi on. A hodila by se jim rada nebo pomoc od někoho, kdo si sám prošel stejným procesem. Proto vznikl v roce 2013 MarketingPPC.


Lukašenko je pašerák a Evropa staví ploty. V roce 1989 jsme si nevybrali lehkou cestu - Aktuálně.cz\n27. 9. 2021 7:30\nČesko nedokázalo jako stát poskytnout azyl ani čínským křesťanům, kteří utekli do "země Václava Havla" před komunistickým terorem.\nZnovu rostou ploty. Tenhle v Polsku. | Foto: Reuters\nVrací se starý, rozdělený svět? Svět zdí a plotů oddělujících Západ, svobodné země, od zemí méně svobodných, nesvobodných, od zemí, odkud lidé utíkají? Po roce 1989 jsme si mylně vysnili, že "je vyřešeno", tedy vyřešeno za nás, dodejme. Jenomže v posledních letech čím dál víc zjišťujeme, že vyřešeno není a nebude. Objevují se nové, mimořádně složité situace, které nemají snadné řešení, ve kterých je těžké jednat správně, často se volí menší zlo, aby se bránilo většímu. Známe to důvěrně z českých voleb.\nModelová situace nastává na hranicích Evropské unie, momentálně to nejvíc hoří na hranici mezi Běloruskem, ovládaném režimem Alexandra Lukašenka, a zeměmi EU, Polskem, Litvou a Lotyšskem. Každý systém, který chce dbát na dodržování lidských práv, se dostává do úzkých, když jde o uprchlíky. Řeší se několik rovin - co stát unese (Německo při imigrační vlně 2015 ukázalo, že unese hodně), co snesou jeho vlastní občané, a zároveň se nesmí zapomenout na práva lidí na útěku nebo taky na práva lidí, kteří "jenom" jdou za lepším.\nDo oblasti "co stát unese" ovšem silně zasahují místní politici. V některých postkomunistických zemích (Polsko, Česko, Maďarsko, Slovensko) udělali ze slova "uprchlík" slovo "hrozba". Do "hrozby" se přimíchalo náboženství (islám versus křesťanství i v zemi tak málo křesťanské, jako je Česko) a vzniklo obří napětí, často živené dezinformátory. Rusové pomáhali migraci ze Sýrie, zcela vědomě chtějí EU přivést do maximálních potíží. Podporují evropské protiimigrační postoje, nepokoje.\nMigrace jako zbraně doslova ďábelsky využívá běloruský diktátor Lukašenko. Podle znalců tamních poměrů se mstí Litvě za to, že přijala masu běloruských uprchlíků, kteří prchají před Lukašenkovým režimem. Litva hostí exilovou vládu Svjatlany Cichanouské, prosazuje v EU tvrdé sankce proti Bělorusku. Lukašenko vymyslel způsob, jak škodit - funguje jako jakýsi státní pašerák migrantů, nechá je s legálními vízy přiletět do Běloruska, kde samozřejmě nechtějí zůstat, a sune je na litevskou hranici. Taky na polskou.\nLitva a Polsko se brání tím nejjednodušším a nejlogičtějším způsobem (stejně jako se migraci, ovšem nikoli cizím státem řízené, organizované, brání Maďarsko nebo Řecko) - staví ploty a zdi (Řecko). A zároveň brání migrantům kupříkladu z Iráku, kterým Lukašenko umožnil přiletět do Minsku, aby překročili hranice. Výsledek je děsivý: už pět lidí zemřelo na polsko-běloruské hranici vyčerpáním, na podchlazení nebo na infarkt, čtyři z nich na polské straně. Polský prezident Andrzej Duda vyhlásil v pohraničí dokonce výjimečný stav.\nTi migranti (nevíme, jestli jde o uprchlíky, jestli někteří z nich prchají před pronásledováním, nebezpečím) se ocitli v pasti, lidskoprávní organizace a polští občané, kterým nejsou lhostejné osudy a životy na hranicích uvízlých jednotlivců, chtějí, aby je Polsko přijalo, zachránilo. Aby je nenechalo umřít. Polská vláda se však obává, že tím situaci rapidně zhorší, Lukašenko jich pak pošle na hranici mnohem víc.\nBěloruský zločinec, Orbán a Babiš\nViník je zde naprosto jasný - zločinec Lukašenko. Ale znát viníka tu není nic platné, nespadá pod evropskou jurisdikci, navíc to dělá úmyslně, je to jeho škodící plán.\nBude to znít strašně, ale momentálně jedinou cestou, jak se Lukašenkovi bránit, je ostré hlídání hranice. Dokonce i stavba těžko překonatelných plotů. Dohody s Irákem, že zruší přímé linky do Minsku, nefungují. A samozřejmě, ideálním řešením je změna režimu v Bělorusku, ale to se nedaří.\nZároveň ovšem není správné, možné, lidské nechat migranty umřít kdesi v zemi nikoho. Nelze se vymlouvat, že za to "může Lukašenko". Cesta je ty lidi nechat přijít, nechat je požádat o azyl a zjistit, zda mají na ochranu nárok. V tom by měla EU Polsku a Litvě pomáhat. Cestou je i uvalení tvrdých sankcí na Bělorusko. Není možné diktátora nechat řádit.\nCestu, kterou by mohlo nabídnout Česko, je pomoc na běloruské hranici, pomoc s migranty, případně nabídnout, že nějaké rodiny přijmeme na naše území a postaráme se o ně.\nZajímavé je, že Andrej Babiš nejel ani do Polska, ani do Litvy. Ne, minulou středu zamířil do Maďarska za svým vzorem Viktorem Orbánem a nabídl mu, že vyšle 50 českých vojáků na maďarskou hranici. Uznává jen represi. Jasný předvolební tah, vyslat tam vojáky vláda bez souhlasu sněmovny nemůže (mohla by vyslat leda policisty), jasné gesto typu nepřijmeme ani nohu, nepřijmeme ani dítě, nikoho.\nBabišovi nejde o solidaritu, o hledání řešení, myslí jen na tuzemské volby, uprchlíci, migranti, ho nezajímají. Stejně tak Lukašenkovi nejde o Iráčany či Afghánce, kteří se chtějí dostat do lepšího, vysněného světa. Jde mu jen o jeho vlastní plány. Klidně zmaří cizí životy, klidně ty lidi pošle na smrt na hranici, kde umrznou či je skolí infarkt. Chová se jako pašerák lidí, je brutálně bezohledný, šílený.\nJistě to nechceme, ale vracíme se do rozděleného, zadrátovaného světa. Ti, kteří jako Lukašenko chtějí ničit, rozkládat, to mají snadné. Země, které nechtějí porušovat lidská práva to mají naopak velmi těžké. V listopadu 1989 jsme si nevybrali snadnou cestu, ale těžkou.\nJakmile budou stát polské a litevské ploty, Lukašenko migranty přestane lifrovat do země. Bude hledat (stejně jako Putin) jiné cesty, jak škodit, mstít se. A my? Kde se v tom nalézáme? Nedokázali jsme jako stát poskytnout azyl ani čínským křesťanům, kteří utekli do "země Václava Havla" před komunistickým terorem. Na lidi na útěku nemyslíme, jen na sebe. Nejsme ochotní pomoci migrací přetíženým zemím (Řecku třeba). Jsme politiky štváni proti muslimům a často tuhle propagandu baštíme. O to to má potom Lukašenko lehčí.\nkomentáře Názory.Aktuálně.cz Berlínská zeď 17. listopad 1989 Bělorusko Alexandr Lukašenko Litva Uprchlíci migrace Andrzej Duda


Jak uplatnit pojistku při povodni? | PrazskeReality.cz\nUzavřeli jste včas pojistku na živelné katastrofy? Pak vám jistě gratulujeme, protože se vám vaše prozíravost vyplatila. Je však typické, že pojišťovny peníze rády inkasují od pojistníků, ale už s menším nadšením je vyplácejí postiženým. Pokud tedy nechcete, aby pojišťovna smetla váš případ ze stolu, je třeba celou žádost připravit a vše důkladně zdokumentovat.\nNejprve však zapátrejte po vaší pojistce a dobře si pročtěte, co přesně vaše pojistka kryje a co budete také uplatňovat. Je totiž rozdíl, zda požadujete pojistné krytí po záplavě a povodni. Zatímco záplava je běžný jev, který může vzniknout například prudkým deštěm, povodeň je živelná katastrofa s dalekosáhlými následky, která vzniká rozlitím vody mimo řeční koryta.\nPovodní proběhlo za posledních 15 let hned několik a jsou mnohem častější, než byly v minulosti. Pojišťovny se tedy poučily a připravily tzv. povodňové mapy, které jasně naznačují, kde mohou obyvatelé čekat s povodněmi problémy – pojišťovny totiž stanovily zóny, ve kterých vás nepojistí. Riziko povodí je zde totiž příliš veliké a pravděpodobnost rovna skoro jistotě.\nV první řadě nezapomeňte vše velmi důkladně zdokumentovat. Veškeré postižení dobře nafotografujte, nezapomeňte na detaily! Případně si přiveďte svědky, kteří vaši situaci dobře popíší. Vytvořte seznam veškerého zařízení, které bylo povodní zasaženo.\nPokud můžete, zajistěte také doklady o pořízení těchto věcí. Poškozené věci odkliďte mimo nemovitost, ale okamžitě je nelikvidujte. Pojistnou událost nahlaste co nejdříve, sdělte čísla pojistných smluv, jméno, adresu, místo a datum pojistné události.\nHlášení lze v některých případech také podávat prostřednictvím internetu. Na základě vašeho oznámení pojišťovna vyšle likvidátora, který bude s vámi celý případ řešit.


Tisk vizitek - Tisk - Aprinto | Kvalitní tisk a reklamní předměty\nVizitka je malá kartička se jménem a dalšími údaji o dané osobě. Vizitka by měla obsahovat adresu a název společnosti (popř. logo), jméno osoby, její telefonní číslo a stávající funkci. Zadní strana vizitky může být využita pro odlišnou jazykovou verzi, náčrtek mapy, foto, QR kód atd. V dnešní době se vizitka používá převážně v obchodním styku při prvotním setkání mezi možnými obchodními partnery. V největší míře se můžeme s vizitkami setkat na konferencích, výstavách a veletrzích.\nVARIANTY TISKU VIZITEK\nTisk vizitek probíhá převážně pomocí ofsetového tisku, ale v dnešní době se čím dál více prosazuje i tisk digitální. K tisku vizitek se nejčastěji používá matný nebo lesklý křídový papír v gramážích 150–300 g/m². Vizitky mohou mít i různé povrchové úpravy jako např. ražba, slepotisk, zlacení, parciální UV lak aj.\nNOVÉ MATERIÁLY VIZITEK - HLINÍK, GUMA\nTisk vizitek se neřídí žádným standardizovaným formátem, přesto však převládá velikost kreditní karty 85,6 × 54 mm. Protože vizitky slouží, kromě tištěných informací, často i jako nosiče reklamy, jsou vyráběny, aby zaujaly, i z jiných materiálů jako jsou PVC, hliník, dřevo guma atd.


Černo-bílý běhoun Floorita Optical, 80 x 130 cm | Nábytek 3000.cz\nDomů / Textil / Koberce a rohožky / Koberce / Černo-bílý běhoun Floorita Optical, 80 x 130 cm\nTrhem osvědčený produkt, Černo-bílý běhoun Floorita Optical, 80 x 130 cm od oblíbené společnosti Floorita za akční cenu 1 590 Kč. Zobrazit více »\nČerno-bílý běhoun Floorita Optical, 80 x 130 cm od originálního výrobce Floorita - toto zboží pořídíte s výjimečnou slevou za 1590 Kč. Výhodné ceny máme pro všechny zákazníky. Oblíbený bonus, BEZPLATNÉ poštovné a balné, je poskytováno pro objednávky nad Kč. Už se těšíte na svoji objednávku?\nVíce o produktu: Černo-bílý běhoun Floorita Optical, 80 x 130 cm\nNázev: Černo-bílý běhoun Floorita Optical, 80 x 130 cm\nČerno-bílý běhoun Floorita Optical, 80 x 130 cm od populární značky Floorita - tento artikl objednávejte za mimořádně nízkou cenu 1590 Kč. Nákup přes nás znamená jistotu dobré ceny. Vyberte si zboží v celkové hodnotě nad Kč a poštovné máte ZDARMA. Úspora a spokojenost z nákupu, záleží nám na vaší spokojenosti.


Roithová (KDU-ČSL): Chci, aby stát pečoval o co nejlepší podmínky pro život | ParlamentniListy.cz – politika ze všech stran\nParlamentníListy.cz » Aréna » Politici voličům » Roithová (KDU-ČSL): Chci, aby stát pečoval o co nejlepší podmínky pro život\nVážené sestry, vážení bratři - dámy a pánové,\nOficiálním podáním kandidatury jsem vstoupila do ostré fáze prezidentské kampaně. Mám sice oproti ostatním kandidátům omezený rozpočet, ale vím, že na to s Vaší pomocí nejsem sama. Vaše ploty jsou tou nejlepší billboardovou plochou, Vaše svědectví tou nejlepší reklamou, Vaše slovo tím nejúčinnějším médiem. V polovině listopadu navíc přijde do knihkupectví kniha rozhovorů se mnou: Vidět srdcem. Také v ní naleznou voliči odpovědi na řadu otázek a věřím, že i důvody, proč své známé a přátele přesvědčit, aby 11. a 12. ledna vhodili do urny lístek s mým jménem.\nChci, aby stát pečoval o co nejlepší podmínky pro život v zemi, dbal o vládu práva a sloužil, a nikoli posluhoval úzkým zájmovým skupinám či dokonce kmotrům. Je čas vrátit občanům důvěru ve stát – a začít je třeba od hlavy. Autorita hlavy státu má silnou moc a já ji chci napřít tímto směrem, těmto cílům chci věnovat svůj veškerý um, znalosti, zkušenosti a píli.\nDěkuji Vám za pomoc a podporu!


Vše o létání / Když jste na letišti Linec jako cestující\nKdyž jste na letišti Linec jako cestující\nLetíte z letiště Linec na dovolenou nebo na obchodní jednání? Připravte se na svůj let v klidu! Ať už jde o letový plán, letecké společnosti nebo předpisy týkající se odbavení a zavazadel: Zde můžete zjistit vše, co cestující o přípravě na let a o letu na letišti Linec potřebují vědět. Máme pro vás doporučení pro čekací doby před odletem a po příletu, užitečné informace pro cestující s dětmi nebo zvířaty a také informace o cestování se zdravotním postižením.\nLetový řád a letecké společnosti\nKdy a které stroje startují a přistávají a s kterými leteckými společnostmi letiště Linec spolupracuje? Podívejte se na letový plán a podrobné informace k jednotlivým leteckým společnostem!\nO letovém plánu\nCheck-in a zavazadla\nJaké rozměry může mít kufr a kdy ho mohu na letišti Linec odevzdat? Co mohu a nemohu mít v příručním zavazadle? Ten, kdo se informuje předem, si v den letu může ušetřit čas a nervy. Proto jsme pro vás připravili přehledný souhrn nejdůležitějších předpisů pro odbavení a pro zavazadla.\nPřed odletem a po příletu\nMezipřistání na letišti Linec\nMáte před odletem ještě trochu času, nebo byste chtěli po příletu do Lince rychle pokračovat v cestě? Právě pro tyto případy vám nabízíme spoustu užitečných doporučení a informací – abyste mohli ze svého pobytu na letišti Linec vytěžit maximum. Využijte svůj čas při čekání na odlet! Díky krátkým vzdálenostem na letišti se navíc můžete rychle a pohodlně vydat na další cestu.\nIndividuální požadavky při cestování\nPlánujete cestovat s dětmi? Chtěli byste s sebou na dovolenou vzít svého čtyřnohého mazlíčka? Vy nebo spolucestující potřebujete pomoc kvůli tělesnému postižení? Pokud jste na jednu z otázek odpověděli „ano“: Pracovníci letiště Linec pro vás stručně shrnuli nejdůležitější informace o létání se speciálními potřebami.\nVše, co byste k tomu měli vědět\nVše o našich letových destinacích\nCharterové lety léto 2021\nPravidelné linkové lety léto 2021


uLékaře.cz Poradna lékaře tvrdnutí břicha v těhotenství\nGynekologie Katka 25.8.2010\nDobrý den, mám dotaz týkající se tvrdnutí břicha. Mám již 4letého syna, se kterým jsem tvrdnutí břicha vnímala cca od 6. měsíce těhotenství. Magnesium jsem nebrala, klidový režim neměla. Narodil se 39+4. Nyní jsem v 15. týdnu a čekám jednovaječná dvojčata. Dnes ráno se mi stalo že jsem 2x v odstupu asi 3 hod. cítil ztvrdnutí břicha. Mám se nějak znepokojovat nebo je to normální pokud se tento stav neobjevuje pravidelně a moc často. Můj lékař mi do telefonu řekl že když nemám panikařit ale mě to přijde strašně brzo tvrdnutí citit, i když s dvojčaty se děloha napíná asi o dost rychleji. Díky za odpověď a přeji hezký den\nDobrý den, každé těhotenství je jiné, nelze paušalizovat. Pokud je tvrdnutí břicha časté, neváhejte telefonovat gynekologovi a informovat jej, popř. jej navštivte, aby vás prohlédl !


13.6.2018 – Poslanec ODS Martin Kupka podal pozměňovací návrh na doplnění zákona o podmínkách provozu vozidel na pozemních komunikacích.\nKupka (ODS): Stát upozorní vlastníka auta na konec platnosti technické prohlídky\n25.5.2018 – Poslanec Martin Kupka dnes podal pozměňovací návrh na doplnění zákona o podmínkách provozu vozidel na pozemních komunikacích. Do zákona by měl přibýt odstavec, který by zajistil, že stát bude automaticky informovat vlastníky vozidel, kteří mají zřízenou datovou schránku, o končící platnosti technické prohlídky.\nSenátorský klub ODS: Stát by měl občany informovat o končící platnosti technické kontroly\n15.8. (42 dnů) – Senátorský klub ODS podpořil novelu zákona o provozu na pozemních komunikací, která podle Zdeňka Nytry přináší několik dobrých věcí. Jednou z nich je povinnost informovat občany o končící platnosti technické kontroly, kterou do zákona navrhl začlenit poslanec Martin Kupka. Předseda senátorského klubu Miloš Vystrčil upozornil na neschopnost vlády a Úřadu pro ochranu osobních údajů implementovat GDPR a Tomáš Jirsa varoval před rozšiřováním bezzásahových zón na Šumavě.\nKupka (ODS): O konci platnosti technické prohlídky budete nově informování pomocí datové schránky\n30.6.2018 – Poslanecká sněmovna včera schválila novelu zákona o podmínkách provozu vozidel na pozemních komunikacích. Součástí novely je též pozměňovací návrh poslance Martina Kupky, který do zákona přidává odstavec, jenž ukládá ministerstvu dopravy informovat vlastníky vozidel, kteří mají zřízenou datovou schránku, o blížícím se konci platnosti technické prohlídky.\n30.5.2013 – Evropská unie by v budoucnu měla mít společná pravidla pro technické kontroly vozidel.\n15.5.2013 – Snížení administrativy při převodu vozidla, zjednodušení procesu vyřazování vozidel z provozu a zániku vozidel nebo přísnější státní dohled nad provozem stanic technické kontroly.\n10.7.2012 – Nový registr vozidel podle zjištění ČTK na mnoha místech stále nefunguje, výjimkou je například Brno. Ministr dopravy Pavel Dobeš sice v pondělí odpoledne oznámil, že se poruchu podařilo odstranit a systém se postupně spouští, dosud však přetrvávají problémy a na úřadech se tvoří fronty. Například podle vedoucího oddělení registrace vozidel v Kutné Hoře Jaromíra Ďoubala není možné mimo jiné vytisknout velké a malé technické průkazy. Podle dnešního vyjádření ministerstva dopravy však nejde o systémovou chybu a operativně se prý řeší.\nOsobnosti: Pavel Dobeš (512 článků), Pavel Nový (400 článků), Pavel Nový (286 článků)\n3.7.2013 – Evropský parlament v úterý odhlasoval dlouho očekávaný Balíček předpisů o technické způsobilosti vozidel. Hlavním cílem nových pravidel je zvýšit bezpečnost na silnicích a významně snížit počet tragických dopravních nehod v důsledku špatného technického stavu automobilů.\n7.7.2013 – Evropský parlament v úterý odhlasoval dlouho očekávaný Balíček předpisů o technické způsobilosti vozidel. Hlavním cílem nových pravidel je zvýšit bezpečnost na silnicích a významně snížit počet tragických dopravních nehod v důsledku špatného technického stavu automobilů.\n23.5.2016 – V České republice do budoucna vzniknou nové stanice technické kontroly. Motoristům to přinese větší komfort v tom, že STK budou dostupnější. Ministerstvo dopravy navrhne úpravy zákona o podmínkách provozu vozidel na pozemních komunikacích, které trh s STK otevřou konkurenci. Nová pravidla by měla platit již v příštím roce.\n11.8.2016 – Technik za uvedení nevyhovujícího auta do provozu dostal desetitisícovou pokutu. Je to první případ, kdy špatně provedenou práci zaměstnance Stanice technické kontroly (STK) odhalila policie. Podle automechaniků muselo být auto nepojízdné už před technickou kontrolou, a vidí tak chybu na straně STK, kde navíc dochází k obcházení předpisů. STK chybu svého zaměstnance potvrdilo, od roku 2018 by měly kontroly přitvrdit.\n20.2.2013 – Pravděpodobně během příštího roku budou muset být všechny stanice technické kontroly (STK) napojeny na kamerový systém, který umožní lepší centrální státní dohled nad technickými kontrolami vozidel. To může znamenat i zdražení prohlídek vozidel. Informoval o tom mluvčí ministerstva dopravy Tomáš Neřold.\n28.3.2018 – ROZHOVOR „Šlo mu o gesto a vyjádření jiného postoje – ukázat Rusku, že jejich pozici tady bereme vážně,“ říká k úkolu od prezidenta Miloše Zemana pro BIS o prověření skladování novičoku místopředseda ODS Martin Kupka. Za běžných okolností by se premiér musel hlasitě ohradit: „Jestli se nic takového nestalo, znamená to, že se dál posouváme mimo normální politiku,“ varuje. Nad projevy komunistů zůstává stát „v němém údivu“ a hovoří nejen o jejich neuvěřitelné demagogii.\n5.1.2014 – Dopravní policie chce bezprostředně po vážných nehodách odebírat malé technické průkazy. Havarovaná vozidla by tak po opravě musela před návratem do provozu projít prohlídkou na stanicích technické kontroly (STK). V dnešních Událostech o tom informovala Česká televize.


Pozor na jedovaté pokojové rostliny | Bydlení pro každého\nMáte-li malé dítě nebo pejska, stačí umístit jedovaté rostliny na těžce dostupná místa - vysoko na skříň, polici nebo do závěsného květináče, kam dítě ani pes nedosáhne. Horší to je s kočkou, která si snadno vyskočí jak na polici, tak na skříň. A navíc právě kočičí mazlíčci, kteří se zdržují pouze doma, občas potřebují kvůli trávení pozřít trávu nebo zelené listí, aby se zbavili chomáčů chlupů v žaludku. Okousáním jedovaté květiny by se mohli velmi lehce otrávit.\nNěkteré rostliny jsou jedovaté jen lehce a způsobují ekzémy, záněty, vyrážku nebo otok, u jiných hrozí zvracení, průjem a křeče, které mohou při pozření většího množství rostliny vést k ochrnutí celého organismu a následné smrti. Pokud tedy hrozí pozření listů, plodů, vzdušných kořenů či jiných jedovatých částí vašich zelených ozdob domácnosti, raději se jich zbavte a vyměňte za "bezpečné" druhy. Stejně tak si dejte pozor na některé řezané květiny ve váze, například narcisy nebo konvalinky.\nMezi nejznámější jedovaté rostliny patří difenbachie neboli mramornatka, monstera, kroton, lilek, břečťan, klívie, voskovka nebo vánoční hvězda. Jedovatá je i alokázie, oleandr, dračinec, asparágus, azalka, brambořík a různé druhy paprik. Stejně tak byste doma neměli pěstovat kaktusy, u kterých zase hrozí poranění ostrými trny, a rostliny s ostrými a špičatými listy.\nNaopak v případě, že máte malé děti a přemýšlíte, jako rostlinou jim zkrášlit jejich pokojíček a zároveň zajistit příjemné klima při spánku, je ideální pořídit jim třeba ibišek, fíkus, marantu nebo eukalyptus. Kočkám pořiďte šáchor nebo kočičí trávu, jejíž semena se dají koupit ve zverimexech.\nČlánek byl zobrazen 51261 krát.


Strategický management: definice mise a vize - CleverAndSmart Management Consulting\nPublikováno: 06. 03. 2018, v rubrice: Management, autor: Miroslav Čermák , zobrazeno: 20 693x\nMise a vize není jen záležitost podniků, ale všech organizací\nByť bývá mise a vize často uváděna jen v souvislosti s podnikáním a podniky, které jsou primárně založeny a řízeny za účelem dosažení zisku, tak lze misi a vizi definovat i u organizací, jejichž prvořadým cílem není dosahování zisku.\nMise a vize nejsou totéž\nByť jsou pojmy mise a vize dost často vnímány jako synonyma, tak každý znamená něco jiného. Zatímco mise vyjadřuje, co je posláním organizace, tedy proč je na trhu, pro koho tu je, a jaké produkty nabízí, tak vize naopak popisuje, čím by se organizace v delším časovém horizontu chtěla stát a čeho by chtěla dosáhnout.\nPoslání by mělo být formulováno vrcholovým managementem organizace a to tak, aby co nejlépe vystihovalo podstatu a cíle dané organizace, a bylo naprosto srozumitelné a snadno zapamatovatelné pro všechny zainteresované strany.\nPoslání zpravidla vychází z účelu nebo předmětu podnikání dané organizace a obvykle se moc často nemění.\nVize může existovat jen v hlavě vlastníka anebo být sdílena pouze mezi nejužším vedením organizace, případně jejími zaměstnanci. Vize nemusí být sdílena veřejně, protože ne vždy je žádoucí sdělovat světu, čeho chce organizace v následujících letech dosáhnout.\nVize by měla být dostatečně ambiciózní, a v okamžiku, kdy dojde k jejímu dosažení, by mělo dojít i k její redefinici, to proto, aby organizace nezakrněla a dál se vyvíjela.\nKomunikace mise a vize\nMisi a vizi je nutné komunikovat směrem k zaměstnancům, klientům a dodavatelům a to takovým způsobem, aby ji pochopili a věděli, co se od nich očekává a jakým směrem a proč se bude organizace dál ubírat.\nZa tímto účelem je vhodné používat srozumitelná slova a kratší věty, kterým je snadné porozumět a zapamatovat si je.\nAby organizace mohla realizovat své poslání a dosáhnout své vize, musí zpravidla její management a tedy i zaměstnanci vyznávat i určité společné hodnoty. Ty bývají zpravidla pak i tím, čím se organizace odlišuje od své konkurence.\nTyto hodnoty však nesmí být uvedeny jen na papíře, management musí jít svým zaměstnancům příkladem, a sám v souladu s těmito hodnotami jednat.\nKdyž se podíváte na webové stránky mnohých organizací, tak zde sice narazíte na sekci vize a mise, ale v ní se dost často nachází jen nic neříkající proklamace, které nejsou ani misí ba ani vizí. Je s podivem, že kolikrát ani velké firmy nejsou schopni svou misi a vizi formulovat.\nNež taková vize, tak to raději vůbec žádná, protože v potenciálním klientovi, dodavateli nebo odběrateli může taková proklamace vzbudit silně negativní pocity a vyvolat otázku ohledně kvality samotného managementu, který ani není schopen definovat misi a vizi své vlastní společnosti.\nDokonce i jasně formulovaná a dostatečně ambiciózní vize, která se však na webu organizace nachází v nezměněné podobě několik dlouhých let, může vyvolat pochybnosti ve schopnost firmy a kvality managementu dosahovat svých strategických cílů.\nAť už budete svou vizi otevřeně prezentovat a sdílet anebo ne, tak byste nějakou vizi měli mít, protože od vize, která je vágní a abstraktní se pak odvíjí strategický plán, který by měl být naopak naprosto konkrétní a obsahovat tzv. SMART cíle.\nK článku “Strategický management: definice mise a vize” se zde nenachází žádný komentář - buďte první.\nWebStat: 1114 článků, 5 655 092 zobrazení, 4 Online


Ubylo sňatků, ale i rozvodů - Úvod | ASKLEPION s.r.o.\nPRAHA V České republice v loňském roce poznamenaném epidemií koronaviru zemřelo zhruba o 20.000 lidí více, než se narodilo. To je nejvyšší převaha zemřelých nad narozenými od roku 2000.\nInformoval o tom v pondělí na webu Český statistický úřad (ČSÚ). Počet obyvatel České republiky se loni zvýšil o 7838 na 10,702 milionu. Přírůstek byl podstatně nižší než v předchozích letech a zajistila ho pouze zahraniční migrace.\nMeziročně loni ubylo narozených, sňatků a rozvodů.\nV Česku loni zemřelo 129 289 lidí, což je nejvíce od roku 1987. Proti roku 2019 jich přibylo o 15 procent, přičemž nejvyšší meziroční nárůst zemřelých byl u lidí starších 75 let. Narodilo se 110.200 lidí.\n„Obdobná převaha zemřelých obyvatel nad počtem narozených dětí na úrovni okolo 20.000 osob ročně byla naposledy zaznamenávána ve druhé polovině 90. let 20. století,“ uvedla vedoucí oddělení demografické statistiky Terezie Štyglerová.\nPodle ní tehdy za tím ale stál rapidní pokles počtu narozených, zatímco loni byl příčinou vysoký počet zemřelých.\nProti roku 2019 loni zemřelo o 16.900 více lidí. Téměř veškerý tento přírůstek připadl na čtvrté čtvrtletí, kdy bylo zemřelých meziročně o 15 700 více, uvedli statistici.\nNejvíce lidí zemřelo v listopadu, a to 15 800. V říjnu a prosinci jich bylo shodně 14 200.\nPodle statistiků zemřelých přibylo ve všech věkových kategoriích nad 30 let, nejvyšší meziroční nárůst byl ale u lidí ve věku 75 až 79 let a 80 až 84 let.\nPočet narozených dětí se loni proti předchozímu roku snížil o 2000 a podle statistiků to byl třetí pokles počtu narozených v řadě.\nPočet sňatků v ČR loni po šesti letech nepřetržitého růstu meziročně klesl o 9455 na 45 400. Nejméně sňatků bylo v březnu, kdy byl v ČR potvrzen první případ nemoci covid-19. Zároveň meziročně ubylo o 2400 rozvodů, úřady loni ukončily rozvodem 21 700 manželství.\nZ hlediska regionů se počet obyvatel v průběhu loňského roku zvýšil v pěti ze 14 krajů. Stejně jako v předchozích letech byl nárůst obyvatel největší ve Středočeském kraji a Praze, kde jako v jediném kraji k růstu populace přispěla i přirozená změna, doplnili statistici.\nIlustrační foto – Krematorium Ostrava (na snímku ze 6. ledna 2021), jediné v Moravskoslezském kraji a největší v Česku, zpopelňovalo měsíčně v průměru 950 až 970 zesnulých, v posledních měsících je to v důsledku pandemie koronaviru o 60 procent víc. ČTK/Ožana Jaroslav\nPraha – V České republice v loňském roce, který poznamenala epidemie koronaviru, zemřelo zhruba o 20.000 lidí více, než se narodilo. Je to nejvyšší převaha počtu zemřelých nad počtem narozených od roku 2000.\nPředběžné výsledky dnes na on-line prezentaci představil Český statistický úřad (ČSÚ). Počet obyvatel Česka se loni zvýšil o 7838 na 10,702 milionu. Přírůstek byl podstatně nižší než v předchozích letech a zajistila ho pouze zahraniční migrace.\nV Česku loni zemřelo 129.289 lidí, což je nejvíce od roku 1987. Proti roku 2019 počet vzrostl o 15 procent, nejvíc u lidí nad 75 let. Úmrtnost se u mužů zvedala od středního věku, nejvíc pak mezi 75 a 89 lety. U žen se zvýšila především po osmdesátce.\nŽivot v Česku se loni zkrátil. Muži mají šanci žít o rok a ženy o 0,7 roku méně. V roce 2019 se podle údajů ČSÚ měli muži naději dožít 76,3 roku a ženy 82,1 roku. V minulých letech se doba dožití každý rok protahovala.\nČesko se tak kvůli epidemii loni vrátilo zhruba o sedm let zpátky do roku 2013, vyplývá z dat ČSÚ. V roce 2019 měli pětašedesátiletí Češi před sebou podle údajů 16,29 roku a Češky 19,94 roku. Loni se pětašedesátníkům délka života zkrátila o 1,1 roku a pětašedesátnicím o 0,8 roku.\nVe vyšším věku je podle vedoucí oddělení demografické statistiky ČSÚ Terezie Štyglerové zkrácení ještě větší.\nProti roku 2019 loni zemřelo o 16.900 lidí víc, většina z nich v posledním čtvrtletí. Tehdy Česko procházelo podzimní vlnou epidemie. Celkem evidují statistici za minulý rok 129.300 zemřelých.\nNejvíc z nich bylo v listopadu, a to 15.800. V říjnu a prosinci se počet dostal shodně na 14.200. Zemřelých přibylo ve všech věkových kategoriích nad 30 let.\nVe věku mezi 80 a 84 lety zemřelo o 3600 lidí víc, ve věku mezi 75 a 79 lety pak o 3400 víc.\nZemřelých přibylo ve všech krajích. Ve Zlínském kraji počet meziročně vzrostl o 24 procent, v Karlovarském a Olomouckém o 18 procent. Nejmírněji se zvedl v Plzeňském kraji a Praze, a to o 11 a 12 procent.\nZa krajovými rozdíly podle Michaely Němečkové z oddělení demografické statistiky jsou věkové složení obyvatel, dostupnost zdravotní péče i počet nakažených. „Úmrtnostní poměry jsou různorodé.\nZlínský kraj, kde je zvýšení nejvyšší, patří mezi nejstarší kraje,“ řekla Němečková.\nV Česku se loni narodilo 110.200 dětí, tedy o 2000 méně než v předchozím roce. Byl to třetí roční pokles v řadě. Na svět tak přišlo zhruba o 20.000 dětí méně, než kolik lidí zemřelo.\nPodle statistiků je loňský úbytek od roku 1947 po poválečné stabilizaci počtu obyvatel mimořádný, a to nejen svou výší, ale i příčinou. „Loňský úbytek je sice obdobný jako ve druhé polovině 90.\nlet minulého století, tehdy ale příčinou bylo to, že se rodilo málo dětí. Loni byl vysoký počet zemřelých,“ podotkla Štyglerová.\nPrůměrný počet dětí na ženu se nezměnil. Zůstal na hodnotě 1,71. Do věku rodičů se dostává slabší generace z 90. let, počty narozených jsou proto nižší.\nPodle statistiků loni pokračovalo stárnutí české společnosti. Seniorů nad 65 let přibylo. Jejich podíl překročil dvacetiprocentní hranici. Bylo jich 2,16 milionu. Osob v aktivním věku naopak ubylo na 6,82 milionu.\nPočet sňatků v ČR loni po šesti letech každoročního růstu meziročně klesl o 9455 na 45.400. Nejméně svateb bylo v březnu, a to pod 700. Podle Štyglerové je to nejméně v poválečné historii. Statistici poukazují na to, že na jaře se obřady kvůli celonárodní uzávěře nemohly konat, na podzim pak byly omezené.\nMeziročně ubylo o 2400 rozvodů, tedy o desetinu. Úřady loni ukončily 21.700 manželství. Největší meziroční pokles počtu statistici zaznamenali v březnu až květnu, méně výrazně pak i v listopadu. Nejvyšší nárůst byl naopak v červnu. Rozvodem končilo loni téměř 41 procent manželství, v dvou předchozích letech to bylo 45 procent.\nPočet obyvatel se loni zvedl v pěti ze 14 krajů. Stejně jako v předchozích letech byl nárůst největší ve Středočeském kraji a Praze. Třetím nejlidnatějším krajem republiky se stal Jihomoravský kraj. Odsunul tak Moravskoslezský kraj.\nDo země se přistěhovalo 55.661 cizinců, naopak 28.734 lidí zamířilo z Česka za hranice. Česko tak získalo 26.927 obyvatel. V meziročním srovnání to bylo téměř o 40 procent méně. O přírůstek se postarali nejvíc lidé z Ukrajiny, přibylo jich 16.000. Úbytek byl největší u cizinců z EU. Podle statistiků to částečně souviselo se změnou zákona o pobytu cizinců.\ndemografie ČSÚ 2020\nRůst počtu obyvatel výrazně zpomalil. Ubylo i sňatků a rozvodů\nPočet obyvatel České republiky zůstal na konci 1. pololetí těsně pod hranicí 10,7 milionu.\nV průběhu prvních šesti měsíců letošního roku se zvýšil o pět tisíc, ve srovnání se stejným obdobím roku 2019 šlo ale o přírůstek zhruba čtvrtinový.\nOpatření proti šíření onemocnění Covid-19 se odrazila v rekordně nízkých počtech uzavíraných manželství. Nižší byl letos i počet narozených a rozvodů, zatímco počet zemřelých zůstal na úrovni předchozího roku.\nPopulace České republiky v průběhu letošního prvního pololetí nadále rostla. Tempo růstu ale bylo výrazně nižší než v předcházejících letech. Ve srovnání s přírůstkem za první pololetí roku 2019 byl ten letošní ve výši 5,2 tisíce osob zhruba čtvrtinový.\nPočet obyvatel se tak od počátku roku do konce června zvýšil z 10,694 milionu na 10,699 milionu. Na meziročně nižším přírůstku obyvatel se podílelo zejména nižší saldo zahraniční migrace, částečně k němu přispěl ale i výraznější přirozený úbytek.\nBudete mít zájem: Bylinkový speciál: Kopřiva dvoudomá\nPočet zemřelých převýšil v prvním pololetí počet živě narozených dětí o 3,1 tisíce.\nBěhem měsíců ledna až června se živě narodilo 53,8 tisíce dětí, obyvatel Česka. Šlo o počet téměř o 1,9 tisíce nižší než v prvním pololetí roku 2019. Pokles počtu narozených z velké části odráží změny ve věkové struktuře, kdy se do věku nejvyšší plodnosti přesouvají početně slabé ročníky žen narozených v 90. letech 20. století.\nStejnou měrou, o 3 %, se meziročně snížil jak počet narozených vdaným ženám (na 27,9 tisíce), tak i ženám nevdaným (na 25,8 tisíce). Děti narozené mimo manželství představovaly 48,1 % všech živě narozených a jejich podíl meziročně stagnoval. Polovina narozených měla matku ve věku 27 až 33 let.\nNecelých 48 % dětí se narodilo prvorodičce, 38 % dětí bylo druhorozených, 14 % bylo dětí třetího či ještě vyššího pořadí.\nPočet obyvatel Česka, kteří zemřeli v průběhu prvního pololetí, dosáhl 56,9 tisíce a byl o 245 nižší než v témže období roku 2019. V porovnání s obdobím prvního pololetí v předcházejících pěti letech odpovídal letos počet zemřelých průměru. Nejvíce úmrtí, shodně 10,2 tisíce, bylo v lednu a v březnu.\nTéměř třetině (31 %) zemřelých bylo v době úmrtí minimálně 85 let. Zastoupení osob ve věku 85 a více let bylo přitom u zemřelých žen dvakrát větší než u mužů (42 vs. 20 %).\nPřed dosažením jednoho roku věku zemřelo během ledna až června roku 2020 celkem 127 dětí, kojenecká úmrtnost tak činila 2,4 ‰ a dál se držela na velmi nízké úrovni.\nPočet sňatků během prvního pololetí letošního roku byl nízký – 13,4 tisíce představovalo počet o 9,6 tisíce nižší než o rok dříve. Meziročně se snížil počet uzavřených manželství ve všech měsících s výjimkou února. Nejvýraznější úbytek byl zaznamenán v dubnu, kdy počet sňatků meziročně poklesl o čtyři pětiny (na 740).\nHistorické minimum však připadlo na měsíc březen: 631 sňatků představuje nejnižší měsíční počet sňatků za více než stoletou historii České republiky. Ve srovnání s obdobím prvního pololetí roku 2019 byl letos mezi snoubenci zaznamenán vyšší podíl rozvedených či ovdovělých (30 %), tedy těch, kteří nevstupovali do manželství poprvé.\nVyšší byl i průměrný věk ženichů a nevěst.\nPočet rozvodů, které nabyly právní moci do konce června letošního roku, byl 10,2 tisíce, meziročně o 2,3 tisíce nižší.\nV pozadí nižšího počtu rozvodů však pravděpodobně stálo i omezení činnosti soudů v době nouzového stavu, neboť největší meziroční úbytek rozvodů byl v dubnu, a dále v květnu a březnu. Větší část rozvodů, 59 %, ukončila manželství, kde žily nezletilé děti.\nCelkem bylo zasaženo rozvodem 9,4 tisíce nezletilých dětí. Naopak ve 41 % rozvedených manželství žádné nezletilé děti nežily. Z pohledu délky trvání manželství bylo rozvodů nejvíce po 2 až 5 letech od uzavření manželství.\nPodle údajů přebíraných z administrativních zdrojů se během měsíců leden až červen do České republiky ze zahraničí přistěhovalo 26,4 tisíce osob, o 5,7 tisíce méně než v prvním pololetí roku 2019. Úbytek přistěhovalých nastal v druhém čtvrtletí, nejvýraznější byl v dubnu.\nPočet vystěhovalých z ČR do zahraničí se naopak v prvním pololetí meziročně zvýšil, a to o 7,0 tisíce na 18,1 tisíce. Meziročně více bylo vystěhovalých ve všech měsících prvního pololetí. Saldo zahraničního stěhování dosáhlo v prvním pololetí 8,3 tisíce, což představovalo meziroční pokles o 60 %, resp.\nbylo o 12,7 tisíce nižší. Nejvyšší saldo bylo, stejně jako v předcházejících letech, zaznamenáno u občanů Ukrajiny (6,9 tisíce), meziročně však bylo o pětinu nižší. Druhé nejvyšší bylo saldo občanů Ruska (1,1 tisíce) a třetí občanů Rumunska (0,5 tisíce).\nSaldo stěhování občanů Slovenska, které bylo v loňském prvním pololetí druhé nejvyšší, dosáhlo letos záporné hodnoty (–124).\nVůbec největší převaha vystěhovalých nad přistěhovalými byla v letošním prvním pololetí zaznamenána u občanů Velké Británie (–1,4 tisíce) a dále u našich sousedů, občanů Polska (–0,8 tisíce) a Německa (–0,7 tisíce), u kterých bývalo v minulých letech obvykle saldo kladné.\nTato změna z velké části souvisí s administrativními úkony navazujícími na legislativní omezení platnosti potvrzení o přechodném pobytu pro občany EU na dobu 10 let. Jejich přesný rozsah však nelze z dostupných zdrojů určit. Saldo zahraničního stěhování Čechů zůstalo jako tradičně záporné, ztráta však byla ve srovnání se stejným obdobím roku 2019 zhruba pětinová (–112).\nVeškeré údaje za rok 2020 jsou předběžné.\nZodpovědný vedoucí pracovník ČSÚ: Mgr. Robert Šanda, ředitel odboru statistiky obyvatelstva, tel. 274 052 160, e-mail: [email protected]\nKontaktní osoba: Mgr. Michaela Němečková, oddělení demografické statistiky, tel. 274 052 184, e-mail: [email protected]\nTermín ukončení sběru dat: 2. září 2020\nNavazující datová sada: 130062-20 Stav a pohyb obyvatelstva v ČR – 1. pololetí 2020\nTermín zveřejnění další RI: 11. prosinec 2020\nKoronavirus loni v Olomouckém kraji ovlivnil počty úmrtí i rozvodů\nLoni se v kraji narodilo 6 584 dětí a zemřelo 8 126 lidí, výsledkem je tudíž přirozený úbytek o 1 542 obyvatel. Narozených oproti roku 2019 přibylo mírně, zato počet zemřelých meziročně vzrostl o 17 procent.\nZatímco posledních pět let se tak pokles počtu obyvatel kvůli většímu množství zemřelých než narozených pohyboval v regionu zhruba mezi čtyřmi až sedmi stovkami lidí ročně, loni číslo vzrostlo téměř na trojnásobek.\n„Vysoký nárůst se týkal především posledního čtvrtletí, ve kterém zemřelo oproti stejnému období roku 2019 o téměř 67 procent více lidí. Nejvíce úmrtí nastalo v listopadu, kdy zemřelo 1 039 osob, zatímco průměrný počet zemřelých v listopadu v letech 2015 až 2019 byl 558,“ shrnula Jarmila Benešová z olomoucké pobočky Českého statistického úřadu.\n„Statistické údaje o zemřelých podle příčiny úmrtí zatím nejsou, ale dá se usuzovat, že na výrazném nárůstu úmrtnosti měl významný podíl covid-19,“ doplnil demograf David Fiedor z Univerzity Palackého.\nV regionu žilo ke konci minulého roku 630 522 obyvatel, z toho více než třetina v okrese Olomouc a pětina na Přerovsku. Naopak v nejméně lidnatém jesenickém okrese to bylo pouze šest procent, ten je navíc s necelými 38 tisíci obyvateli nejmenším okresem Česka. O několik tisíc lidí více má v regionu třeba jen Přerov či Prostějov a samozřejmě Olomouc.\nPolovina dětí se narodila neprovdaným ženám\nSoučástí statistik je i migrace, kromě Šumperska takto loni získala většina oblastí více obyvatel než prostřednictvím narozených dětí. Do kraje se přistěhovalo necelých pět tisíc lidí, v kladných číslech nicméně v tomto ukazateli bylo jen Prostějovsko a Olomoucko, jinde se víc lidí odstěhovalo. Z přistěhovaných tvořili zhruba čtvrtinu cizinci.\n„Je vidět, že Jesenicko, Šumpersko a Přerovsko jsou pro lidi z jiných částí republiky méně zajímavé okresy, proto se z nich víc lidí vystěhovává,“ okomentoval to demograf Fiedor.\nV roce 2020 se v kraji narodilo o 3,5 procenta více dětí než za rok 2019, z toho prvorozených z nich byla téměř polovina, druhorozených více než třetina a necelá tisícovka se narodila matkám jako třetí či další dítě v pořadí.\nVyrovnané pak byly počty dětí narozených provdaným matkám a narozených mimo manželství, o čtyři děti více bylo těch spadajících do druhé zmíněné kategorie. Nejvyšší podíl dětí narozených mimo manželství byl na Jesenicku, kde se jich takto narodilo téměř 65 procent. V Česku mají vyšší podíl už jen v okresech Bruntál, Sokolov a Most.\nBudete mít zájem: Sorbitol a jeho účinky na naše zdraví – jak to je?\nSvateb ubylo o pětinu, rozvodů o desetinu\nNaopak počet sňatků v uplynulém roce poklesl v porovnání s rokem 2019 o 548, což představuje sedmnáctiprocentní úbytek. Z těch, kteří se stali manželi, šlo pro čtvrtinu ženichů a nevěst o druhý nebo další sňatek.\nPoklesl ale také počet rozvodů, meziročně soudy rozvedly o 122 manželství méně, což představuje pokles o devět procent.\nOlomoucký psycholog Lubomír Smékal míní, že i tento ukazatel ovlivnila koronavirová situace. „Méně rozvodů lze přičíst i obavám, kam jít. Pro jednoho z dvojice znamená rozvod stěhování jinam, a to je dnes mnohem složitější než v normálních časech. Ekonomické důvody a životní podmínky teď hrají mnohem větší roli,“ vysvětlil.\nPodle něj se rozvodovost zase zvýší. „Řekl bych, že pandemie je v tomto ohledu jakýsi katalyzátor. V podstatě urychlí něco, co se má stát, takže lidé, kteří by se jinak rozvedli třeba za pět let, se rozvedou výrazně dřív. Rozvod s velkou pravděpodobností postihne i ty, kteří ho loni jenom odsunuli, je to pouze otázka času,“ míní Smékal.\nTrend se obrací. V Česku ubylo rozvodů i mimomanželských dětí. Sňatků je nejvíc za 11 let\nSňatek uzavřelo 54 470 párů. Je to nejvíce od roku 2007. „Na sňatky nejbohatší byly měsíce červen a srpen. V každém z nich se konalo více než deset tisíc svatebních obřadů,“ uvedla Michaela Němečková z oddělení demografické statistiky ČSÚ. Ženichům bylo nejčastěji 29 let, nevěstám 27 let.\nPočet rozvodů loni klesl na 24 122. Ve více než 14 000 případů měli rozvádění manželé nezletilé děti. Čtyři pětiny mužů a žen se rozváděly poprvé. Rozvedeným mužům bylo v průměru 44,8 roku, rozvedeným ženám 41,9 roku.\nV ČR žije přes 10,6 milionů lidí, nejvíce ve Středočeském kraji\nPočet obyvatel České republiky loni vzrostl o téměř 40 000 na 10 649 800 lidí. Většinu přírůstku způsobila migrace. Do ČR ze zahraničí přišlo rekordních 58 148 lidí, vystěhovalo se jich 19 519. V Česku v loňském roce přibylo zhruba 13 200 Ukrajinců a 5200 Slováků. S odstupem pak následovali Rumuni a Bulhaři.\nNejlidnatějším krajem jsou stále střední Čechy, kde žilo na konci roku 1 369 332 lidí. Středočeský kraj zároveň zaznamenal nejvyšší meziroční přírůstek, a to o 16 537 obyvatel. Úbytek mělo šest krajů. Nejvíce to bylo v Moravskoslezském kraji, kde se počet obyvatel snížil o 2587 lidí.\nZemřelých bylo loni 112 920, o 1477 více než v roce 2017. Zemřelo více mužů než žen. Během prvního roku života zemřelo 292 dětí. Kojenecká úmrtnost se tak meziročně mírně snížila na 2,6 promile.\nV Praze přibyli obyvatelé, hlavně díky stěhování\nPočet obyvatel Prahy se loni zvýšil o 14 119 lidí na téměř 1,31 milionu. Většina z nich se do metropole přistěhovala. Přirozeným přírůstkem se počet Pražanů v roce 2018 zvýšil o 3043. Vyplývá to z údajů, které dnes zveřejnil Český statistický úřad.\nDo Prahy se loni přistěhovalo 40 503 lidí, téměř 21 000 přišlo z jiné části Česka, ostatní byli cizinci, zejména Ukrajinci, Rusové a Slováci. Naopak z Prahy se za loňský rok vystěhovalo 29 427 osob, z nichž 22 177 zavítalo do jiného českého regionu, ostatní za hranice.\nPřirozeným přírůstkem se počet obyvatel metropole zvýšil o 3043 lidí. Loni přišlo v metropoli na svět 15 460 dětí, naopak 12 417 Pražanů ve stejném období zemřelo. Do manželství v Praze v loňském roce vstoupilo přes 6500 párů. Naopak skoro 2800 manželství úřady rozvedly.\nHlavní město zůstává druhým nejlidnatějším regionem České republiky. Na prvním místě je Středočeský kraj, kde na konci loňského roku žilo téměř 1,37 milionu obyvatel. Více než milion mají ještě Jihomoravský a Moravskoslezský kraj.\nV Týdeníku Echo a na EchoPrime se dozvíte více, získáte je zde\nČtěte také: Středočeští úředníci rozhodli o Babišově střetu zájmů. Neřekli ale, jak\nRezignujte, žádají ministra Staňka pracovníci muzea v Olomouci kvůli stavbě\nČeská populace byla loni nejpočetnější od konce druhé světové války, v tuzemsku žilo 10 649 800 obyvatel. Oproti předešlému roku jde o přírůstek bezmála čtyřiceti tisíc lidí, necelých devětatřicet tisíc nových obyvatel přibylo díky zahraniční migraci. Nejvyšší přírůstek stěhováním zaznamenali statistici u Ukrajinců a Slováků.\nObyvatel přibývá hlavně ve skupně lidí starších 65 let. Seniorů přibylo zhruba 46 tisíc a v Česku jich nyní žijí více než dva miliony. Roste rovněž počet dětí do čtrnácti let, ovšem pomaleji. Za minulý rok jich přibylo dvaadvacet tisíc, celkem jich je 1,69 milionu.\nNaproti tomu lidí v produktivním věku za poslední dekádu ubývá. Za rok 2018 tato skupina čítala necelých sedm milionů lidí, meziročně jejich počet klesl o 29 tisíc.\n„Průměrný věk obyvatel Česka plynule roste od počátku 80. let a loni činil 42,3 let.\nNa sto dětí do 15 let věku připadlo v minulém roce 123 seniorů ve věku 65 a více let,“ uvádí Roman Kurkin z oddělení demografické statistiky ČSÚ.\nVíce svateb, méně rozvodů a dětí\nStatistici loni zaznamenali nejvyšší počet svateb za posledních deset let, manželství uzavřelo 54 tisíc párů, nejčastěji se lidé brali v červnu a srpnu.\n„Muži uzavírali první sňatek v průměru ve věku 32 let, ženy téměř ve 30 letech,“ uvedla Jana Křesťanová z oddělení demografické statistiky ČSÚ. Vedle toho rozvodovost mírně klesla.\nPodle údajů ministerstva spravedlnosti bylo loni rozvedeno 24 tisíc manželství, nejméně od začátku tisíciletí.\nSoučasně velmi mírně ubylo narozených dětí. Loni jich v Česku přišlo na svět 114 tisíc, zhruba o čtyři stovky méně než o rok dříve. Jde o první pokles od roku 2013. Poprvé od roku 1988 se také snížil počet dětí narozených mimo manželství – ze 49 procent v roce 2017 na 48,5 procenta v roce minulém.\nV polovině zemí světa lidská plodnost pozoruhodně klesá, překvapilo vědce\n„Úhrnná plodnost rostla v posledních sedmi letech až na současných 1,71 dítěte na ženu. Vyšších hodnot bylo dosaženo naposledy na počátku 90. let. Průměrný věk matky při narození dítěte loni činil 30,1 let, při narození prvního dítěte 28,4 let,“ uvedl ČSÚ.\nMeziročně pak loni přibylo zemřelých, jejich počet se zvýšil o patnáct set na 113 tisíc, což je nejvíce od roku 1996. Naděje dožití při narození se v roce 2018 u mužů meziročně zvýšila o osm setin roku na 76,1 let, u žen o pět setin roku na 81,9 let.\nČSÚ: Vývoj obyvatelstva ČR za rok 2018 1.07 MB\nV Česku za 30 let ubylo sňatků a dětí, zvýšil se naopak počet seniorů nebo cizinců\nV době listopadové revoluce mělo Česko 10,36 milionu obyvatel. Jejich počet v dalších letech postupně klesal. Nejnižší byl v roce 2002, kdy spadl na 10,2 milionu. Mezi lety 1994 až 2005 země vymírala. Zemřelých bylo víc než narozených. Od poloviny 90. let do prvních let nového tisíciletí nedokázala úbytek zvrátit ani migrace.\nPrůměrnému obyvateli Česka je nyní 42,3 roku. Průměrný Čech brzy oslaví 41. narozeniny, průměrné Češce schází do 44 let zhruba čtyři měsíce. V době listopadové revoluce průměrný věk v ČR dosahoval 36,1 roku. Mužům bylo v průměru 34 let a pět měsíců, ženám skoro 38 let.\nBudete mít zájem: Je elektronická cigareta bezpečná? Vlastně nikdo neví\nNa konci minulého režimu měli čeští muži naději dožít se 68 let, teď je to o osm let víc. Ženy měly před sebou před třemi desetiletími 75,5 roku a nyní téměř 82 let. Od začátku 60. let do konce roku 1989 si ženy připsaly dva roky, mužům za tu doby přibyl zhruba měsíc života.\nVíce seniorů a svobodných\nPodíl seniorů roste. Na konci minulého režimu tvořili lidé nad 65 let necelých 13 procent obyvatel, nyní téměř pětinu. Jsou jich víc než dva miliony. Za tři desetiletí jich přibylo 800 tisíc. Naopak ubylo dětí do 15 let. Od roku 1989 jejich počet z 2,25 milionu klesl o 560 tisíc. Podíl se snížil z 22 procent obyvatel na 16 procent.\nNa konci minulého režimu a na začátku 90. let se ročně rodilo asi 130 tisíc chlapců a děvčat. Číslo se pak prudce propadlo. Deset let po sametové revoluci přišlo na svět ani ne 90 tisícdětí. Nový baby boom zažila republika kolem roku 2008, kdy se do věku rodičů dostala početná generace 70. let, takzvané Husákovy děti.\nI tak se množství narozených dostalo nejvýš ke 120 tisíc. V posledních letech se pohybuje kolem 114 tisíc. Téměř polovina dětí přichází na svět mimo manželství. Na konci komunistické éry to bylo necelých osm procent.\nVíc než 42 procent lidí v Česku je svobodných. V roce 1989 to bylo 37 procent. Tehdy měl rozvod za sebou zhruba každý devatenáctý obyvatel republiky, teď každý devátý. V manželství na konci minulého režimu žila polovina Čechů a Češek, na konci loňska dvě pětiny.\n‚Samozřejmě nejsme schopni vyhovět všem.‘ Domovy pro seniory loni odmítly 35 tisíc žádostí\nZatímco před 30 lety na tisícovku obyvatel připadalo zhruba osm svateb, teď pět. Před pěti lety to byly dokonce jen čtyři sňatky. Od roku 2013 zájem o tradiční svazek mírně roste. Dvojice ho ale uzavírají mnohem později než dřív.\nPřed 30 lety se muži poprvé ženili v průměru v necelých 26 letech, teď ve více než 32 letech. Ženy se poprvé vdávaly v průměru ani ne ve 22 letech, teď jsou o osm let starší. Prvního potomka Češky v 80. letech mívaly v průměru krátce po 22. narozeninách, teď je jim o šest let víc.\nRozvodů přibylo. V roce 1989 se rozpadalo 37 procent manželství. Loni rozvodovost dosáhla 45 procent. Nejvyšší byla v prvním desetiletí nového tisíciletí, kdy se blížila 50 procentům. Páry spolu ale nyní vydrží déle než před 30 lety. Zatímco na konci minulého režimu manželství trvalo zhruba deset let, teď přes 13 let.\nPočet obyvatel v Česku narostl loni o 40 tisíc. Hlavním důvodem je tradičně migrace\nPo pádu komunistického režimu se lidem otevřely nové možnosti i hranice. Mohli začít cestovat, studovat, podnikat a věnovat se kariéře. Přibylo vysokoškoláků. Víc absolventů vysokých škol tvoří ženy.\nŽivotní styl i přístup k tradičním modelům se proměnil. K prodlužování života přispívá zdravější životní prostředí i strava a moderní medicína. Podle demografů a sociologů Česko kopíruje vývoj ve vyspělých státech.\nObyvatelé z ciziny\nPo roce 1989 se proměnilo i složení české společnosti. Zatímco v době listopadové revoluce byla jednolitá a cizinci v desetimilionové zemi tvořili 3,4 promile obyvatel, na konci loňska 5,3 procenta. Před 30 lety tedy z ciziny pocházel jeden z 294 obyvatel, teď jeden z 19.\nNa konci minulého roku mělo v ČR svůj trvalý či přechodný domov 566 931 mužů, žen a dětí ze zahraničí. V roce 1989 jich bylo 35 561, tedy šestnáctkrát méně. Počet rostl citelně každý rok kromě několika krizových let po roce 2008, kdy klesl, nebo se zvýšil jen mírně.\nNový boom nastal s ekonomickým oživením po roce 2013. Od té doby lidí ze zahraničí přibylo téměř o třetinu, tedy skoro o 128 tisíc. To je víc, než kolik obyvatel má Liberec či Olomouc.\nČesko patří k odpůrcům migrace, a to hlavně té ekonomické. Bez ní se přitom republika neobejde. Ekonomičtí migranti tvoří naprostou většinu cizinců ve státě. Pětinu z nich ale představují lidé ze Slovenska, na konci loňska jich ministerstvo vnitra evidovalo 116 800.\nNejpočetnější skupinou migrantů jsou Ukrajinci a Ukrajinky, na konci loňska jich v zemi legálně přechodně či trvale žilo 131 700.\nPřerovsko: v loňském roce ubylo sňatků, ale i rozvodů\nStejný trend zaznamenaly ale i jejich kolegyně z Hranic a z Kojetína. Nárůst svatebních obřadů v loňském roce, i když jen nepatrný, hlásí z Přerovska pouze matrikářky z Lipníku nad Bečvou a Tovačova.\nDůvod je prostý. Snoubence totiž k uzavření sňatku čím dál více lákají památky. Zatímco Tovačov nabízí ke svatební obřadům renesanční zámek, nedaleko Lipníku nad Bečvou se zase nachází hrad Helfštýn.\n„Předloni jsme zaznamenali 230 sňatků, v loňském roce ale bylo svateb jen 196,“ vyčíslila přerovská matrikářka Jana Filoušová. Podle jejích slov však měli loni snoubenci mnohem větší zájem o uzavření sňatku před farářem. „Předloni bylo oddáno v kostele 9 párů, loni bylo církevních sňatků dokonce 15,“ upřesnila Filoušová.\nSnoubenci, kteří si jako termín sňatku zvolili loňský rok, se však museli spokojit jen s obřadní síní na přerovské matrice. Kvůli opravám si totiž nemohli své životní „ano“ říci na přerovském zámku. „Letos už ale na zámku opět oddáváme,“ podotkla Filoušová.\nMéně svateb oproti předcházejícímu roku zaznamenala loni i matrika v Hranicích. Tamní úřednice hlásí úbytek celkem o osm sňatků. K poklesu svatebních obřadů došlo ale loni také na Kojetínsku.\n„Předloni jsme zaznamenali 21 sňatků, loni jich však bylo jen 13. O sňatky je čím dál menší zájem. Pamatuji si, že když jsem asi před jedenácti lety nastoupila na místo matrikářky, měli jsme za rok až 50 svateb.\nTeď je ale mezi mladými jiný trend,“ řekla kojetínská matrikářka Jarmila Vašíčková. Podle ní se veškeré loňské svatby odehrály v obřadní síni na matrice.\nPouze v jednom případě si snoubenci vybrali jako místo ke svému obřadu soukromou zahradu.\nS nepatrným nárůstem sňatků se v loňském roce naopak setkaly matrikářky z Tovačova. Snoubence zde totiž láká svatební obřad na místním zámku. „Loni jsme měli o dvě svatby více než předloni. Celkem jsme zaznamenali 88 sňatků. Oddáváme v obřadní síni na zámku, ale pokud je v letní sezoně zájem, pak i na zámeckém nádvoří,“ řekla tovačovská matrikářka Jana Halířová.\nMírný nárůst sňatků zaznamenala loni i matrika v Lipníku nad Bečvou. „Počet svateb vzrostl z předloňských 64 na loňských 69,“ upřesnila lipnická matrikářka Marta Borovičková. Podle jejích slov snoubenci mají zájem uzavřít sňatek nejen v obřadní síni, ale často si volí i netradiční místa.\n„Obřad na žádost snoubenců může proběhnout i na zámecké střešní zahradě, v zámeckém parku, nebo na hradě Helfštýně,“ upřesnila Borovičková.\nTrend v poklesu sňatků se drží už od začátku devadesátých let minulého století. Podle odborníků vstup do manželství a založení rodiny mladí lidé odkládají, dokud nenaplní některé ekonomické aspekty. Mnozí chtějí před samotným uzavřením sňatku vyřešit bytové zázemí, stálé zaměstnání, ale chtějí dosáhnout i určité míry seberealizace, zejména při studiu a cestování.\nTyto důvody jsou také příčinou stále rostoucího věku při vstupu do manželského svazku. Pozitivní trend však loni zaznamenal přerovský soud u rozvodů. „V loňském roce bylo rozvedeno 404 manželství, předloni dosáhl počet rozvodů 433. Loni došlo také k úbytku žádostí o rozvod, a to z předloňských 478 na loňských 428,“ informovala předsedkyně Okresního soudu v Přerově Táňa Šimečková.\nPodle ní o rozvod častěji žádají ženy a zajímavostí je, že i věk žadatelů o rozvod stoupá. Jako nejčastější důvode rozvodu bývá uváděna takzvaná rozdílnost povah a zájmů.


Cviky na boky | Plné zdraví\nMáte-li pocit, že potřebujete s vašimi boky něco udělat, protože na nich máte uloženo mnoho tuku, jste tu správně. Ideálním prostředkem pro zhubnutí, zpevnění a vytvarování boků je cílené cvičení. Jaké cviky na široké boky jsou tedy nejvhodnější a zaručeně účinné?\nKe zpevnění a vytvarování boků vám samozřejmě pomůže cvičení, nicméně velmi důležitá je také aerobní aktivita, jejímž výsledkem je právě spalování tuků. K aerobním činnostem patří běh, rychlá chůze, jízda na kole či na bruslích, skákání přes švihadlo, které je velmi účinné na stehna a zadek. Ať už si vyberete jakoukoliv činnost, vždy je nutné ji vykonávat minimálně po dobu alespoň 60 minut při nízké intenzitě. Budete-li zvolenou činnost vykonávat příliš intenzivně, tělo místo tuků bude spalovat cukry. Klasickým posilováním nezhubnete.\nPokud je vaším cílem zhubnout a vytvarovat boky, zvolte vysoký počet opakování při nízké intenzitě. K tomu nepotřebujete žádná závaží, ale jen lehké varianty cviků. Pokud ale chcete boky posílit a nabrat i svalovou hmotu, musíte zvolit maximální intenzitu cvičení ve více sériích s nízkými počty opakování. Cvičíte obtížné cviky s vysokou zátěží. Ideálním cviky na břicho boky jsou zkracovačky. Účinné pro posilování šikmých břišních svalů jsou zkracovačky, kdy vedete pohyb šikmo střídavě k levé a pravé noze. Obtížnost cviků můžete ovlivnit polohou rukou. Nejjednodušší provedení cviku je s rukama na hrudi nebo nataženýma vpřed. Nejobtížnější je provedení s rukama nataženýma za hlavou.\nKromě zkracovaček je vhodným cvičením také zvedání boků. Lehněte si na bok, paži dejte kolmo k podložce a opřete se o loket. Zvedejte střed těla přímo vzhůru tak, aby bylo celé tělo v jedné přímce. Cvik opakujte zhruba 20 až 30 x, poté vystřídejte strany. Doporučujeme také vyzkoušet boční výpady, které nejsou vůbec těžké, zato jsou velmi účinné. Výchozí pozicí je stoj s nohama rozkročenýma na šířku ramen. Pravou nohou proveďte úkrok do strany a podřepněte. Následně se vraťte do výchozí polohy a totéž proveďte levou nohou.\nŠtítky:Cviky na břicho a boky, Cviky na pas a boky, Cviky na široké boky, Cviky na štíhlé boky, Nejlepší cviky na boky\nPočet zobrazení článku: 419 Máte strach ze zubaře? Rozhodně nejste samotní! Existují ale mnozí lidé, již se ošetření svého\nIndividuální nebo týmový sport? Co dětem vybrat?\nPočet zobrazení článku: 212 Pokud vybíráte nějakou zábavu pro děti, určitě je jedno hobby, které také zvažujete – sport.


Volkswagen Maraton Praha rozhodl o nejrychlejší škole v ČR - SPORT19\nVolkswagen Maraton Praha rozhodl o nejrychlejší škole v ČR\nNejvětší běžecký projekt pro studenty středních škol, Juniorský maraton – Běžíme pro Evropu 2019, završil seriál 14 semifinálových závodů právě na nejprestižnějším maratonském závodě v ČR. Nejrychlejších 31 týmů z celé republiky postoupilo do finále a mělo možnost startovat v čele vedle elitních maratonských atletů v přímém televizním přenosu s desetitisícovým běžeckým polem v zádech. Projekt letos rozběhal rekordní počet účastníků. Téměř 3000 aktivních studentů rozdělených do 292 týmů bylo součástí nejúspěšnějšího 23. ročníku.\n1. Sportovní gymnázium Plzeň – 2:31:20\n2. Gymnázium a SOŠ Jilemnice – 2:32:35\n3. Polské gymnázium Český Těšín – 2:35:47\nBýt potřetí na startu a poprvé brát vítězství, to se na Juniorském maratonu nepodaří každému. Jenže Sportovní gymnázium Plzeň postavilo silnou soupisku a s přehledem si tak sáhlo na premiérový triumf s obrovskou převahou. Sedm kluků a tři dívky ze západu Čech – mix běžkařů, atletů a jednoho triatlonisty – zaskočili úplně všechny i díky Jakubu Karlachovi, juniorskému mistrovi republiky na 800 metrů. „Byli jsme hrozně šťastní, fotili jsme se, ale ještě jsme to nestihli ani pořádně oslavit. Možná že až půjdeme k paní ředitelce s pohárem, tak něco proběhne,” směje se osmnáctiletý student. Jako finišman podtrhl postup ze Západočeského semifinále do Prahy, ale finále už rozbíhal. S rolí startéra si poradil znamenitě a teď už se “mazlí” s trofejí.\nJen samotný start mu přinesl drobné komplikace. „Organizátoři nás upozornili, ať se při rozcvičce moc nevzdalujeme. Když jsem se rozbíhal, ztratil jsem se v uličkách Prahy a začal jsem být nervózní. Naštěstí jsem to stihl na poslední chvíli,” usmívá se čerstvý studentský mistr, který závodil společně se svou přítelkyní Terezou Sekyrovou, dcerou české vytrvalkyně Ivany Sekyrové. „Bylo to hrozně fajn. Tereza je sprinterka, takže zatím piluje rychlost. Tu teď potřebuje nejvíc, proto má na vytrvalost ještě čas,” dodává. On sám je nejrychlejší půlkař v ČR ve své kategorii a 4,2 kilometrů, které musel během štafety uběhnout, nejsou jeho výstavní tratí. „Je to docela porce, ale měl jsem štěstí, že jsme se nedávno vrátili ze soustředění v Tatrách, kde jsme nabírali i vytrvalostní objemy. Proto jsem měl natrénováno,” přiznal Jakub Karlach, který může ještě rok v JMC závodit.\nPlzeň zaskočila favorita. Před výkonem plzeňských se museli tentokrát sklonit i favorité ze Sportovního gymnázia Jilemnice, kde o deset míst v týmu šestinásobných vítězů Juniorského maratonu bývá poměrně “rvačka”. „Máme hodně dobrých závodníků. Vybíráme mezi běžkaři, atlety, biatlonisty i plavci. Takže skládáme i B tým, ale všichni chtějí být v prvním týmu. Jsou to prostě sportovci a ti mají každý trochu ego,” usmívá se jejich učitel Karel\nRandák ze školy, kterou absolvoval i čerstvý mistr republiky v maratonu a někdejší člen štafety JMC z roku 2003 Vít Pavlišta. Randák mívá pod rukama kvalitně připravené sportovce. „Někteří tvoří jádro juniorské biatlonové\nreprezentace, další jsou v klubech jako orientační běžci, nebo výborní atleti i lyžaři. Na JMC se speciálně nepřipravujeme, členové družstev se celoročně připravují v rámci svého sportu. Účast na akci dobrovolná,” říká Karel Randák, ale zároveň zdůrazňuje, že žáci mívají obrovský zájem.\n„Neuvěřitelně motivující je pro ně prostředí centra Prahy, povzbuzující diváci, společný prožitek či šance společně si užít vítězný pocit na pódiu zaplněného Staroměstského náměstí,” dodává muž, jenž je sám v pořadatelském týmu Volkswagen Maratonu Praha celých 25 let a jednou maraton sám běžel.\n“Letos nás Plzeň poměrně zaskočila. Rádi bychom příští rok vyhráli, pokud se poštěstí,” míní Karel Randák. A jako výzvu to berou také jeho jilemničtí studenti. „Zlepšil jsem se na svém úseku o víc jak minutu, škoda že jsem nebyl ve větším kontaktu. Za rok se to snad povede,” věří Tomáš Lukeš. Mohlo by už podle letošních dojmů jeho spolužáka Michaela Schütze. „Začal jsem v klidu, potom jsem běžel s Pavlištou a Homoláčem a bylo to dobré,” vypráví Jiří Chmelík z tamního sportovního gymnázia. Slyšel za sebou soupeře a svištěl do cíle Patrně nejlepší odměnu si vysloužili žáci bronzového Polského gymnázia.\nPo návratu domů do Českého Těšína totiž dostali od svých učitelů zasloužené volno. Ne proto, že v napínavém finiši skončili těsně třetí, ale především kvůli náročnému cestování do hlavního města. Zážitek z cílové rovinky na Staroměstském náměstí si budou pamatovat ještě dlouho po závodu. „Když jsem za sebou v posledních metrech uviděl sprintem běžet člena další štafety, tak jsem se trochu probral, posbíral zbytek sil a sprintem doběhl do cíle. Jsem nesmírně hrdý, že jsem mohl být součástí našeho týmu, a že jsme společně takto reprezentovali naše gymnázium,” přiznal dojatý Dawid Folwarczny.\n„Celý 10. úsek jsem běžel zatím svým nejrychlejším tempem, díky kterému se mi dokonce podařilo udělat 2 osobní rekordy,” dodal člen štafety Polského gymnázia, které je specifické i tím, že na něm studují žáci s českým občanstvím, ale polskou národností a výuka probíhá v polštině. 23. ročník Juniorského maratonu si však zapamatuje nejen slavná vítězství a těsné porážky.\nVzpomínat se bude i na 2 920 běhajících studentů po celém Česku i čtyři zahraniční školy z Kyjeva, Bělehradu, Košic a Banské Bystrice. I na Aničku Perglerovou z Gymnázia Česká, která ve finále statečně běžela první startérský úsek jako jediná dívka mezi 34 chlapci. I letošní ročník se uskutečnil za podpory hlavního patrona projektu – Zastoupení Evropské komise v České republice. Tento unikátní projekt se take koná pod záštitou Ministerstva zdravotnictví, Českého atletického svazu či Asociace školských sportovních klubů společně se všemi dotčenými městy a kraji.\nPrevious Post: Izraelská bojovnice uchvátila Prahu a má rekord\nNext Post: RunCzech projekt EuroHeroes startuje 18. května


Dva kroky od Ria. Českým basketbalistům stojí v cestě silné Srbsko – ČT sport – Česká televize\nDva kroky od Ria. Českým basketbalistům stojí v cestě silné Srbsko\nBělehrad – Už jen poslední dva kroky dělí české basketbalisty od účasti na olympijských hrách, ovšem ten příští bude asi ten nejtěžší možný. V semifinále kvalifikačního turnaje se postaví Srbsku, šestému nejlepšímu výběru podle žebříčku FIBA, který je navíc v domácím prostředí a za postupem ho požene 20 tisíc fandů v bělehradské aréně. Češi však věří, že se jim povede sportovní senzace. Přímý přenos utkání sledujte od 20:50 na ČT 2 a našem webu.\n"Bude to velké, v super atmosféře, skvělý zážitek pro nás i pro hráče," řekl trenér Ronen Ginzburg. "Víme, že pokud chceme do Ria, musíme Srby porazit. Známe Srby, každý je zná, mají opravdu velmi, velmi dobrý tým. Nemáme co ztratit. Chceme předvést to nejlepší," dodal.\nNaději Čechům dává, že Srbové v dosavadních dvou zápasech nepodávali ideální výkony. Trápil se zejména pivot Miroslav Raduljica. Celkově pak nepůsobí tak silným dojmem jako před rokem, kdy s nimi Češi svedli ve čtvrtfinále mistrovství Evropy vyrovnanou bitvu, kterou rozhodla až poslední čtvrtina, v níž Čechům došly síly a prohráli 75:89.\n"Loni na Eurobasketu jsme proti nim nesehráli vůbec špatný zápas. Bylo to 35 minut vyrovnané. Teď je to jiný zápas a může se stát cokoli. Každopádně Srbsko je jasný favorit, o tom není sporu," řekl Ginzburg.\nVýhodou Srbska je, že má 11 hráčů z NBA či Evropské ligy. Na české straně aktuálně hrají na nejvyšší úrovni jen Tomáš Satoranský s Janem Veselým. Češi ale touží poprat se o historický úspěch. Český mužský basketbal totiž byl na olympijských hrách naposledy v roce 1980, ještě v dobách Československa. A pro současný mix zkušených hráčů a talentovaného mládí jde o poslední šanci.\n"Nesmíme ale podlehnout emocím. Rozhodovat bude od začátku každá minuta, každý bod, každá obrana i útok. Chyby, co člověk případně udělá, nebude moc šance napravit. Rozhodovat budou detaily, srdce bude jedním z nich. Musíme do toho jít od začátku naplno a snažit se je překvapit," burcuje spoluhráče kapitán Jiří Welsch, který svými výkony v 36 letech dokazuje, jak moc se chce s reprezentační kariérou loučit až na olympijských hrách.\nNejvětšími hvězdami současného srbského výběru jsou rozehrávač Miloš Teodosič, který letos pomohl CSKA Moskva vyhrát Euroligu, pivot Denveru Nuggets Nikola Jokič a střelec Bogdan Bogdanovič, který je spolu s Nikolou Kaliničem ve Fenerbahce spoluhráčem české hvězdy Veselého.\nPrávě pro Veselého půjde o velmi speciální zápas, jelikož v Bělehradu žije a má k Srbsku velmi blízko. Nyní se mu splní jeden ze snů zahrát si proti Srbsku právě v Bělehradu, kde hrával za Partizan.\nPalyza pálí za tři, Češi díky němu hrají semifinále olympijské kvalifikace 7. července 2016\n"Motivace proti Srbům je pro všechny stejná, pro mě asi trošku víc. Budu se emoce snažit nějak krotit, snažit se hrát svoji hru. Budeme se do toho snažit jít naplno a ukázat, co umíme. Samozřejmě to bude těžké, jsou jeden z nejlepších týmů světa, ale dáme do toho maximum a uvidíme, co se z toho dokáže vytěžit," řekl Veselý.\nDosud atmosféra v Kombank Areně zůstávala za očekáváním a Srbové nevytvářeli očekávané peklo, dá se však předpokládat, že v semifinále již svůj tým poženou za postupem. "Když budeme hrát dobře, tak by ale naopak mohlo Srbům domácí prostředí uškodit. Pokud se dostaneme do zápasu a budeme se dlouho držet, může to na ně vyvinout nějaký tlak. Jde o to přežít úvodní čtvrtinu. Pak se může stát cokoli," věří Ginzburg.


Vyzkoušejte plnost čokoládové chuti: Tento nepečený čokoládový dort je snem každého čokoholika | Feminity.cz\nPečení bez pečení je v letních dnech velkou výhodou. A i když se slunce někdy schová, kdo by chtěl vyhřívat svůj byt či dům, zapnutou troubou. Tento dort je proto výhrou v mnoha oblastech.\nPokud milujete čokoládu, dejte tomuto nepečenému zákusku alespoň jednu šanci. Nemáte tím, co pokazit, právě naopak. Dokážete si na něm vybudovat závislost, která je nakažlivá. Její chutě jsou však upraveny tak, aby byly suroviny co nejzdravější a tělu prospěšné.\nPřečtěte si také: Osvěžující dort z bílků: Dort Pavlova si zaslouží své místo na vaší letní párty\n560 ml smetany na šlehání\n1. Do hrnce si připravíme 140 ml smetany, ve které rozmícháme Agávový sirup a postupně do ní nalámeme čokoládu. Tuto směs si nad párou zcela rozpustíme, dokud nebude čokoláda zcela jemná a rozpuštěná.\n2. Odstavíme a necháme vychladnout na pokojovou teplotu.\n3. Formu na dort si vyložíme pečícím papírem, případně vymažeme a vysypeme moukou. V případě nepečeného dortu je výhodné použít silikonovou formu, do které se nic nepřilepí.\n4. Zbylou smetanu dáme do misky, přidáme vnitřek vanilkového lusku a vymícháme na ne zcela tuhou šlehačku. Ať je vláčná a lehká.\n5. Spojíme obě směsi. Do šlehačky postupně přidáváme čokoládovou směs a promícháváme je dokud se nespojí.\n6. Naše vzniklé těsto vylijeme do dortové formy a necháme přes noc vychladnout v ledničce. Před podáváním ji můžeme posypat kakaem.\nTip: Během tohoto období můžete přidat i svěží drobné ovoce a vanilkovou zmrzlinu.\nOpékané křupavé bagetky s fíky a kozím sýrem: Pokapejte medem a neprohloupíte


Recenze lyžařského střediska Lac Blanc/Kaysersberg, ubytování a aktuální sněhové podmínky\nRecenze ze střediska Lac Blanc/Kaysersberg\nRecenze lyžařského střediska Lac Blanc/Kaysersberg od jeho návštěvníků\nKlikněte zde pro odeslání Vaší vlastní recenze ze střediska Lac Blanc/Kaysersberg\n(1) V blízkosti lokace Lac Blanc/Kaysersberg se nenachází žádná možnost k přespání, (3) široká možnost ubytování všech cenových skupin\n(1) Žádné luxusní ubytování není k dispozici, (3) pouze jeden nebo dva luxusní hotely, proto je nutná rezervace předem, (5) několik přepychových hotelů v lokaci Lac Blanc/Kaysersberg.\n(1) V lokaci Lac Blanc/Kaysersberg není žádný dětský koutek, ani jiná péče o děti, (5) středisko disponuje skvělou péčí o děti, zahrnující alespoň jednu cenově příznivou školičku.\n(1) Pouze někdy napadne dostatek sněhu k lyžování, (2) je často zavřeno, kvůli nedostatku sněhu, (3) pouze někdy je nedostatek sněhu, (4) nedostatek sněhu je velice ojedinělý, (5) v lokaci Lac Blanc/Kaysersberg je jistota sněhu dokonce i v nejslabší sezóně.\n(1) Lokace Lac Blanc/Kaysersberg je závislá pouze na přírodním sněhu, (3) je tam pouze několik sněžných děl, (5) umělé zasněžování je umístěno na všech sjezdovkách.\n(1) V lokaci Lac Blanc/Kaysersberg nejsou žádné rolby, (3) tu a tam jsou některé sjezdovky ponechány neurolbavané a ve špatném stavu, (5) všechny sjezdovky v lokaci Lac Blanc/Kaysersberg jsou rolbovány denně.\n(1) Pokud jsou špatné sněhové podmínky v lokaci Lac Blanc/Kaysersberg, budou špatné také všude poblíž, (3) do hodiny jízdy od střediska, jsou k nalezení dobré alternativy, (5) jiné lokace poblíž, na které platí ten stejný skipas, poskytují jistotu kvalitních sněhových podmínek.\n(1) V lokaci Lac Blanc/Kaysersberg jsou obvykle velice špatné sněhové podmínky, v porovnání s jinými středisky v regionu, (3) jsou tam průměrné podmínky v regionu, (5) obvykle tam panují nejlepší sněhové podmínky v regionu.\n(1) Zaměstnanci v lokaci Lac Blanc/Kaysersberg jsou neslušní a neochotni pomoci, (5) vlekaři v lokaci Lac Blanc/Kaysersberg jsou milí, veselí a ochotni pomoci.\n(1) Sjezdovky jsou nevýrazné a jednotvárné, (3) sjezdovky jsou různorodé, ale za týden se všechny projedou, (5) lokace Lac Blanc/Kaysersberg má rozmanité a zajímavé sjezdovky zahrnující lesy a vysoký alpský terén.\n(1) V lokaci Lac Blanc/Kaysersberg není žádný vhodný terén pro pokročilé lyžaře, (3) pokročilí lyžaři se začnou nudit během několika dní, (5) rozsáhlé sjezdovky pro pohodové lyžování.\n(1) V lokaci Lac Blanc/Kaysersberg není ani jeden skok, (3) středně velký snow park, o který je dobře postaráno, (5) obrovský snow park se skvělou U-rampou, skoky a se skicrossovou dráhou.\n(1) V lokaci Lac Blanc/Kaysersberg není žádná možnost běžeckého lyžování, (3) k dispozici je několik tras pro běžecké lyžování, (5) v oblasti se nachází mnoho pozoruhodných a dobře udržovaných běžeckých tras.\n(1) Žádná speciální dráha pro saně, či tobogán, (3) je tam několik tobogánů, které jsou otevřeny celkem často, (5) Lac Blanc/Kaysersberg disponuje dlouhými a dobře udržovanou dráhou pro saně, či tobogánem, které jsou vhodné pro všechny věkové kategorie.\n(1) Celkově je lokace Lac Blanc/Kaysersberg jedním z nejdražších lyžařských středisek v zemi a nestojí za ty peníze, (3) celkově reprezentuje průměrnou hodnotu, (5) celkově nabízí nejlepší hodnotu v zemi a určitě se vyplatí navštívit.


Krušné hory: Štola Johannes uzavřela sezónu s rekordní návštěvností – KLUB ČESKÝCH TURISTŮ\n5. 10. 2020 Ladislav Zoubek\nKrušné hory: Štola Johannes uzavřela sezónu s rekordní návštěvností\nTisková zpráva ze dne 5. 10. 2020\nIng. Blanka Nováková, jednatelka Služeb Boží Dar s.r.o., které o štolu pečují a provozují ji, říká: „Zájem návštěvníků byl enormní. Nejvytíženější byly prázdninové měsíce, kdy byste v limitovaných skupinách doslova nenašli žádnou volnou prohlídku ani volné místo. Lidé využívali předrezervace online, což nám samozřejmě práci usnadnilo. Chtěla bych touto cestou poděkovat našim průvodcům. Pod zemí byli denně od 9.30, od 12 znovu a poslední velký téměř 2,5 hodinový okruh na ně čekal ještě odpoledne. Nezapomeňte, že pod Kaffenbergem několik desítek metrů pod povrchem bylo i v parném létě jen 7 stupňů. „\nRekordní návštěvnost v Krušných horách byla zásluhou především Čechů. Štolu však „objevili“ také němečtí návštěvníci, zejména ze sousedního Saska, které má rovněž mnoho UNESCO památek v rámci Hornické krajiny Krušnohoří/ Erzgebirge.\nCo se bude dít v historickém podzemí nyní? Štola se po nezbytných revizních pracích, jako jsou kontroly žebříků, opravy výdřev a výztuží a dalších součástí, uzavře na celou zimní sezónu. Jedná se o významnou přírodní lokalitu – zimoviště netopýrů. Turisté a cyklisté si ovšem celoročně mohou prohlédnout exteriérová hornická díla na Kaffenbergu u Zlatého Kopce, jako jsou haldy, nebo vodní díla na Stříbrné stezce / Silberstrasse. Pro návštěvníky se štola Johannes znovu otevře v dubnu 2021.\nTěšíme se na vás zase příští rok. Vaši průvodci Štolou Johannes\nPrevious Post:Lesy ČR: Den za obnovu lesa 2020 se bohužel neuskuteční\nNext Post:KČT v České televizi


Startuje "vyCOOLse!" - Liberecký deník\nLiberec - Liberecký kraj bude hostit v následujících dvou letech dvě významné sportovní akce. Koncem ledna 2010 odstartují Hry IV. zimní olympiády dětí a mládeže ČR (ODM) pro žáky základních škol.\nZleva Kateřina Nýčová, výkonná ředitelka OV EYOWF, Radana Slaninová, manažerka marketingu EYOWF a Vanda Šulcová, koordinátorka programu vyCool se!Foto: Deník/ Miloslav Cihlář\nTato soutěž bude zároveň generálkou na rok 2011, kdy se v libereckém regionu uskuteční 10. Zimní evropský olympijský festival mládeže (EYOWF) určený dorosteneckým sportovcům.\nPřípravy obou významných událostí propojí unikátní doprovodný program, který zahrnuje aktivní pohyb, vzdělávání i zábavu. Program vyCOOL se!, který obsáhne až 40 soutěží, slavnostně odstartuje 9. září ve Vesci.\n„Název vyCOOLse! jsme zvolili vzhledem ke slovníku, jakým se vyjadřuje současná mládež,“ vysvětlila výkonná ředitelka organizačního výboru EYOWF 2011 Kateřina Nyčová. „V historii evropských olympijských festivalů mládeže je takovýto jedenapůlletý doprovodný program unikátní.“\nČestným prezidentem organizačního výboru EYOWF 2011 se stal zkušenný lyžařský funkcionář a diplomat Roman Kumpošt. Do této funkce ho na včerejší tiskové konferenci uvedl hejtman Libereckého kraje Stanislav Eichler.\n„Je všeobecně známo, že Roman Kumpošt byl prezidentem organizačního výboru lyžařského mistrovství světa 2009, ale po různých kotrmelcích byl ze své pozice předčasně odvolán. Jsem však přesvědčen, že kdyby ve své funkci zůstal, dnes by bylo v souvislosti se šampionátem o několik problematických kauz méně,“ dodal hejtman Stanislav Eichler.