Lombardie - Loreto\nITALIA. Vlaská zemì, nejslavnìj¹í, nejpøednìj¹í a nejpìknìj¹í strana Europy, regina et caput erbis et paradisus mundi, to jest královna, hlava a ráj svìta nazvaná, prvé Ausonia, Oenotria, Hesperia, nyní Italia, od Itala, krále sicilského, jest jmenovaná, jak¾ Virg. I. Aeneid. pí¹e:\nTerra antiqua, potens armis atque ubere glebae,\nOenotrii coluere viri, nunc fama minores\nItaliam dixisse, ducis de nomine gentem.\nJest Vlaská zemì dlouhá a ouzká ku podobenství nohy èlovìèí na zpùsob peninsuly ze tøí stran moøem obklíèená, k západu Alpes hory, které Franskou zemi od Vlaské dìlí, k pùlnoci Alpes hory a Nìmeckou zemi, k východu moøe Adriatské a Jonické, k poledni moøe Tyrrhenské má, okolo 700 vlaských mil, to jest na¹ich 140, dlouhá jest. ©irokosti jednostejné není, nìkde u¾¹í nìkde ¹ir¹í; kde nej¹ir¹í jest, toti¾to od moøe Ligustico u mìsta Nizza vedouc linii rovnou skrze Lombardii, marku Trevisanskou, Forum Livii a¾ k konci Istrie pøes 90, od Ostii a¾ do Peskary okolo 30 mil, a kde neju¾¹í jest, pìt na¹ich mil z¹íøi jest. Vysoká hora, Apenninus jmenovaná, ji na dvì dìlí.\nTa zemì mezi nejpìknìj¹ími a nejúrodnìj¹ími krajinami první místo má, neb jest povìtøí dobrého a zdravého a tak ka¾dého èasu temperovaného, ¾e ovotci pøíli¹ným horkem ani pøíli¹nou zimou ¹koditi nemù¾e. A proto v¹ecky vìci netoliko k potøebì a ¾ivnosti lidské ale také k rozko¹i tam se nacházejí, pro kterou¾to hojnost v¹ech vìcí za pohanstva byla ta krajina Saturnovi posvìcena, neb sou se domnívali, ¾e Saturnus jest pøíèina v¹eho ¹tìstí lidského. Zemi mastnou a ourodnou má, která v¹elijaké stromoví a byliny vonné k zdraví lidskému vydává, tam jsou veselé vr¹ky, roviny a pole, na vr¹kách stromoví v¹elijaké a ovotce, na poli a rovinách obih roste, pastvy pro dobytek hojné jsou, jezera velké, jako¾to v Lombardii Lago di Como, Lago di Garda, Lago Maggiore, v Hetrurii Lago Trasimeno, Lago Bolseno, v Laciu Lago Fucino, a øeky velké: Po neb Padus, Etsch neb Athesis, Tiberis, Rubico, Arnus, Mincius, Ticinus, Abdua a jiné, zvlá¹tì v Lombardii má. A mimo pramenùv vod èerstvých nacházejí se té¾ pramenové teplých vod k zdraví lidskému velmi prospì¹ných, nalézají se tam také v¹elijaké kovy, zlato, støíbro, ¾elezo, lazour, té¾ také køi¹tál, který se v Kalabrii na velkých horách, na kterých ustaviènì sníh le¾í, z ledu a z vody snì¾né dìlá, letního èasu, kdy¾ sníh se rozpou¹tí neb ztaje, zase pro veliké zimy zmrzne a tak se speèe a zkamení. Korály, které se v moøi z lepkosti skalní dìlají, v Kalabrii se loví. Lomové kamene tvrdého a mramoru rozlièných barev ve Vla¹ích dosti jest. Ovotce na vejbor v¹elijaké v hojnosti se nachází, jako¾to granátové jabka, pomoranèe kyselé i sladké, limouny, citrýny, jich¾ stromoví v¾dycky se zelenají a nikdy bez jablek nejsou, neb jak jedné zralé sou, dolù padají, jiné dozrávají a nové rostou; kvìt mají bílý a velice vonný, libý a rozko¹ný, nejvíc rostou v království Neapolitánským, v Ligurii a pøi øece neb jezeøe benátském, Lago di Garda jmenovaném; hru¹ky, jabka, oøechy a jiné ovotce veliké dokonalosti, zvlá¹t meruòky a bøeskve masité velké jako pìst, a místem, jako¾to v Salerno, tak jako prostøední melouny; fíky v Romanii, v Hetrurii, v Umbrii, v Campanii, Kalabrii a øecké víno v Umbrii, které se su¹í, jako i fíky, a vínem cukrem oslazeným pokropené do nádob se klade a do na¹ich krajin odsílá. Mandlùv sladkých i hoøkých velké lesy v Apulei i jinde sou, toliké¾ také i oliv v Apulei a v Otrantu, té¾ také v Kampanii, v Umbrii, v Latium, v Hetrurii a ve v¹ech skùro vlaských krajinách velké háje sou; listí obdlou¾né, ouzké jako vrba, ale u¾¹í a bìlej¹í mají. Olej z nezralých olivek se vytlaèuje a ka¾doroènì mnoho tisíc vìder do jiných zemí, jako¾ i k nám, se posílá, jemu¾ my døevìný olej øíkáme. Cypøi¹ strom vonný a vysoký, pøi vrchu toliko ratolesti maje, v vlaských zahradách odjinud pøine¹ený, a bobek, které listí vonné a zrna s poèátku zelená, a kdy¾ zralá jsou, èerná má, také v hojnosti v vlaských krajinách roste; staøí na dùvod vítìzství z ratolestí jeho sobì vìnce dìlali. Svatého Jana chléb v Neapolitánském království, bavlna v Kalabrii a v Apulii, tøtí cukrové v Kalabrii roste, kde¾to Alfonsus, král neapolitánský, dal veliké domy ustavìti, v nich se cukr dìlá. Èasu letního tøtí se øe¾e, a co se vnitø nalézá; to se vaøí a¾ do hustosti, potom v nádobách hustne a tvrdí se. ©afrán na mnohých místech má, zvlá¹tì pak v Abruzzo, krajinì u mìsta Aquilla øeèeného; jest ho taková hojnost, ¾e ka¾dého roku v tom místu se ho za ètyrydceti tisíc dukátùv prodá. Palmové stromy sem v vlaských zahradách pìkné spanilosti vidìl, ale ¾ádného ovotce nenesou; kapary, artièoky, rej¾e, pìkný len, z nìho¾ velmi pìkné plátno se dìlá, v hojnosti, a pepø v Kalabrii u mìsta Rosano roste, strom jest k jalovci podobný. V vlaských krajinách jest mnoho moru¹ových stromùv, místem i lesy, na kterých se èervíèkové, které hedvábí pøedou, dr¾í a ta listí jedí. Mana v Kalabrii letního èasu po velikém de¹ti, kdy¾ noc jasná jest, na nìkteré stromy, které sou k trnkám podobné, v noci z povìtøí padá a s listí se sbírá. Víno ve Vla¹ích velmi dobré roste, silné, lehké, sladké, mu¹katel zase sladká pití, malvazí rivola mu¹katel; hrozny velké sou, zrna veliká mají jako ¹vestka. Ty hrozny, trochu pousu¹ené a vínem s cukrem rozpu¹tìným skropené a tak do nádob vlo¾ené a stlaèené, k nám se i do jiných zemí vozí; my je rozinkami jmenujeme. O dobrotì vína vlaského také Virgilius zmínku èiní a Vlaskou zemi takto chválí:\nLaudibus Italiae certent nec Bractra neque Indi,\nHic gravidae fruges et Bacchi Massicus humor,\nHic ver assiduum atque alternis mensibus aestas,\nTo jest: Indiáni ani Braktriáni (lidé na východ) nemohou se rovnati v chvále Vlaské zemi, neb tam pole v¾dycky plné u¾itku, ovotce a obilí sou, tam to dobré víno z místa Massico øeèeného roste, tam jest v¾dy veselé jaro a podletí a ka¾dého druhého mìsíce léto, tam podvakráte dobytek bøezí jest a stromoví podvakráte ovotce nese.\nKrajiny Vlaské zemì sou tyto:\nLombardia cispadana neb Aemilia.\nLiguria neb Genuenská krajina.\nHetruria neb Tuscia, vlasky: Toscana.\nUmbria neb kní¾etství ©poletanské.\nLatium, vlasky: Campagna di Roma.\nCampania Felix, to jest ¹tastná, vlasky: Terra di Lavoro.\nBasilicata neb Lucania.\nKalabria hoøej¹í neb Magna Graecia.\nZemì Otrantská, Terra d'Otranto.\nApulia Peceutia, vlasky Terra di Barri.\nApulie Daunia, vlasky Pulgia Piana.\nAprutium neb Samnites, vlasky Abruzzo.\nPicenum neb marka Ankonitánská.\nRomandiola neb Flaminia, vlasky Romagna.\nVenetia neb marka Trevigiana.\nForum Iulii, vlasky Friuli.\nMìsta vzáctnìj¹í tìchto krajin jsou tyto: Øím, hlava svìta, pro mno¾ství bo¾ích muèedlníkùv a stolici námìstka bo¾ího svatý jmenovaný. Benátky pro svou slávu a bohatství bohaté, Neapolis pro mno¾ství kní¾at a hrabat a panstva urozené nazváno, Florencí pro pìknost a rovnost ulic, velikost palácùv a kostelùv pìkná, Bononie pro slavnou akademii uèená a té¾ úrodná, Genue pro slavnost domù a palácùv py¹ná, a Mediolán veliký se jmenuje; jiných mìst velmi mnoho a pìknì vystavených jest a samých mìst, v kterých biskupství jest a vlastnì se citta, to jest mìsta jmenují, nachází se okolo 300. Akademie jsou tyto: v Padui, Bononii, v Pavii, v Sienì, v Peruzzu, v Pisis, v Taurinu, v Salernu, v Øímì, v Benátkách, v Neapoli, v Ferrarii, v Firmo, v Maceratì. Vlaská zemì jest poddána mnohým kní¾atùm a obcem.\nLOMBARDIA, jak svrchu dotèeno, od hor Alpes se zaèíná a jest dvojí, jedna Lombardia cispadana neb Lombardia di qua dal Po, to jest s této strany øeky Po, a druhá, o které nyní psáti budu, Lombardia di la dal Po, to jest s druhé strany Po od Vlachùv se jmenuje. Tato krajina, nejpìknìj¹í a nejbohatìj¹í Vlaské zemì, jest rovná, ourodná na obilí a ovotce a v¹ech vìcí hojnost mající. Mìsta veliká a slavná v ní sou, jako¾to Mediolán, Brixia, Mantua, Bergamo, Cremona, Lodi, Crema, Pavia, Novara, Como. Jezera znamenitá a velká, toti¾ jezero Lago Maggiore, jezero Komenské, Lago di Como jmenované, jezero Benátské, Lago di Garda, jezero di Isse, jezero di Ider a jezero di Lugano. Øeky, které lodi nésti mohou, tyto jsou: Po neb Padus nejpøednìj¹í, Adda, Sencia, Mincius, Olius. Pod jménem této Lombardie obsahuje se díl Monferrato, krajiny nále¾ející kní¾eti savojskému. Pøední mìsta jsou: Turino, Osta, Vercelli. V té krajinì Lombardské, jako i jinde ve Vla¹ích, mnoho voslùv mají, kteøí obilí a jiné potøebné vìci, kde zapotøebí jest, nosí, jak¾ z tohoto vymalování porozumí¹. A ji¾ po vypsání Vlaské zemì a krajiny Lombardie k cestì na¹í se navrátím.\n7. dne ledna mìsíce s pøevysokých hor Alpes sme sjeli, skrze pìkné a veselé mìsteèko Piur (kde¾to kupci Wartemannové té¾ Franchi své paláce nákladnì vystavené mají) a skrze mìsto Chiavenna jeli a na noc do mìsteèka Nola pøi jezeru Komenském le¾ícího pøijeli. 8. dne mìsíce ledna po vysokých horách a pøíkrých skalách nad jezerem Komenským (jeho¾to vypsání málo doleji jmíti bude¹) sme jeli, k øece Adda, která¾ odtud nedaleko do jezera vpadá, pøijeli a vedle ní jedouc, po pravé ruce sme nechali znamenitý a nedobytý zámek neb pevnost Castel del conte de Fuentes jmenovanou, kterou¾ tý¾ hrabì de Fuentes na pomezí valtellinském k ruce králi hi¹panskému nedaleko od øek Addy a jezera Komenského vystavìti dal a tudy pas ©vejcarùm a Benátèanùm zavøel.\nDále jedouc sme do údolí Valle Tellina jmenovaného pøijeli. Údolí Valtellinské mezi pøedními Europy se poèísti mù¾e, velmi pìkné a veselé a v nìm velmi mnoho, aè nevelkých mìst a mìsteèek jest, sto tisíc du¹í neb lidí obsahuje, jest z¹íøi místem pùl, místem také celé vlaské míle, s obou stran velmi vysoké hory a vrchy sou, a plné po pravé stranì k pùlnoci ¹tìpí neb hájùv ka¹tanových a po levé stranì k poledni vinic velmi pìkných, kde¾to dobré èervené víno valtellinské roste, které se a¾ k nám do Èech vozí. Mezi tìmi vrchy jsou pìkná luka a pole a prostøedkem øeka Adda velmi rybná (v které bývají pstruhy velikosti zdej¹ích lososùv) teèe. Mìsta pøednìj¹í tato jsou: Sondrio, Bormio, Morbegna, Tirano. Jedouc tím oudolím, k nové pevnosti v jednom ouzkém pasu pøi øece Adda, kterou ©vejcaøi proti pevnosti hrabìte de Fuentes stavìjí, sme pøijeli, dále skrze mìsteèko Trauna jeli a u veèer do mìsta Sondrio pøijeli. Jest pøední mìsto toho údolí Valtellinského a v nìm gubernátor neb správce bydlí. Nad mìstem na vysokých vr¹ích tøi zámky jsou. 9. dne mìsíce ledna v Sondrii jsme zùstali: 10. ledna skrze mìsto Morbegna, které dìlí Bitto øeka, jedouc s západem slunce tým údolím a¾ k øece vý¹ dotèené Adda, té¾ kdy¾ ji¾ slunce zapadalo, na lodí sme vstoupili a po øece dobrou míli vlaskou jedouc na jezero Komenské, neb tu tá¾ øeka do jezera vpadá, a po jezeru do mìsteèka Giera; kde¾to se kní¾etství Mediolánské zaèíná, pøijeli. To kní¾etství Mediolánské, od hlavního mìsta Mediolánu tak jmenované, 300 mil vlaských, to jest ¹edesát na¹ich vùkol obsahuje, ka¾doroènì 800.000 zlatých dukátùv dùchodù vyná¹í, nále¾í králi hi¹panskýmu, který¾to tam svýho gubernátora má, který¾ také nejvy¹¹írn hejtmanem nad lidem jeho jest, toti¾ nad 3000 pì¹ích a 1000 rejtharuv ©panìlùv a 600 jízdy, která pro obhájení té krajiny ustaviènì v Mediolánì pozùstává. 11. dne mìsíce ledna nemoha na koních jeti pro zlé, ouzké a nebezpeèné po skalách nad jezerem le¾ících cesty, tak¾e i pì¹ky jest stra¹livo tudy jíti, sem v tém¾ mìsteèku Giera dvì lodi najal, jednu pro nás a druhou pro konì, a po tém¾ jezeru Komenském k mìstu Como sem cestu pøed sebe vzal.\nComo jezero, kterého¾to vymalování tuto má¹, v Lombardii le¾í, zdýli 60 vlaských mil, to jest dvanácte na¹ich, z¹íøi pak vlaských 4 mil, místem také u¾¹í, horami a vrchy jest obklíèeno, na nich¾ nejvej¹ háje ka¹tanové, vprostøed vinice a háje olivové, nejdoleji lesy jsou. Ryb hojnost má, obzvlá¹tnì pstruhùv velmi velikých a míkùv. Mìsteèek a zámkùv z obojí strany jezera na bøehu mnoho se spatøuje, a tak, jak vej¹ praveno, okolo dobrého snídaní na lodí z Giery sme vyjeli, jsouce jezero pokojné na pravé ruce ètyry míle vlaské od Giera zámek a mìsto Gravedona nechali, té¾ z obojí strany jezera jiných mnoho mìsteèek a zámkù. Po západu slunce pøijedouc mezi velké skály, kde¾to jezero ouzké jest a místo nebezpeèné veliký vítr vál a jezero se velmi bouøilo, tak¾e nám hrubì veselo, zvlá¹» ve tmì mezi tìmi velikými horami a hroznými skalami, nebylo. Na tìch skalách jsou tøi kostelíky svatého Mikulá¹e, neb obyèejnì v místech nebezpeèných kostelíky tého¾ svatého bejvají. Ve dvì nebo tøi hodiny na noc sme do jedné hospody pøijeli a tu poveèeøíc zase sme na lodí vstoupili a asi ve dvì neb tøi hodiny pøede dnem do mìsta Como pøijeli. Como mìsto v místì velmi veselém na zpùsob pùlmìsíce vedle jezera le¾í.\nPinguis ager Comum collesque lacusque perornant.\nS druhé strany k poledni pole veselé a na v¹ecky vìci úrodná má, k tomu povìtøí zdravé. Mìsto jest dobøe vystavené a kostel blahoslavené Panny Marie velmi pìkný, v¹ecken mramorem okrá¹lený, a zámek pøi mìstì starodávný. 12. dne mìsíce ledna sme do slavného mìsta Mediolánského pøijeli.\nMediolán mìsto veliké a mocné, v pìkné a veselé rovinì polo¾ené, mezi nejvìt¹íma mìsty v¹í Europy mù¾e poèteno býti, tøikráte sto tisíc lidu v sobì, a v okr¹lku svém deset vlaských mil obsahujíc.\nUrbs Mediolanum magna est, populosa potensque.\nMìsto okrouhlé a vùkol nìho pøedmìstí na zpùsob velkých mìst veliké, pevnými cihelnými zdmi a ba¹tami obehnané jest, pøíkopy neb canales okolo mìsta i pøedmìstí vodou naplnìné tekou, po kterých odev¹ad profanty a v¹elijaké jiné potøeby na lodích pøiplavují, tak¾e v¹ech vìcí dostatek se tam nachází za mírné peníze.\nEst Mediolani mira omnia copia rerum,\nIngenia, antiqui mores: tum duplice muro\nAmplificata loci species, populique voluptas,\nTempla palatinaeque arces opulensque moneta.\nPøi mìstì mezi branami Komenskou a Vercellenskou jest nepøemo¾ený zámek Porta Joviae jmenovaný, velikosti nìjakého mìsta, neb své ulice, placy a krámy rozlièných øemeslníkùv má a jednu vlaskou míli vùkol obsahuje, a tak zdmi, ba¹tami, vì¾emi, pøíkopy zpevnìný, a v¹elijakou municí a profanty opatøený, ¾e se za nejpøednìj¹í pevnost celý Europy poèítá, a mocí lidskou nikdy vzat a dobyt není. Na zdech a ba¹tách ústavnì 300 velkých kusù støelby stojí, které koule 800 Iiber ztí¾i vymítají.\nStavení jak v mìstì tak i v pøedmìstí pìkné a velice nákladné, jak duchovní tak svìtské jsou; a a» od duchavních zaènu. Pøednì hlavní arcibiskupskej kostel, il Domo jmenovaný, s takovým nákladem a mistrovstvím ustavený, tak¾e málo kostelù v svìtì jemu se rovnati mohou jak v velikosti a v mistrovství, tak vzáctností mramoru v¹elíjakého, neb netoliko vnitø i zevnitø kusy s tabulemi bílého mramoru se stkví, ale také pøedivnejmi mramorovými obrazy s velikým mistrovstvím vytesanými jest ozdoben. V kostele uhlídá¹ mramorové sloupy neb pilíøe nesmírné velikosti osmihranaté, na kterým klenutí stojí. Kopula neb vì¾e vprostøed kostela vysoká jest, s ní¾ jsem celé mìsto spatøil, a pøepìknému jeho v rovinì polo¾ení a velikosti nemálo se podivil. Jest kopula vì¾e okrouhlá jako bánì, vnitø prázdná, nepøezdìná jako jiné vì¾e, obyèejnì vprostøed kostelùv, tak¾e zdùly kostelu a¾ na horu nejvej¹ té bánì vidìti se mù¾e. Zevnitøní zpùsob spatøiti mù¾e¹ pøi vymalování kostela loretánského a pro lep¹í vyrozumìní té¾ vnitøní zpùsob tuto sem daI polo¾iti. Vprostøed kostela a té kopuli blahoslavený Karel Borromeus kardinál a tého¾ kostela arcibiskup svatého ¾ivota, pochován jest, pøi jeho¾to hrobì mnohé divy Pán Bùh pùsobiti ráèí. V té kopuli spatøuje se høeb ¾elezný, jeden z nich, kterými Pán Kristus k køí¾i pøibit byl, od cisaøe Theodosia do Mediolánu pøine¹ený.\nDruhý kostel starodávní svatého Ambro¾e (kde¾ tìlo jeho pod jedním oltáøem pohøbeno jest, ten oltáø jest draze plechy zlatými oblo¾ený a perlami a drahým kamením okrá¹lený, 28 tisíc korun jej ¹acují) prvé se v nìm králové øím¹tí korunovávali.\nGiunti a Milano cosi volsi vedere\nA Sant'Ambrogio dove s'incorona\nQual dela Magna e Re se n'ha`l podere.\nVprostøed jest kopula alla mosaica, to jest mosaickým dílem vysazovaná. To vysazování, o kterém zaèasté v této mé knize praveno bude, takto se vypisuje: jsou kousky mramorové, sklenné, døevìné, rozlièných barev, která se, pro vyznamenání v¹elijakých figur v hromadu spojují, jak kde toho potøeba ukazuje, jako by nìjaké malování bylo. Takového díla máme pøíklad na hradì Pra¾ském, na kaple svatého Václava, zevnitø proti Jeho Milosti Císaøské kuchyni jest poslední soud podobným zpùsobem vysazovaný. V kostele tom na kamenným sloupu jest povì¹ený mìdìný had z té mìdi slitý, z které byl onen od Moj¾í¹e ®idùm na pou¹ti udìlaný, pøed kostelem jest loubí s kamennými sloupy, kde¾to svatý Ambro¾ svatého Augustina pokøtil a spolu tu píseò Te Deum laudamus, Tì Boha chválíme, slo¾ili, jako¾ je¹tì napsáno jest tìmito slovy:\nHic beatus Ambrosius babtisat Augustinum, Deodatum et Alipium, hic Ambrosius incipit Te Deum laudamus, Augustinus Te Dominum confitemur.\nPøi tém¾ kostele jest slavný a znamenitì vystavený klá¹ter, ètyry velké placy má a vokolo stavení loubí na pìkných kamenných sloupích a nìkteøí ten klá¹ter stavení tomu hi¹panskému S. Laurentio in Escuriali pøirovnávají.\nKostel svatého Franti¹ka té¾ starodávní. Pøede¹le tu bylo místo popravní a za onìch pohanskejch císaøùv v èas protivenství znamenitý poèet køes»anùv, Bo¾ích muèedlníkùv, na tom místì krev svou pro Pána Krista vylil, tak¾e není místa, které by nebylo krví muèedlníkùv pokropeno. Kostel jmenovaný Santa Maria di S. Celso. Pøed kostelem jest plac z bílého mramoru, s kvìty èerného mramoru vysazovaný, a vokolo placu kamenné loubí. ©tít kostelní jest té¾ mramorový s pìknými figurami a kvìty vysazovaný. Bránu kostelní ètyry mramorové sloupy dr¾í, nad branou pìkný mramorový obraz Zvìstování Panny Marie s tìmito slovy: Verbum caro factum est. Kostel ten pøepìkný jest, se zlatem draze a s pìkným malováním ozdobený. Kopulu neb vì¾i vprostøed kostela má a v ní ètyry mramoroví andìlové jako by ji zdr¾ovali, a po pravé stranì velkého oltáøe spatøuje se oltáø Panny Marie; archa jest z hebanového døeva èerného se dvìma støíbrnými sloupy, vprostøed archy obraz Panny Marie z bílého mramoru. V té ar¹e chová se pobo¾ný obraz panny Marie, pøi kterém¾ se mnozí divové dìjí. Kostel svatého Vavøince starodávní, prvé Herkulesovi od Maximiana, císaøe pohanského, vystavený, pøi kterém¾ byl císaøský palác, z nìho¾to ji¾ rozboøeného ostatkové, toti¾ ¹estnácte sloupùv, a¾ posaváde se spatøují, neb tý¾ císaø v Mediolánì svou residencí mìl, jako¾ i jiní císaøové: Trajanus, Nerva, Adrianus a jiní. Kostel jezovitský S. Fidelis v novì vystavený, tam jest byl pohøeb kní¾at mediolánských z rodu [...] Kostel Panny Marie gratiarum, tam jest kapla vlaským dílem ustavená a pøedraze barvami a zlatem ozdobená a okrá¹lená. Kostel svatého Jana in Goga, tam jest epitafium Barnabae Sfortiae. Jiných kostelùv farních jest devadesáte ¹est a klá¹terùv devadesát. ©pitál bohatý a veliký v mìstì jest, dùchodu roèního osmdesáte tisíc korun se mu schází, nemocných ustaviènì pøes tøi sta, èeládky, kteøí nemocným posluhují, sto, knì¾í dvanáct, doktorùv osm vychovává, majíc svou zvlá¹tní apatyku, na ulici má dlouhé loubí se tøidcíti kamennými sloupy. Ven z mìsta za branou vejchodní jest ¹pitál pro morovým povìtøím naka¾ené, lazareto jmenovaný, ètverhraný, velmi veliký jest; dvì stì osmdesáte ¹est komùrek pro naka¾ené má, vprostøed veliký plac neb zahrada jest. Co se dotejèe svìtského stavení, to celé mìsto jest velikými nákladnými paláci a domy, v¹e od kamene, kní¾at pánùv a mì¹tanùv mediolánských velice ku podivu ozdobené. Palác královský, kde gubernátor bydlí, jest velmi veliký a ètverhraný. Pøi bránì guardie ¹panìlská zùstává, mimo gubernátorovou ¾ivotní guardii nìmeckou, která pøed pokojem jeho vartuje. Arcibiskupský palác jest té¾ veliký a z nìho a¾ do velikého kostela cesta pod zemí klenutá, vedle nìho palác kanovníkùv z ¹tukového ètverhraného kamene, palác té¾ de Marini z ¹tukového kamene velice nákladný, kterému rovného v Mediolánì se nenachází, a ka¾dý král mohl by v nìm bydleti a na nìm pøestati. Jiný paláce pøednìj¹í jsou tyto: pánùv Borromeùv, markrabìte de Cusano, markrabìte Caravaschi, i pánùv Sfortia, obecní palác del la Ragione jmenovaný z pìkného bílého ¹tukového kamene s obrazy mramorovými ozdobený. Naproti nìmu jest Piazza de'Mercanti, kde se kupci shroma¾ïují a o své vìci jednají; jest ¹iroké loubí jako nìjaká velká sínì neb palác na velkých kamenných sloupích. Nedaleko od hlavního kostela jest starodávní vì¾e vysoká, jmenovaná Torre del Imperatore, to jest císaøská vì¾e, a nedaleko odtud brána v ulici, na který ku památce blahoslaveného Karla Borromea, arcibiskupa mediolánského vej¹ dotèeného, sou tyto ver¹e napsány:\nAmbrosius renovat, renovat quoque Carolus urbem:\nUrbis uterque parens, orbis uterque decus.\nV mìstì kní¾at, hrabat a panstva vzáctných rodù nemálo se nachází. Mì¹tané bohatí jsou a velmi pìknì v ¹atech, zvlá¹tì pak ¾enské pohlaví, se nosí. Mediolánský habit tuto vymalovaný má¹. Øemeslníkùv v tom mìstì v¹elijakých a rozlièných velmi mnoho se nachází, kteøí taková díla dìlají, ¾e s tì¾kem v celé Europì se co podobného najde, odkud¾ vlaské pøísloví vze¹lo: Kdo by chtìl Vlaskou zemi opraviti, obnoviti a vzdìlati, ¾e musí Mediolán zkaziti, aby øemeslníci tého¾ mìsta své øemeslo a mistrovství do jiných mìst pøenesli. Nedaleko od brány orientálské neb vejchodní jest starodávní èeská památka, toti¾to kamenný sloup, na nìm té¾ kamenný lev, a to na památku, kterak Èechové pøi oble¾ení Mediolánu od císaøe Fridricha Barbarossy, pøitáh¹e k tému¾ císaøi s kní¾etem svým Vladislavem, který¾ tu pøi Mediolánu titul a korunu královskou od císaøe pøijal, jedné noci bránu mìstskou zlezli a a¾ na to místo, kde ten kamenný sloup postaven jest, se dostali, a vysekav¹e bránu, s velikou koøístí a bohatstvím se do le¾ení svého zase navrátili. Za branou jest královská mar¹tal, kde¾to se spatøují pøepìkný konì ¹panìlský, napolitánský, polský, turecký.\n21. dne mìsíce ledna sme z Mediolánu vyjeli, skrze Binasco mìsto jeli, po levé ruce slavný a velice nákladný kartouzský klá¹ter La Certosa vidìli. Kostel jest z mramoru stavený, oltáø z slonové kosti, dùchodùv dvadceti pìt tisíc korun má; okolo nìho jest na ètverhraný zpùsob zed, starodávní, ka¾dá strana pìt vlaských mil zdýli, byla prve vobora Jana Galeza, kní¾ete mediolánského; a ten den sme do mìsta Pavie pøijeli.\nPavia neb Ticinum, mìsto za starodávna tak jmenované, povìtøí velmi zdravého jest, v nìm uèení neb universitas vzne¹ená, od císaøe Karla Ètvrtého vyzdvi¾ená, a dvì koleje pro ¹tudenty, jedna od pape¾e Pia Pátého, a druhá od Karla Borromea, kardinála, velmi nákladnì vystavená, jako by nìjaké kní¾etcí stavení bylo. Zámek v mìstì k pùlnoèní stranì jest. Øeka Ticinus vedle mìsta teèe a pøes ni kamenný jest most, ve Vla¹ích nejpìknìj¹í, a na nìm støecha na 100 kamenných sloupích. Pole okolo mìsta velmi ourodné sou, odkud¾ se Pavia zahrada mediolánská jmenuje.\n22. dne mìsíce ledna asi deset mil od Pavie v Pangarino, zámku biskupa pavienského, sme se pøes øeku Po pøeplavili. Padus, Po neb Eridanus, øeka ve Vlaský zemi nejpøednìj¹í a nejvìt¹í, na jedné hoøe, Vesulus jmenované, v krajinì Piamonte svùj zaèátek má, a skrze Lombardii a Romanii jdouc a tøidceti jiných øek k sobì pøijímajíc, do moøe Adriatského na sedmi místech sedmery prameny vpadá. Chtìjí tomu, ¾e tato øeka Po velmi podobná øece egyptské Nilu jest a ¾e by v celé Europì (krom Dunaje) vìt¹í nebylo, o ní¾ Lucanus:\nAegypti Lybicas Nilus stagnaret arenas,\nZa tou øekou druhý díl Lombardie se zaèíná. LOMBARDIA CISPADANA, od Vlachù s této strany øeky Po øeèená, jest krajina velmi pìkná, veselá, úrodná, obilí, v¹elijakého ovotce, zvlá¹t fíkùv, vína, oleje v hojnosti pøiná¹í. Mìsta v ní pìkná sou: Placencí, Mutina, Reggio, Mirandula. Øeky Panarus, Secia, Lencia, Parma, Tarus, Trebia. Pod jménem této Lombardie obsahuje se kní¾etství Montferrato. Kní¾eti mantuanskýmu nále¾ející mìsta pøednì: Casal S. Vas, Alba, Aique, S. Damiano, S. Salvatore, Monte Calvo, Fubino, Castaneola, Ponstura, Niza etc.; a kní¾eti savojskému nále¾í Asti, Chier, Valenza a markrabství Saluzzo. A je¹tì ten den sme u mìsta Voghera pøes kamenný most a u mìsta Pontecuro pøes druhý jeli a tu v tém¾ mìstì noclehovali. 23. ledna skrze mìsto Tortona jedouc, kde¾to nad mìstem na vysokém vrchu jest zámek; a tu se hora Apenninus jmenovaná zaèíná, která¾to velmi vysoká jest a tuto svùj poèátek majíc a Vlaskou zemi na dvý dìlíc, od Venosy v Apulii jeden díl k Brindisi a druhý díl skrze Kalabrii a¾ k moøi Sicilskému se vztahuje. Skrze Serravalle sme jeli, le¾í v jednom ouzkém pasu, pøi øece nad mìstem zámek neb pevnost na velkém vysokém vrchu krále hi¹panského jest, a ten den jsme do mìsta Cavi pøijeli. Tu k nám do hospody podesta neb gubernátor tého¾ mìsta s jinými pøedními osobami pøi¹el a dle poruèení pøísného sobì od vrchnosti své daného na kund¹afty se vyptával, v domnìní nás majíc, ¾e z tìchto krajin, kde¾ na ten èas morové povìtøí trvalo, sme (jak¾ sme byli), ale my, ¾e z Prahy sme, zatajili, ale z Inn¹pruku mìsta, odkud¾ sme vysvìdèení mìli, býti sme se pravili, sic by nás byli arestýrovali a v nìkteré samotné místo (abychom, jak oni øíkají, vykonali la quarantana a za ètyøidceti dní tam zùstávajíc vyvìtøili) poslali, tak sme je pìknì odbyli, ¾e vlídnìji ne¾ Benátèané, jak¾ dole dolo¾ím, s námi zacházejíc od nás odpu¹tìní vzali a hospodáøi, aby nás dobøe choval, poruèili. Na vysokém vrchu ku podobenství Seravalle pevnost obce Genuenské jest, neb se tu panství té¾ obce a krajina Liguria zaèíná.\nLIGURIA krajina mezi horou Apenninskou, moøem Genuenským a øekami Varus a Macra le¾í. Krajina na vìt¹ím díle hornatá, se v¹ech stran vysoké skály, obzvlá¹tnì pak pøi moøi má, toliko ouzké pasy a cestky moøem a skalami pozùstávají. Místem dosti úrodná jest, u mìsteèka Tabia pøednì dobré víno roste, Apiano øeèené, které se malvazímu rovnati mù¾e. V mìstì Diano tak jmenovaném oliv velká hojnost se nachází, z kterých do osmnácti neb dvadcíti tisíc lák baril neb vìder vytlaèují; místem hojnost pomoranèí, limounùv, citronùv, obzvlá¹tnì pøi moøi v tìch ouzkých místech a pasích, se nachází. 24. ledna jsme skrze mìsteèko Ottagio a druhé Pontedecimo jeli velmi zlými, pøíkrými a snìhem zavitými cestkami pøes hory Apenninus, a pøejev¹i ji, sme do mírnìj¹ího a teplej¹ího povìtøí (neb hned od Sondrie a¾ do Mediolánu sme a¾ k Genui veliké snìhy a zimy mìli, co¾ od mnoha let ve Vla¹ích nebylo) a do mìsta Genue pøijeli.\nGenue, hlavní místo Ligurie, na bøehu moøském mezi dvojím oudolím pod horami Apenninskými v místì velmi veselém, pìkném a pøíle¾itém (tak¾e branou Vlaské zemì se jmenuje) le¾í. Mìsto jest lidné, velmi bohaté a ku podivu slavnými, velikými a nad míru nákladnými domy a paláci tak okrá¹lené, ¾e v¹ecka jiná mìsta Vlaské zemì a snad i celé Europy v tom pøevy¹uje. A pro tak bohaté a nákladné stavení Genua superba, to jest Genue py¹ná, jméno dostalo.\nDivitias Iani urbs et celsa palatia iactat.\nObyvatelé mìsta takové bohatství svým vechslem dostávají, ¾e bohat¹ích v celé Vlaské zemi se nenajde. Habit mu¾ský se od jiných mìst nedìlí, ne¾ ¾enský tuto sem vymalovati dal. Díl mìsta na rovinì a díl na vr¹ku jest, zdmi a ba¹tami kamennými a guardií nìmeckou, pìti sty dráby, kteøí na ba¹tách a v branách mìstských ústavnì vartují, dobøe opatøené, v okr¹lku svém ¹est vlaských mil má, ulice ouzké a domy velmi vysoké sou, neb pro ouzkost místa navej¹ stavìjí a jako nìjaké vì¾e zdají se domy býti. Pro tu ouzkost ulic ¾ádných vozù v mìstì neu¾ívají, ne¾ místo vozùv se v senftách nosí, jak z tohoto vymalování poznati moci bude¹. Vprostøed mìsta jest arcibiskupský kostel svatého Vavøince; ¹tít kostelní, díl kostela a schody pøed kostelem z bílého a èerveného mramoru jsou, vnitø jest sloupy a obrazy mramorovými ozdobený, v kaple svatého Jana Køtitele nad oltáøem popel neb prach z tìla svatého Jana Køtitele se chová.\nDruhý kostel svatého Jakuba na zpùsob øímského kostela svatého Petra vlastnì vystavený, ètyry men¹í kopule neb vì¾e jako bánì okrouhlé po stranách a vprostøed kostela jedna vìt¹í se spatøuje. Tøetí kostel svatého Matìje; v kùru jsou historie mramorové patriarchùv, sybil etc. Jiné kostely pro krátkost mlèením pominu. ©pitál v mìstì velký a bohatý jest, ústavnì v nìm tøi neb ètyry sta nemocných obojího pohlaví najde¹, o kterém jest toto naøízení pamìtihodné, ¾e ka¾dý, kdo poøízení k¹aftovní o statku svém èiní, jest povinen k tomuto ¹pitálu nìtco odkázati, jináèe takové poøízení ¾ádné moci míti nemù¾e. Paláce a domy, obzvlá¹tnì v Nové ulici, Strada Nuova øeèené, a pøi portu neb bøehu moøském té¾ ven z mìsta na dvì vlaské míle k svatému Petru in arena se vztahující, jsou velmi (jak¾ svrchu dotèeno) nákladnì na zpùsob kní¾etcích neb královských palácùv stavené, jako¾ pøednìj¹í jsou tyto: palác kní¾etcí je¹tì na místo nedostavìný; v tom bydlí kní¾e genuenský, který jen dvì lítì v svém kní¾etcím dùstojenství trvá; pøi nìm obecní plac, Piazza della Signoria jmenovaný, vokolo nìho nìmecká varta své domy a lozumenty má. Palác Antonia Dorie z ètverhraného kamene ¹tukového a jiné paláce pánùv z tého¾ rodu, paláce pánùv ©pinulùv, palác Palavicina, palác pana Ruere a naproti arcibiskupskému kostelu jeden palác velmi vysoký z bílého a èerného mramoru. Jiných palácù a slavných domù jest bez poètu.\nPøi mìstì jest slavný a vzne¹ený port neb stanovi¹tì lodí a u nìho pro bezpeènost ¹ífùv mola tak po vlasku jmenovaná, to jest jako nìjaký taras aneb bøeh vysoko nane¹ený neb nasypaný, kamenem a¾ do moøe vyzdìný, v tom kruhy ¾elezné, olovem zalité jsou, k nim¾ lodí na provazy pøivazují. Vprostøed té moly jest kamenná vì¾e a blí¾e mìsta brána kamenná, u ní ba¹ta jako nìjaká pevnost, v ní¾ varta zùstává s nìkolika kusy pro ochranu portu. A tu blízko jest kaplièka, do které¾to v èas velíké bouøe knì¾stvo z velkého kostela, nesouc popel neb prach z tìla svatého Jana Køtitele, o kterém svrchu zmínku sem uèinil, s procesí chodí, Pána Boha za ukrocení jeho hnìvu prosí, co¾ k veliké platnosti bývá, a ta hrozná bouøe moøská pøestává, co¾ èasto zku¹eno jest. Pøi té mole vidìl jsem do padesáti velmi velikých náví neb velkých lodí na provazy pøivázaných, tak¾e jsou svýma plachtami a mastbaumy zdaleka k nìjakému mìstu s vysokýmí vì¾emí podobné. Mezi nimi jedna nejvìt¹í byla, Torre jmenovaná, ètyrydceti tisíc korun stála, k ní¾ sem se na malé lodi dovézti dal a spatøiv¹e v ní v¹ecka místa a kouty, její velikosti jsem se nadiviti nemohl, neb sem nikdá vìt¹í nevidìl. Ty lodi na vìt¹ím díle z Nydrlantu byly, jich¾to kontrfekt vej¹eji na první stránce a habit marináøù holandských tuto sem polo¾iti dal. Po pravé ruce té moly pøi bøehu v moøi jest ¹est tarasù neb bøehù vysokých, podobnì jako mola kamenem vyzdìných, vlasky ponty neb mosty se jmenují, pøi kterých¾ v¹elijaké kupectví jak z mìsta do náví, tak z náví do mìsta ládují. Dáleji k pùlnoci jest místo, kde bárky, a vedle ného jiné místo, port, zdi obehnaný, kde galery stojí, tehdá¾ jich v tom portu ètyrmecítma bylo; na takovou ka¾dou galeru do tøinácti tisíc korun nalo¾iti se musí. Pro lep¹í vyrozumní tuto (na druhé stránce) ji vymalovanou má¹, blízko odtud spatøuje se arsenál, to jest místo, kde se lodí dìlají, tam jest pìkná laura z rozlièných moøských vìtcí.\nNaproti portu na jedné kamenné skále, která se do moøe jako nìjaké promontorium táhne, jest laterna, vì¾e vysoká, na které ka¾dou noc svìtlo se pálí, kterým by se náve neb lodí, po moøi se plavící, spraviti mohly. Ta vì¾e ji¾ ven z mìsta na kamenné skále; tøi sta ¹edesáte ¹est stupòù má a z ní velmi pìkné na mnoho mil na moøe vyhlídnutí; nejvej¹e jest veliká sklenná lucerna vokrouhlá, v okr¹lku svém do dvacíti loket majíc, sedm loket ¹íøky a deset loket vej¹ky, v té lucernì tøidceti lamp jest, které v noci se rozsvìcují a svìtlo na mnoho mil vydávají, kterou¾to vì¾i ní¾eji pro lep¹í vyrozumení vymalovanou má¹.\nJdouce odtud k mìstu pøed branou svatého Tomá¹e jest pìkný palác kní¾ete Doria, v jeho v gvardarobì znamenité vìci sme vidìli, jako stoly støíbrné a drahým kamením vykládané, drahé porcelány, té¾ nádobí køi¹tálové, které ¹edesáte tisíc korun stojí, jednu samou mìdìnici a umyvadlo ¹estnácte tisíc ¹acují. Pøi palácu jest veselá zahrada, v ní pìkné fontány neb laury, rozko¹né stromoví a v¹elijaká jiná okrasa. Palácùv jiných nákladných na pøedmìstí v¹udy vùkol mìsta, té¾ velice pìkných zahrad s pìknýma laurami, obrazy kamennými, domy strunìnými, kde se rozlièné ptactvo chová, stromovím rozlièným se v¹í panskou zvolí a rozko¹í jest velmi mnoho, jako¾to palác pánùv Negrùv, Parodesùv, Palavièinùv, Saluzzùv a jiných. Toliké¾ i mnohé pìkné kostely, jako S. Maria incoronata, Panny Marie korunované jmenovaný, kde¾ jest pobo¾ný obraz Panny Marie, pøi kterém se mnozí divové dìjí, a léta 1591, jsouce v mìstì veliký hlad a nedostatek chleba, mì¹tané slib blahoslavené Pannì Marii uèiníc, s procesí s velikou pobo¾ností do tého¾ kostela ¹li a hned potom dvì stì devaténácte nydrlandských lodí, obilím naládovaných, k portu, pøistály. Kostel svatého Bartolomìje, v nìm¾ se chová plena neb roucha, na které Pán Kristus svùj oblièej vlastnì králi Abagarovi vytiskl. Zevnitø na ar¹e jest obraz vymalovaný z tého¾ oblièeje s tímto nápisem: Abagarus inscripsit, Christe Deus, qui in te sperat, spe non excidit sanitatem adeptus.\n28. dne mìsíce ledna sme z Genue vyjeli a k východní stranì se obrátili (který¾to díl Ligurie se Rivera di Levante jmenuje, jako¾ naproti druhý díl k západní stranì Rivera di Ponente) a ten den do mìsteèka Nervi vedle moøe le¾ícího pøijeli, kde¾to mnoho pìkného pomoranèového a limounového ¹tìpí jest a pøednì dobré artichiochy rostou. To místo znamenitou chválu má a za klínot v¹í Ligurie se poèítá pro mírnost povìtøí, rozliènost kvítí, dokonalost ovotce, veselost a rozko¹ místa a polo¾ení, neb tam nikdá pøíli¹ný horko ani zima se nenachází, ne¾ toliko samy dva díly roku, toti¾ veselé podletí a podzimek panuje.\n29. ledna skrze pìknì vystavené mìsteèka, toti¾ Sori, Recca, Camoglio, vedle moøe le¾ící, sme jeli, které své plokhausy a pevnosti na skalách vystavené mají, a v¹ecka ta místa pøi bøehu moøském od Genue a¾ do Camoglio na dvadceti mil vlaských sou plné pìkného stavení, tak¾e se zdá tìm, kteøí se tudy plaví, jako by to v¹ecko jedno mìsto bylo. V Camoglio zaèíná se jedna pøíkrá kamenná hora do moøe se táhnoucí, Capo di Monte a za starodávna Simiarium promontorium jmenovaná; z té hory mnoho pramenù pìkné a èerstvé vody po tìch skalách do moøe teèe a na ní jest pìkný kostel sv. Fructuosa. Odtud po ouzkých a kamenitých cestách ústavnì za ètyry vlaské míle dolù se stupuje, a tu mezi pøíkrými horami jest údolí Valle di Rapallo jmenované, velmi veselé, neb z obou stran citrýny, pomoranèí, limouny, olivy a jiné rozlièné ¹tìpí roste. V tom oudolí pøi moøi le¾í mìsteèko Rapallo jmenované, velmi veselé a pìknì vystavené. Dále velikými horami a skalami jedouc sme do mìsta Chiavaro, které zdi a ba¹ty a¾ k moøi má, na noc pøijeli, v kterým¾to mìstì kupci v jistém èase se shroma¾ïují z rozlièných krajin a tu o své vìci spolu traktýrují. Tu noc a druhý celý den velký vítr byl a moøe se velmi bouøilo.\n30. ledna po velikých horách vysokých a nebezpeèných nad moøem skalách sme skrze mìsteèko Sestro di Levante jeli. Naproti tomu mìsteèku jest ostrov dílem moøe oddìlený, který¾to tak jest vysokými a pøíkrými skalami od pøirození obklíèený, ¾e se zdají vysoké zdi bejti, a proto obyvatelé se ¾ádného nebezpeèenství, které by se od loupe¾níkùv státi mohlo, ani po moøi ani po zemi neobávají, souce tak dobøe pøirozením místa toho opatøeni.\nOdtud jedouc dále pøedce jsme tìmi vysokými horami nebezpeènì jeli nad bouølivým a hnìvivým moøem, neb tak velký vítr byl, ¾e sme se dosti brániti a ¹etøiti museli, aby nás vítr s tìch pøehrozných a pøevysokých skal (neb nìkolikráte ji¾ u samého bylo) i s koòmi neschodil; a pro ten tak veliký vítr nemoha dále bez zøetedlného ¾ivota nebezpeèenství jeti, jsme v Moneglia, mìstì pøi moøi le¾ícím, zùstati museli. Tu sme na bøehu moøském stojíc se dívali na moøe, jak se jest bouøilo a jaké vlnobití bylo, ¾e hrozno bylo hledìti.\n31. mìsíce ledna sme skrze Castel Levante jeli; jest dobøe vystavené a pìknými veselými vr¹ky a oudolím obklíèené. Po stranì tého¾ mìsta jsou ètyry kastely neb zámky na vysokých a kamenných vr¹kách jménem: 1. Monterosso, 2. Vernazza, 3. Manarola, 4. Rimaggio, která¾to místa znamenité jméno a chválu mají v Franský a Anglický zemi pro dobrotu vín, který se odtud do jmenovaných zemí posílají. A ten den jsme do Pegnon na noc pøijeli.\n1. dne mìsíce února sme skrze Monterosso a mìsto Spezia, pìknì vystavìné a zpevnìné vedle moøe le¾ící, jeli, kastely Arcosa a Arbiano po pravé stranì nechali a pøes øeku Makra (která Ligurii od Tu¹kanii dìlí a nedaleko od vej¹ psaného Spezzia mìsta do moøe vpadá) sme se pøeplavili. O té øece Lukanus zmínku èiní:\nCulta Siler, nullasque vado qui Macra moratus\nAlnos, vicinae percurrit in aequora Lunae,\na tu se Hetruria neb Toskána krajina zaèíná.\nTa krajina HETRURIA pìkná a ourodná jest, a mezi pøedními Vlaské zemì se poèísti mù¾e; místem roviny sou a místem z vìt¹ího dílu hornatá jest. Vína dobrá tam rostou, jako trebianská u mìsta S. Giovanni, a vína apiana øeèená u Bolseno a u Montefiascone; ovotce dostatek a oliv velký háje. Øeky tyto sou: Arnus, Sercius, Palia. Jezera: Peruzienský, Volsinienský a Sabatinský. Na vìt¹ím díle ta krajina nále¾í velikému kní¾eti florenskému, jako¾to tato mìsta: Florencí, Pisa, Siena, Prato, Pistoja, Empoli, Volterra, Montepulciano, Arezzo, Cortona, Pescia, Montalcino, Livorno, S. Giovanni a jíná mnohá. Kostelu Øímskému díl té krajiny nále¾í, toti¾: Patrimonium S. Petri. Mìsta pøední tato jsou: Perusium, Pitigliano, Fiore, Aquapendente, Orvieto, Bolsena, Montefiascone, Castro, Viterbo, Civita Castellana a pøi moøi Civitavecchia, Porto Braviano a jiná: Králi hi¹panskýmu: Pontremoli, Orbetello, M. Argentaro a zámek v Piombino. Sarzana obci Genuenské; Massa, Carraria a Braccianum obzvlá¹tním pánùm nále¾í. Luka jest svobodné mìsto, kterému¾ nìkteré okolní kastely a mìsteèka pøinále¾ejí. Ta krajina troje arcibiskupství má, toti¾ florentský, senenský a pisanský, které pod sebou mnoho biskupùv mají.\nTého¾ dne, toti¾ 1. února od øeky Macra sme k mìstu a pevnosti obce Genuenské, Sarzana jmenované, pøijeli; jest zdmi a pøíkopy dobøe opatøená a nìmecká guardie neb varta dvou set drábùv tam se chová. Odtud jest nedaleko na jednom vr¹ku Castel Sarzanel; dále mimo zámek Lavenza sme jeli a na noc do mìsta Massa pøijeli, nad kterým na velkým vrchu jest pevný zámek; jest to mìsto v pìkném a velmi veselém polo¾ení a jako v òáký zahradì mezi ¹tìpím pomoranèovým a limonovým a lesy olivovými le¾í.\n2. dne února skrze mìsta Pietrasanta a druhé La Maggiore sme jeli, a v jedné hospodì Ponte S. Petro øeèené dvì míle vlaské pøed Luka noclehovali. 3. února pøes kamenný most nad øekou Serchio jeli a do mìsta Luka pøijeli.\nLuka mìsto na pìkný rovinì pod horami le¾í; jest mìsto svobodné, respublica, která svou svobodu od mnoha let a¾ posavad obhajuje, v¹ak krále hi¹panského za protektora a ochránce uznávajíc, v okr¹lku svém tøi vlaské míle obsahujíc, jest velmi pevné, zdmi a ba¹tami a v¹elijakou municí opatøené a dobøe vystavené. Tøi sta drábùv ústavnì ve dne v noci mìsta ostøíhají; jedno sto u rathouzu, sto u bran a sto na zdech a ba¹tách zùstávajíce. Tøi brány do mìsta jsou, a jednou toliko pøespolní se pou¹tìjí a vypou¹tìjí, kteøí se jmenovati musejí, a dcedulky se jim dávají, které zase vartì odvozují, jináèe pøístupu do mìsta by nemìli. Kostel biskupský svatého Køí¾e ¹tít mramorový má. V kostele sloupy veliké jsou a kùr a dlá¾dìní kostelní z pìkného mramoru; v sakristii mají dvanácte svícnù støíbrných velmi velikých a køí¾ zlatý, který patnácte tisíc zlatých korun ¹acují, jim od obce Pisanské zastavený. Vprostøed kostela jest okrouhlá kapla, v které se pøedivný køí¾ neb obraz umuèení Pána Krista od svatého Nikodema udìlaný chová. Habit ¾enský takový jest. V kostele svatého Fidriana jest kapla a v ní obraz Panny Marie, pøi kterém¾ se pøed lety tento div stal: Jeden nevá¾ný èlovìk hraje v kostky v¹ecko byl prohrál, i ¹aty na sobì, z èeho¾ velice hnìviv jsa velikou zlostí kamenem obraz blahoslavené Panny Marie, který tu blízko byl, v rameno neb v prsy uhodil, z kterého¾ krev hned v hojnosti tekla, a ten bohaprázdný èlovìk se na tom místì do horoucího pekla propadl; ten obraz je¹tì krvavý sem vidìl, ano i tu díru, kterou se propadl, která¾ a¾ posavad zùstává a konce se jí neví, jako¾ nám ukazujíc ji pravili. Nad tou kaplou tyto ver¹e pro památku jsou napsány a ta celá historie vymalována:\nPerdidit hic ludens nudus sua cuncta per umbras,\nPerdidit et lumen, Tartara morte sequens,\nNam saxo Christi percussit pectore matrem,\nProh dolor et vivum devorat orcus eum.\nVulnere quo (mirum) stillavit sanguis ad imum,\nCuius nos partes nostraque vita tenent.\nErgo Dei matri, vos fratres, credite cuneti,\nQuae vos assidua proteget alma, pia.\n4. února sme do mìsta Pisy pøijeli. Pisae, vlasky Pisa, pùl tøetí vlaské míle od moøe pøi øece Arnus (která teèe prostøedkem mìsta) v krajinì To¹kana le¾í, jest velmi starodávné, je¹tì pøed Øímem a trojánskou válkou vystavené, jak¾ Rutilius o tom pí¹e:\nAnte diu, quam Troiugenas fortuna penates\nLaurentinorum regibus insereret,\nElide deductas suscepit Etruria Pisas,\nNominis indicio testificata genus.\nJest v tom mìstì arcibiskupský kostel velmi pìkný a ozdobný, na vìt¹ím díle z mramoru vystavený; v nìm jest pochován Jindøich císaø, toho jména Sedmý, otec krále Jana Èeského. S jedný strany kostela vì¾e mramorová stojí, velmi mistrovsky nakøivená, jako by padnouti mìla, Bononienské nápodobná; zevnitø vokolo ní a¾ nejvej¹ jako nìjaký schod neb ¹nek povlovný sedmi øady mramorových sloupùv jest. Z druhé strany Campo Santo, toti¾to krchov, zemí svatou naplnìný, na kterém se mrtvých lidí tìla z celého mìsta pochovávají (neb ve 24 hodinách zpráchnivìjí) nákladným loubím a pìkným mistrovským malováním ozdobený se spatøuje ètverhranì obmezený. Chtìjí tomu, ¾e by ten krchov dýlky i ¹íøky korábu Noe býti mìl. V tom mìstì Cosmus, veliký kní¾e, pøepìkný palác okrouhlý na zpùsob amfiteatra pro Cavallieri di S. Stephano, rytíøe sv. ©tìpána s èerveným køí¾em, vystavìl, pøi kterém¾ jest velmi pìkný kostel pro tý¾ rytíøe neb køi¾ovníky. Jest také v tom mìstì universitas neb vysoká ¹kola a pro ¹tudenty umìní líkaøskýho a apatykáøského nákladem velikého kní¾ete vysazená pìkná zahrada v¹elijakými bylinami domácími i pøespolními, aby se mláde¾ oèitì je znáti uèila. V domì pøi té¾ zahradì nacházejí se kù¾e vycpané rozlièných mistrných ryb, hadùv, krokodilùv a kosti, hlava a zuby od velryba nesmírné velikosti; s druhé strany øeky Arnus (pøes kterou sou tøi kamenné mosty) jest druhý díl mìsta, v kterém jest palác Don Antonia Medices, hospoda neb lozument velikého kní¾ete, kdy¾ do mìsta pøijí¾dí, a arsenale, kde se galeje dìlají. A pøi bránì svatého Marka nad tou¾ øekou pevný zámek, ba¹tami a se v¹emi municemi dobøe a výbornì opatøený, který mìsto v poslu¹enství zdr¾uje, la citadella jmenovaný, se vidí. Habit ¾enský má¹ teï vymalovaný.\n5. února skrze mìsteèko Pontederra na noc do Pontelsa sme pøijeli. 6. února skrze pìkné, aè malièké mìsteèka Empoli a Montelupo jeli a do Florencí na noc pøijeli, o kterém mìstì doleji ob¹írnì najde¹.\n9. února z Florencí sme vyjeli, údolím Valle d' Arno jmenovaným, velmi úrodným jeli a na noc do mìsta Figino pøijeli. 10. února skrze mìsto S. Giovanni, pøi kterém velmi dobré víno trebiano roste, a skrze druhé Montevarcho a pøes most øeky Arnus sme jeli a do hospody Bastardy pøijeli. 11. února skrze mìsto Castiglione Fiorentino a pod mìstem Cortona, na vysokém vrchu le¾ícím, jedouc, do Monte Colandro pøijeli. A tu se Patrimonium S. Petri, to jest dìdictví svatého Petra, kostelu Øímskému nále¾ející, zaèíná.\nZBO®Í PAPE®SKÉ neb kostela Øímského tyto krajiny obsahuje: Pøednì díl krajiny To¹kany Patrimonium S. Petri, toti¾ od øeky Pescia, Castellu S. Quirico a¾ do øeky Tiberis, a jest od hrabinky Malchildy léta 1100 tému¾ kostelu darované. Krajinu Romanii celou, marku Ankonitánskou celou, Umbrii celou, Latium krajinu na vìt¹ím díle. Mìsta pøední tìchto krajin sou tato: Øím, Bononia, Feraria, Perusium, Ancona, Ravenna, Rimini, Cesena, Forli, Faenza, Imola, Macerata, Spoletum, Nocera, Riete, Terni, Narni, Orvieto, Viterbo, Assisi, Foligno, Todi, Aquapendente, Bolseno, Montefiascone, Terracina, Fano, Veletri a jiná mnohá.\n12. dne února na pravé ruce kastel Montepulciano sme nechali a k jezeru Perusienskému pøijeli. To jezero Lago di Perugia aneb Lago Trasimeno se jmenuje, v¹ecky jiné jezera veselostí svou pøevy¹uje, jest vokrouhlé, tøidceti vlaských mil v okr¹lku svém majíc; ryb v nìm jest velká hojnost, které do vokolních krajin i do Øíma se vozí.\nIl suo contado un ricco lago serra,\nIl qual é si fornito di buon pescie,\nChe assai ne manda fuor de la sua terra.\nV nìm tøi vostrovy jsou, okolo nìho mnoho mìsteèek a zámkù v pìkném polo¾ení sme vidìli, a nìkoliko mil vedle jezera jedouc a skrze Basignano, sme je opustili, a nechajíc po pravé ruce Castel Colonnam a jiné pìkné kastely a mìsteèka, sme do mìsta Peruzu pøijeli. Peruzia, mìsto na vysokém vrchu hor Apenninských le¾í, pøirozením místa velmi pevné a pìkným stavením a slavnou akademií neb vysokou ¹kolou ozdobené.\nUrbs laude exurgit Perusina et Martis et artis.\nZámek v mìstì pevný jest v¹elijakou municí opatøený a vprostøed mìsta pìkná laura. Pøední kostel biskupský jest svatého Vavøince. Mezi svìtským stavením nejpøednìj¹í palác legáta neb gubernátora mìsta. Obyvatelé jsou bojovní, odkud¾ vlasky pøísloví: Perusini superbi, boni soldati, et la miglior spada del Papa. Habit ¾enský teï vymalovaný má¹. Kraj okolo mìsta velmi ourodný, jako který jiný v Vlaské zemi mù¾ býti; na vr¹kách dobré víno, olej, fíky a jiné rozlièné ovotce; na polích zvlá¹tì k mìstu Assisi a pøi øece Tiberis obilí v hojnosti roste.\n13. dne mìsíce února z Peruzu jsme vyjeli a k øece Tiberis, která krajinu To¹kánu od Umbrie dìlí, pøijeli. Ta øeka prve Albula jmenována, jak Virgilius 8. Aeneid. svìdèí:\nTunc reges, asperque immani corpore Tybris,\nNa horách Apenninských svùj poèátek má, a ètyrydceti dvì jiné men¹í øeky a potoky pøijímajíc, do moøe Tyrrenského u mìsta Ostie patnácte mil vlaských od Øíma vpadá. Pøejedouc pøes most øeky Tiberis do krajiny Umbrie sme pøijeli.\nUMBRIA aneb kní¾etství Spoletánské jest krajina v horách Apenninských velice ourodná (aè nìkde velké vysoké hory a neu¾iteèné jsou), v¹ak místem ourodné vr¹ky vinným rývím, hájky olivovými a stromovím fíkovým a jiného v¹elijakého ovotce odìné se nacházejí, a místem pìkná rovina a pole jsou, na nich mezi obilím v¹elijaké stromoví a rýví vinné po stromích se táhnoucí a rozkládající v hojnosti a v veliké dokonalosti roste, tak¾e tudy jdoucím veliké obveselení ta pøeveselá a hojná místa pøiná¹ejí. Mìsta jsou tato: Borgo di S. Sepolchro, Citta di Castello, Todi, Terni, Fuligno, Assisi, Nocera, Amelia, Spoleto.\nA ten den, toti¾to 13. února, jednu vlaskou míli pøed mìstem Assisi v jednom pìkným kostele znova stavìným S. Maria degli Angeli aneb della Porcioncola jmenovaným, kde¾to léta Pánì 1226 svatý Franti¹ek umøel, sme se zastavili a okolo poledne do Assisi pøijeli. Assisi mìsto na vrchu le¾í, v kterým¾ svatý Franti¹ek se narodil a v jednom kostele, kterého¾to klenutí dr¾í dvanácte sloupù z èerveného kamene, v kaplièce pod velikým oltáøem pochován jest a tento nápis nad tou kaplièkou se spatøuje: "Sub isto altari requiescit corpus b. Francisci, fundatoris ordinis fratrum minorum, sacris stigmatibus divinitus insignitum." Nad tím kostelem jest druhý kostel Panny Marie z bílého kamene a pøi nìm vì¾e z bílého mramoru.\nBincz habet Assisiuna sine tigno templa sub uno.\nV sakristii té¾ v kostele svaté Kláry spatøují se mnohé svátosti. Tého¾ dne pøed veèerem z Assisi sme vyjeli a pìknou rovinou vedle mìsteèka Spello jedouc do Foligno pøijeli; le¾í v místì velmi veselém v pìkné a ourodné rovinì.\nFulginea insigni campi ubertate refulget.\nØeka Topino skrze mìsto teèe.\n14. února jsme do kastelu, Montefalco jmenovaného, jeli, tam jsme v jednom klá¹teøe tìlo svaté Kláry øádu Eremitarum, která¾ pøed tøi sta lety z tohoto svìta ode¹la, neporu¹ené a pìkné bílé, jako by dnes umøela, s velikým na¹ím podivením vidìli, v jejím¾to srdci po smrti její celá pa¹ije (køí¾, høeby, biè, metla, kopí) nalezena jest, a dobrý díl toho a¾ posavad se spatøuje, co¾ se i nám vidìti dostalo. A ten den zase k ne¹poru v Foligno sme se zastavili, a dále po velikých horách Apenninských jedouc, sme do Casanuova pøijeli. 15. února sme skrze Seravalle jeli, tam jest jeden ouzký pas a kastel v oudolí mezi vysokými a skalnatými horami, a tu se krajina marka Ankonitánská zaèíná.\nMARKA ANKONITÁNSKÁ aneb Picenum, krajina mezi horami Apenninskými, moøem Adriatským, øekami Druento a Isauro le¾í, ne tak na obilí jako na ovotce ourodná, neb na polích a v rozko¹ných zahradách dostatek vína, (které v¹ak trvanlivé není a na vìt¹ím díle vaøiti se musí a vino cotto se jmenuje), té¾ veliká hojnost pomoranèí a olív roste, nejvíce pak limonùv, které do Benátek, Bononie a Ferrarie se v hojnosti odtad dodávají. Mìsta jsou tato: Ancona, Recanati, Loreto Firmo, Camerino, Ascoli, Urbino, Pesaro, Tolentino, Fossombrone, Fano. Dále od Seravalle sme skrze Camerino jeli (jest mìsto na jednom vysokém a pevném vrchu na horách Apenninských) a v Valcimara noclehovali.\n16. února jsme skrze mìsto Tolentino, kde¾to svatý Mikulá¹ Toletinský pochován jest, jeli, v Macerata obìdvali. To mìsto v novì vystavené, pìkné, lidné a dosti veliké jest, v kterém správce neb gubernátor té krajiny bydlí.\nPicenas Macerata regit, nova sit, licet, urbes.\nPo polední sme pøes most øeky Musone jmenované jeli, do mìsta Recanati pøijeli. Na vr¹ku dlouze le¾í a v nìm slavný jarmark bejvá, kde¾to se shroma¾ïují kupci z celé Evropy i také z Asie.\nExterni ditant Recineti mercibus urbem.\nA ten den po pravé stranì Montesanto a po levé mìsto Osimo nechajíc, v noci sme do Loretu pøijeli a tak pøedsevzatou pout z milosti a opatrování Bo¾ího ¹tastnì vykonali. Pán Bùh raè z toho pochválen býti.\nO caelo dilecta domus postesque beati,\nQuos ego iam pridem tota mihi mente cupitos,\nNunc primum veteris voti reus advena viso,\nSalvete aspectique mihi feliciter este!\nzpìt na obsah Dal¹í: Loreto


Praktické pomůcky, které vám usnadní stěhování do nového bytu InHaus\nPraktické pomůcky, které vám usnadní stěhování do nového bytu\nStěhování je zásadním krokem. Během života čeká většinu z nás. Vždy je důležité se na akci náležitě připravit, aby vše probíhalo hladce dle vašich představ. V tomto článku se dozvíte, jaké pomůcky vám stěhování usnadní.\nJak na velký nábytek?\nS velkým a těžkým nábytkem je vždy nejvíce starostí. Především jde o to, že se s ním poměrně špatně manipuluje, což poznáte zejména ve chvíli, kdy ho musíte dopravit z bytu ve vyšším patře domu. Často mají například skříně při nošení tendenci se neustále otevírat. Proto je vhodné je nejprve důkladně zavřít, případně jejich dveře, zásuvky a poličky přelepit páskou. Použít lze běžnou papírovou lepenku, praktičtější je ale lepicí páska z PVC, která je odolnější vůči potrhání.\nPři transportu velkých skříní a komod je dále praktické mít k dispozici také kolečka, na něž nábytek postavíte. Usnadní vám přepravu po rovných plochách. Pomoci mohou i popruhy, díky nimž nábytek lépe uchopíte.\nCentrum-krabice.cz: Krabice 580x380x300mm 5VVL\nJak naložit s drobnými věcmi?\nMenší věci, jako jsou knihy, různé dokumenty, sklo a porcelán, případně hygienické prostředky apod., jsou sice lehké, pokud je ale nosíte po jednom kuse, stěhování se stává doslova nekonečnou záležitostí. Z tohoto důvodu se vyplatí mít po ruce speciální krabice na stěhování, ať už klasické kartonové či plastové.\nNa knihy a dokumenty se rovněž dají použít archivační boxy, které následně poslouží i k uložení nepoužívaných předmětů v nové domácnosti. Aby se pak věci při přepravě nerozbily vzájemnými nárazy o sebe, doporučuji krabici vyplnit vatou, bublinkovou fólií, případně alespoň novinovým papírem.\nCentrum-krabice.cz: Archivační krabice na šanony 500x300x330mm\nČasto se také stává, že při stěhování dojde k zašpinění oděvů. Ochráníte je tak, že si na ně pořídíte igelitové pytle, které zamezí pronikání prachu a dalších nečistot.\nDíky výše uvedeným pomůckám pro vás stěhování do nového bytu nemusí být tak stresující a útrpnou záležitostí. Pokud jednotlivé potřeby nemáte po ruce, dají se bez problémů a levně objednat ve specializovaných internetových i kamenných obchodech.\nBydlení Inspirace Fotogalerie krabice na stěhování archivační boxy


Svatební šaty- co myslíte? - - Svatební šaty\nverunka26 Ahojky nevěsty, potřebovala bych vaš názor na tyto svatební šaty. Upřímně prosím. Přijdou mi takové nevím já to říct moc obyčejné? Mám vybrané ještě jedny, které mají přijít za měsíc a ty jsou o polovinu dražší než tyhle.\n29. dub 2014 v 17:05 • Svatba byla v srpnu 2014 • Odpověz • To se mi líbí •\nlissandra obyčejné ano, ale sluší ti... jednoduché, ale efektní když vyčešeš vlasy + doplňky.. no uvidíme až ukážeš ty druhé\n29. dub 2014 v 17:16 • Odpověz • To se mi líbí •\nsubsomi mi se líbí, za mě v jednoduchosti je krása a když se v nich cítíš, tak proč ne (já ty přeplácané - krajka, perličky, široká sukně, volánky, vlečka...... nemůžu ani vidět ) Já sama jsem měla ještě "obyčejnější" a cítila jsem se v nich skvěle (mám je v albu)\n29. dub 2014 v 17:22 • Odpověz • To se mi líbí •\nsarkoc jsou skvělé...a popravdě řečeno, jestli tyto jsou jednoduché, tak pak nevím, co budu mít já s tím, jakou mám zatím představu Také se mi nelíbí nabírané sukně apod...\n29. dub 2014 v 17:30 • Odpověz • To se mi líbí •\nfallingstars @verunka26 Mně přijdou takové nijaké, neurazí, ale nenadchnou. Sedí Ti docela hezky, ale prostě o nich nemůžu říct nic jiného, není co vypíchnout...jen možná se mi úplně nelíbí sukně, připadá mi, že Tě ten střih z profilu trochu jakoby rozšiřuje, ale třeba je to jen nedotažením, a taky se mi moc nelíbí, jak krajka končí v polovině...\nverunka26 Ty druhé jsou tyhle, ale říkám jsou objednány a dojdou až za měsíc. Takže vlastně nevím, jak budou sedět, třeba v nich budu vypadat jak úplná trubka a pak to bude asi jasné. Jsou krásné ale o tu polovinu dražší. Jinak vlasy chci drdulek z poloviny vlasu a zbytek chci nechat rozpustene a chci tam živou slunecnici.\n29. dub 2014 v 17:36 • Svatba byla v srpnu 2014 • Odpověz • To se mi líbí •\nzlatickoalinek zkusila bych k nim vzít nějaké šperky a vyčesat vlasy, nebo nějakou trochu podobu účesu jakou budeš mít..\n29. dub 2014 v 17:37 • Odpověz • To se mi líbí •\nzlatickoalinek Pokud máš možnost s výběrem mezi těma dvěma počkat a nemusíš se rozhodnout hned, vydržela bych až druhé šaty dorazí..\n29. dub 2014 v 17:39 • Odpověz • To se mi líbí •\nchanelle1 @verunka26: Jednak mi přijdou že jsou krátké - aby sahaly až na zem tak vám je ušněrovali tak, že mate nízko posazený korzet - což na první obrázku je vidět v tom, že místo toho aby vám korzet prsa držel tak z nich dělá lehce připlácnutou hruď a na druhém je vidět že korzet vám nejde pod paží, a z boku vám vyčuhuje cast ňadra - což by nemělo.\nA jak na mě šaty působí celkově? Předem říkám, že jsem zastáncem jednoduchých šatů. Tyto jsou střihově jednoduché, ale rušivě na mě působí krajkovaný ... no jak to jen nazvat slušně... "přehoz". Prostě mi to přijde, že švadlenka nebo návrhář přestal mít někde v půli práce představivost.\nJinak střh šatů - za mě ano - mate štíhlou, ale presto ženskou postavu, takže vám korzetové šaty podtrhnou přirozené přednosti.\n29. dub 2014 v 17:40 • Svatba byla v březnu 2014 • Odpověz • To se mi líbí •\nkarlajasmine myslim, ze bys nasla i hezci V techle rozhodne neurazis, ale proste mi pripada, ze takovy ma dneska na svatbe skoro kazdy, a s tvoji postavou si muzes dovolit vybirat, tak bych jeste vybirala\n29. dub 2014 v 17:47 • Odpověz • To se mi líbí •\nkacenkakaca Vršek je super, ten se mi líbí. Jednoduché, jednoduchá silueta, takové čisté a krásné. Ale strašně mě ruší konec té krajky, ten to strašně zabíjí. Ne, že by to bylo nějak strašné, ale mě to ruší. U druhých šatů se mi líbí, že tam nemají ten materiálový přechod, celkově je ta sukně lépe řešená.\n29. dub 2014 v 18:40 • Odpověz • To se mi líbí •\npetrapelech Rozhodně ti sluší, pěkně sedí, ale mě se taky víc líbí ty druhé, ty na které čekáš. Jestli opravdu nechvátáš na výběr, tak vyčkej a uvidíš A cena? Vdáváš se jenom jednou ....\n29. dub 2014 v 18:53 • Svatba byla v září 2014 • Odpověz • To se mi líbí •\nparcelads Mně osobně tam nesedí to ukončení krajky. Ty druhé se mi v tomto líbí mnohem víc. A co ještě najít jiné šaty? Salonů je hodně a možná bude i cena příjemná . Osobně bych vybrala ty druhé (budou-li ti sedět) nebo ještě hledala dál.\n29. dub 2014 ve 20:19 • Odpověz • To se mi líbí •\nreys @chanelle1 vzala jsi mi slova od ust (nebo teda klavesnice ), presne.. tim, jak saty posadili nizko, to dela efekt "kazdou chvili spadnout" - coz zrovna na svatbu nebude to prave orechove. navic ten krajkovy "prehoz", koncici kdesi v puli sukne, uplne hloupe zkracuje nohy a figuru celkove.\nslecna je hezka, postavu super, takze myslim, ze si muze vybrat i lepsi a hlavne vice padnouci saty. uzka silueta i korzet v tomto pripade je naprosto ok\n29. dub 2014 ve 20:41 • Svatba byla v květnu 2014 • Odpověz • To se mi líbí •\nsimona007 Prvni ceho jsem si vsimla jsou ty svy ktere jdou videt a prijde mi to desny.\n29. dub 2014 ve 22:07 • Odpověz • To se mi líbí •\nsalonvanessa Střihově dobrý, ale ukončení krajky v předním dílu mi připomíná zástěrku při vaření. Ty druhé pokud budou vypadat tak jak na fotografii jsou rozhodně hezčí.Salon Vanessa\n30. dub 2014 ve 12:51 • www.salonvanessa.cz • Odpověz • To se mi líbí •\nkecka66 líbí se mi\n30. dub 2014 ve 13:08 • Svatba byla v říjnu 2014 • Odpověz • To se mi líbí •\ndelayces za me NÉÉÉ ... máte nádhernou postavu!! zkuste jiné!!\nmonik66 Ahojky, rozhodně ty druhé, ale i tak bych řekla, že můžeš více zdůraznit svou ženskost, já jsem si objednala podobné šaty z aukra, přikládám foto. Tak přeji správnou volbu\n30. dub 2014 v 16:15 • Svatba byla v srpnu 2014 • Odpověz • To se mi líbí •\nhannahb1 @verunka26 Zkuste hledat dál, jste poměrně výrazný typ, máte pěknou postavu, tyhle jsou na vás zbytečně nijaké. A souhlas s ženami nade mnou - jsou posazené strašlivě nízko. Myslím, že ty druhé vybrané budou vypadat lépe\n30. dub 2014 v 16:24 • hannahb-corsetry.cz • Odpověz • To se mi líbí •\nverunka26 Dekuji za uprimne nazory. Popravde cim dyl na sebe koukam, tim vice jsem presvedcena ze to fakt nejsou ty prave\n1. kvě 2014 ve 21:29 • Svatba byla v srpnu 2014 • Odpověz • To se mi líbí •\nkettypop Uvidíte jaké budou na živo víte jak to je s katalogy. Myslím že dobrou službu dělá pásek u 2 šatu . Zkoušela jste ho k těm prvním přidat ?\n1. kvě 2014 ve 22:28 • Odpověz • To se mi líbí •


První vlak LEO Express prochází testy na okruhu u Velimi - Euro.cz\nPrvní vlak LEO Express prochází testy na okruhu u Velimi\n27. června 2012, 08:53 - Dalibor Dostál\n27. června 2012, 08:53\nVáží sto padesát tun a z nuly na sto kilometrů dokáže zrychlit za pouhých 32 sekund. Na maximálně povolených 160 kilometrů v hodině pak za 80 sekund. To jsou jen některé z parametrů nové vlakové soupravy LEO Express, která v těchto dnech prochází testy na zkušebním okruhu ve Velimi.\nZ plné rychlosti dokáže souprava zastavit za čtyřicet dva metrů. Oba parametry řadí nové soupravy LEO Express mezi železniční špičku. „Úspěšné absolvování všech těchto testů je nezbytné ke schválení vozidla pro provoz na českých kolejích Drážním úřadem. Tyto zkoušky jsou pro nás zásadně důležité, od jejich průběhu se odvine i celý následující harmonogram spuštění našeho provozu. Po úspěšném absolvování všech testů budou moci soupravy zkušebně vyrazit také na běžnou trasu mezi Prahou a Ostravou,“ vysvětluje Leoš Novotný, majitel společnosti LEO Express.\nPři testech odborníci Výzkumného Ústavu Železničního spolu s pracovníky výrobce souprav švýcarské firmy Stadler a zástupci společnosti LEO Express prověřují brzdy nové soupravy, proměřují míru hlučnosti a vibrace, zkouší elektricko-magnetickou kompatibilitu a funkčnost zabezpečovacího zařízení Mirel.\n„Za průběh zkoušek odpovídá výrobce Stadler, který nám garantuje, že soupravy budou schváleny k provozu. Díky hbitosti těchto souprav budeme moci lépe a rychleji reagovat na případná dopravní omezení na železniční dopravní cestě a budeme přitom podobně rychlí jako Pendolino,“ doplnil Leoš Novotný.\nVlak vyráběný na míru pro trasu mezi Prahou a Ostravou má nejkomfortnější interiér ze všech souprav typu Flirt od firmy Stadler. O pořízení stejných vlaků jako se nyní testují v České republice se zajímají také dopravci z Estonska nebo Austrálie.\nVelké zrychlení, krátkou brzdnou vzdálenost i nižší spotřebu umožňuje technické řešení vlaku. „Díky odlehčené hliníkové konstrukci a inovativnímu řešení podvozků je výrazně lehčí než konkurenční vlaky a má dostatečně výkonné motory. Právě vynikající poměr mezi výkonem a náklady považuji za jednu z největších výhod této soupravy,“ vysvětluje Franz Laczo ze společnosti Stadler, který projekt zkoušek vede.\nLEO Express je česká železniční společnost, která se připravuje na provozování osobní vlakové dopravy zcela novými soupravami od prosince 2012 na trati Praha-Pardubice-Olomouc-Ostrava-Bohumín a postupně také na dalších tratích v České republice i v sousedních státech.


Apple dnes: Steam Link dorazil do Mac App Storu a dočkáme se HomePodu s displejem? – Jablíčkář.cz\nBystří uživatelé sociální sítě Reddit zjistili, že společnost Valve do Mac App Storu v tichosti uvedla aplikaci Steam Link pro streamování her do Macu. Ve druhé zprávě se dozvídáme o novém nápadu Applu, který se možná nechá inspirovat konkurencí a rozhodne se pro vytvoření HomePodu s displejem. Jak by takovýto produkt mohl fungovat?\nAplikace Steam Link dorazila do Mac App Storu\nDo Mac App Storu v tichosti dorazila aplikace Steam Link od Valve, která uživatelům umožňuje streamování her z platformy Steam přímo do Macu. K tomu stačí mít k dispozici počítač s danými hrami, herní ovladač s certifikací MFi či Steam Controller a Mac i zmiňovaný počítač připojený ke stejné lokální síti.\nPlatforma Steam tuto možnost jablíčkářům nabízí již několik let, avšak doposud bylo nutné stáhnout přímo po hlavní aplikaci, která vyžaduje 1 GB volného místa na disku. Konkrétně ale zmiňovaný program Steam Link představuje znatelně odlehčenou verzi s pouze necelými 30 MB. Pro spuštění této novinky je nutné mít Mac s operačním systémem macOS 10.13 či novějším a Windows, Mac, nebo Linux s běžícím Steamem.\nApple si pohrává s myšlenkou HomePodu s dotykovou obrazovkou\nV minulém roce jsme se dočkali představení velice zajímavého produktu. Řeč je samozřejmě o HomePodu mini, který funguje jakožto Bluetooth reproduktor a hlasový asistent dohromady. Jedná se o menšího, a především tedy levnějšího sourozence modelu z roku 2018, jež dokáže lépe konkurovat ostatním společnostem na trhu. Včera jsme vás dokonce informovali o skryté funkci v loňském drobečku, který ve svých útrobách ukrývá digitální senzor pro snímání okolní teploty a vlhkosti vzduchu v dané místnosti. Aktuálně si ale musíme počkat na softwarovou aktivaci této komponenty.\nTyto informace pramení z portálu Bloomberg, který se se světem podělil o ještě jednu zajímavost. Cupertinská společnost by si totiž v současné situaci měla přinejmenším pohrávat s myšlenkou chytrého reproduktoru s dotykovou obrazovkou a přední kamerou. Podobné řešení nabízí i Google, konkrétně tedy Nest Hub Max, nebo Amazon a jejich Echo Show. Například Google Nest Hub Max je vybaven 10″ dotykovou obrazovkou, která může být ovládána pomocí Google Assistant, a umožňuje lidem si prohlédnout například předpověď počasí, nadcházející události z kalendáře, sledovat video na Netflixu a podobně. Dokonce má v sobě zabudovaný i Chromecast a samozřejmě nemá problém s přehráváním hudby, videohovory a ovládáním chytré domácnosti.\nKonkurence od Googlu aneb Nest Hub Max Zdroj: alza.cz\nPodobný produkt od Applu by tedy mohl nabídnout takřka totožné funkce. Šlo by především o schopnost videohovorů skrze FaceTime a bližší integrace s chytrou domácností HomeKit. Mark Gurman z Bloombergu každopádně dodává, že takovýto HomePod je pouze ve fázi nápadu a s příchodem podobného zařízení bychom (prozatím) rozhodně počítat neměli. Je totiž možné, že Apple doplatí na nedostatky hlasové asistentky Siri, která proti konkurenci značně strádá.\nHomePod mini má v sobě ukrytý teploměr a senzor vlhkosti\nTémata: Linux, Reddit, homekit, chytrá domácnost, HomePod, bloomberg, Amazon, FaceTime, počasí\n• 10. 8. 2012


Nové Porsche Cayenne: co se chystá - Autoweb.cz\nautoweb.cz > Porsche > Nové Porsche Cayenne: co se chystá\nNové Porsche Cayenne: co se chystá\nByly odhaleny specifikace nové generace SUV od Porsche – připravuje se hybrid i nový diesel.\nNa letošním autosalonu v Detroitu se měl představit nový Volkswagen Touareg, ale po něm nebylo ani vidu ani slechu. Místo toho se podařilo získat prakticky oficiální informace o dokončované nové generaci SUV Porsche Cayenne, jehož příchod je plánován na autosalon v Ženevě.\nNové Porsche Cayenne bude lehčí, aspoň tomu nasvědčují zprávy z vývoje. Cayenne S s osmiválcem a automatem bude mít o 180 kg nižší hmotnost než současný model. Není ale jisté, zda naroste do šířky a délky, pouze víme, že se o 40 mm prodlouží jeho rozvor. Delší rozvor se projeví větším prostorem zejména na zadních sedadlech, která bude možno posouvat v délce 160 mm a sklápět. Základní objem kufru se zvětší z 550 na 670 litrů, po sklopení sedadel, čímž vznikne rovná plocha, docílíte objemu 1780 litrů.\nZatím je potvrzeno, že Cayenne dostane jen lehce upravené motory ze současného modelu. Nižší spotřebě a emisím tak bude pomáhat nižší hmotnost, lepší aerodynamika, nová osmistupňová automatická převodovka, systém stop-start a rekuperace energie při brzdění.\nZákladní benzínový šestiválec 3,6 l bude mít výkon 300 koní, následuje osmiválec 4,8 l o výkonu 400 koní a tentýž motor přeplňovaný dvojicí turbodmychadel o výkonu 500 koní. Diesel 3,0 l o výkonu 240 koní bude zřejmě velmi brzy nahrazen úplně novým motorem s vyšším výkonem a mnohem nižšími emisemi (a také s kultivovanějším a charakternějším chodem).\nNový Cayenne by měl být ve všech měřitelných parametrech lepší než odcházející model. Přitom právě díky nižší hmotnosti nebylo ani potřeba zvyšovat výkony.\nNový Cayenne dostane přepracovaný podvozek ze současného modelu, který bude mít díky snížené hmotnosti mnohem méně práce. Základní podvozek má klasické tlumiče a ocelové pružiny, vpředu zavěšení s dvojitými příčnými rameny, vzadu víceprvkové zavěšení. Vzduchový adaptivní podvozek PASM bude v základní výbavě pro model Cayenne Turbo, ostatní verze ho budou mít k dispozici za příplatek.\nPorsche si při vývoji podvozku nastavilo jako laťku BMW X6 a hrdě tvrdí, že nový model se bude lépe ovládat, bude mít lepší řízení a bude schopen dosáhnout v zatáčkách většího přetížení. Že bychom se tak dočkali SUV Cayenne, které si znáček Porsche zaslouží? Na to si počkejme…\nHybridní model byl oznámen už před dlouhou dobou, ale teprve nyní bude zařazen do nabídky. Pod kapotou má kompresorem přeplňovaný šestiválec 3,0 l od Audi, který najedete v modelu Audi S4. V Porsche Cayenne Hybrid má taktéž výkon 333 koní. Elektromotor o výkonu 50 koní najdete nad zadní nápravou. Kombinovaný výkon hybridu bude 380 koní, přitom emise spadnou pod 200 g/km CO2 a spotřeba v kombinovaném cyklu se vejde do 8,2 l/100 km.\nPodle posledních informací by se mělo nové Porsche Cayenne opravdu ukázat už na autosalonu v Ženevě a jeho prodej začne na některých trzích ještě do konce roku 2010.\nVíce o tématu: AudiautosalonBMW X6DetroitdieselhybridPorschePorsche CayenneVolkswagenvýkon motoruženeva


BUTCHER BABIES (USA) / Tiskové Zprávy / MarastMusic - Culture Extravaganza\n09.03.2018, Futurum Music Bar\n9. 3. 2018 - Futurum, Praha\n!!! koncert bude končit už ve 21:30 kvůli diskotéce !!!\nDvě charismatické zpěvačky, groovy thrashové songy, zvuk jak břitva a energie na rozdávání. To jsou Butcher Babies, kteří 9. března míří do pražského Futura (pozor, ne Nová Chmelnice, jak kapela nesprávně informovala na svém facebooku). Kapela bude hrát především ze třetí desky Lilith, která vyšla v říjnu 2017. Vstupenky k dispozici od úterý 20. prosince na webu pořadatelské agentury www.obscure.cz.


Postřehy cestovatelky - Staré, nové a nejnovější | magazín | Letuška.cz\nPostřehy cestovatelky - Staré, nové a nejnovější\nVydáno 11. 1. 2019 | Lokočová Linda\nZávěrem roku 2018 jsem rozšířila seznam zemí, které jsem navštívila na delší čas, než jen v tranzitní zóně při přestupu do jiné destinace. Centrální Turecko, konkrétně oblast Kappadokie, se nyní zabydluje na mé cestovatelské mapě s připíchnutou vlaječkou.\n2 miliony útvarů\nPři pohledu na miliony let se vytvářející krajinu se mi tajil dech. Nejstarší kousky se formují již 20 000 000 let, nejmladším jsou pouhé 2 000 000 let. Přesto z pohledu délky lidského života neuchopitelná doba. Ve čtvrtém století zde křesťané našli své nové útočiště a začali vyškrabávat ve skalních útvarech své nové domy. V oblasti se již našlo na 3 000 kostelů.\nLyžařské středisko Erciyes\nLyžařské středisko na svazích vrcholu vyhaslého vulkánu Erciyes je z hlediska času mladíček. Teprve 3 sezóny se zde nabízí široké veřejnosti nejúžasnější podmínky k lyžování, jaké bych si mohla jen přát. Vše nové, pěkné, bezpečné, moderní a dostupné.\nJen to počasí pod kontrolou nemám, proto jsem kvalitu sněhu na vlastním těle otestovat nemohla. Prudký vítr a mlha byli proti. Lyžařské středisko se nachází až v 1 800 metrech nad mořem a lanovky jedou do 3 000.\nVulkán Erciyes s nejvyšším bodem 3 916 mi ale dal překrásný dárek na rozloučenou a svojí majestátností mě pobídl k další návštěvě. Při pohledu z okna letadla jsem se přistihla, že plně závidím pilotům Turkish Airlines, kteří se na cestě z města Kayseri do Istanbulu mohou kochat tak úžasným výhledem.\nNejnovější zážitek celého výletu byl poslední letový segment, tedy cesta z Istanbulu zpět do Prahy. Teprve druhý let tohoto krasavce směrem do zamrzlého hlavního města. Vše vonělo novotou, sedadlo příjemně skřípalo, když jsem se do něj zabořila. Až s pohledem z okna jsem pochopila, co znamená informace na rezervaci letenky v kolonce typ letadla – winglets.\nOdpolední pohled na nové letiště\nJeště plně nenarozeným účastníkem tohoto výletu je bezpochyby nové letiště, které přejde do plného provozu až za pár měsíců. Mně se naskytl jen letmý obrázek z výšky několika kilometrů při setmění. Ale již nyní se těším, až při své další cestě osobně tento velkolepý projekt navštívím.


Hráči Baníku: v útoku nejsme produktivní - Karvinský a havířovský deník\nHráči Baníku: v útoku nejsme produktivní\nKarviná – Házenkáři Baníku OKD Karviná doma šlágr kola Zubr extraligy s Duklou Praha těsně nezvládli (23:24). Podle Romana Požárka i navrátilce do sestavy Radka Kružíka rozhodla jalovost karvinského útoku.\nRoman Požárek (vlevo) i Radek Kružík (vpravo) v akci. V bráně vše pozorně sleduje Tomáš Mrkva.Foto: Ivo Dudek\n„Ale i obrana nám trochu haprovala. Polášek byl dnes takřka neubranitelný,“ poznamenal po nedělnímutkání Radek Kružík. Jeho tým dal podobně jako proti Zubří jen 23 branek (v Zubří 24). Není to proti takovým soupeřům málo? „Ani ne, ale je jasné, že kvalitnější soupeři mají vyspělé obrany, zvlášť Dukla. Hraje tvrdě, nekompromisně. Pro útočícího hráče je velmi obtížné se proti takovým soupeřům prosadit,“ míní Kružík.\nPivot Baníku Roman Požárek svého kolegu doplnil. „V útoku si takovou obranu musíme roztáhnout, ne pálit zestoje,“ upozornil Požárek. „Taky jsme dnes vůbec nedostávali balony do běhu, do trháků. Na to si Dukla dávala pozor, ale špatnou střelbou jsme jí to usnadnili. Buď šly naše střely vedle, nebo do brankáře,“ podotkl Kružík.\nČekali karvinští hráči podobný scénář zápasu, jaký se na palubovce skutečně odehrál? „Já hlavně čekal, že vyhrajeme,“ smutně se usmál Požárek. „Ale dalo se předpokládat, že soupeř bude mít dobrou obranu. Jako obvykle to bylo velmi urputné,“ poznamenal pivot Baníku.\nTo potvrzuje i Kružík. „Čekali jsme, že se to bude tahat, vývoj utkání nás nepřekvapil. Pořád to bylo o gól, maximálně o dva, závěr nám bohužel nevyšel,“ zalitoval.\nJak je tedy možné, že na Dukle baníkovci svého soupeře doslova rozmetali? „Tam nám vyšlo skoro vše, na co jsme šáhli. Teď měla Dukla i štěstí,“ řekl Požárek.\n„Podle mě hrála v prvním utkání v Praze důležitou roli skutečnost, že se Dukle zranil Král, což je pro soupeře klíčová osoba. Tenkrát za něj neměli adekvátní náhradu, ale od té doby se zlepšili a Krále dokázali nahradit,“ domnívá se Radek Kružík.\nPrvní polovina sezony se již blíží svému konci. „Musíme ještě zvládnout utkání v Lovosicích. Hlavně ale chceme vyhrát Český pohár, ať máme příjemné vánoční svátky,“ má jasno o nejbližším cíli Kružík.\nCelková spokojenost ale podle Požárka v kabině Baníkunepřetrvává. „Pokud mám hodnotit, tak kdybychom dnes vyhráli, asi bychom spokojeni byli. Kontakt s čelem tabulky by se udržel a přes zimu bychom měli čas popřemýšlet, jak do play off vstupovat z co nejvýhodnější pozice. Takhle je to mrzuté,“ konstatoval Požárek.\nPodzimní bilance Baníku jej ale moc nepřekvapila. „Za poslední tři roky pozoruji, že podzim máme vždycky horší. Nevím, čím to je, možná tím, že než se noví hráči zapracují do sestavy, chvíli to trvá. Na jaře je to z naší strany pokaždé odlišné, snad to bude v tomto play off zase platit. Asi je lepší mít méně povedený podzim než jaro,“ zakončil Roman Požárek.


Repase oken, Mělník: NejŘemeslníci\nÚroveň jednáníLíbí se vám práce této firmy? Oslovte přímo ji.Zadat poptávku této firmě Popis zakázkyRepasování dřevěných okenCelkové hodnoceníCelková nespokojenost. Okna byly pouze přesklená a natřena, nicméně přeboušení, hlavně tmelení a broušení vůbec neprovedeno.Uživatel_36550, 27.08.2012 (Mělník)Cena45 000 KčMísto realizaceMělníkDodavatel1hodnocení\n1.00%kladnýchkladná0záporná1Odolena Voda-Dolínek +50 kmsklenářství Profil firmy...Dodavatel se věnuje tématůmokna, dřevěné, hodinový manžel, sklenářstvíOblast dodavatele Vyplňte PSČ ve formuláři výše. Vaše poloha se objeví na mapě. Můžete ji zkontrolovat a upravit.\nSouvisející témataoknaSouvisející kategorieokna,dřevěnéDům&Zahrada.czJe nejvyšší čas zasadit sazenice. Co když je ale venku zima nebo prší?\nZajímavé referenceMontáž AL oken a dveří ve výrobní haleNáš BlogO naději lepších dřevěných zítřkůPotřebujete poradit?info@nejremeslnici.czod 9:00 do 17:30Momentálně nejsme na telefonu.Zkuste nám napsat e-mail, nebo zavolat později. Poptávky vyřizujeme i mimo běžnou pracovní dobu a o víkendech.Kontakty provozovateleKam dál:Kontakty provozovatelePodmínky použitíBlogReklamaPro zákazníky:Jak to funguje?RegistracePřidat hodnoceníOvěřit firmuČerná listinaPro firmy:Informace pro firmyPřidat svou firmuNaši partneři:© TrustYard s.r.o. 2009 - 2017|FacebookTento web používá k poskytování služeb, personalizaci reklam a analýze návštěvnosti soubory cookie. Používáním tohoto webu s tím souhlasíte.V pořádkuDalší informace


Na silnici I/48 končí dlouhodobé opravy, ŘSD doufá i v brzké otevření D48 u Frýdku-Místku - Zdopravy.cz\nNa silnici I/48 končí dlouhodobé opravy, ŘSD doufá i v brzké otevření D48 u Frýdku-Místku\n30 Lis 2021 14:45\nOprava silnice I/48 ve Frýdku Místku. Foto: ŘSD\nStavba obchvatu Frýdku-Místku běží v maximálním tempu, ŘSD chce část otevřít ještě letos.\nNa silnici I/48 zítra končí dvě dlouhodobé opravy, které od loňského roku komplikují provoz na důležité spojnici mezi Frýdkem-Místkem a Českým Těšínem.\nKonec omezení oznámilo Ředitelství silnic a dálnic (ŘSD) v tiskové zprávě. „Od středy plně zprůjezdníme sjezdy a nájezdy u nákupního centra Frýda ve Frýdku-Místku a ve stejný den začne plnohodnotně sloužit opravený most na obchvatu Českého Těšína,“ řekl Miroslav Mazal z týmu komunikace ŘSD.\nJde o akce, které začaly už loni Frýdecko-místecké rampy vyšly na cca 48,4 milionu Kč bez DPH. Most u Českého Těšína vyžadoval investici ještě o více než milion vyšší. Stavbaři na obou akcích provedli kompletní opravy mostních částí včetně izolací.\nVe Frýdku-Místku aktuálně řidiče zajímá podstatně více jiná stavba: D48. Měsíc před koncem roku začíná ŘSD mluvit o tom, že by se mohla první etapa obchvatu města otevřít ještě letos. „Dokud podmínky dovolí, bude pokračovat současné maximální tempo stavby dálnice D48. Platí snaha zprovoznění některých částí ještě tento rok, rozhodnou venkovní teploty následujících týdnů,“ uvedlo ŘSD na twitteru.\nTagy Český Těšín D48 Frýdek-Místek I/48 Ředitelství silnic a dálnic ŘSD


Hnutí Tálibán vyzvalo afghánské imámy, aby\nMinutaN.czSvětJižní AsieNáboženstvíNATONávrat Tálibánu 20. srpna 2021 8:58\nHnutí Tálibán vyzvalo afghánské imámy, aby nabádali obyvatele země k jednotě při první páteční modlitbě od chvíle, kdy tálibové svrhli vládu a chopili se moci. Proti Tálibánu v posledních dnech lidé protestují ve městech včetně Kábulu.\nAčkoliv byly protesty převážně malé, jsou společně se zoufalými snahami některých Afghánců o odchod ze země znamením, že Tálibán nebude mít situaci na domácí půdě jednoduchou, poznamenává agentura Reuters.\nPovstalci nyní volají po národní jednotě a snaží se obyvatele uklidnit také relativně umírněnými veřejnými projevy, v nichž tvrdí, že touží po míru, nebudou se mstít bývalým spolupracovníkům západních armád a budou respektovat práva žen.\nŘada Afghánců však prohlášením povstalců nedůvěřuje. Nevládní organizace také přichází se zprávami o tom, že tálibové pátrají po bývalých spolupracovnících zahraničních vlád a svržené afghánské vlády a vyhrožují jejich rodinám.\nBezpečnostní poradce amerického prezidenta Joea Bidena Jake Sullivan prohlásil, že se USA bedlivě soustředí na nebezpečí teroristického útoku zejména od křídla Islámského státu, jež operuje v Afghánistánu a Pákistánu, zvaného ISIS-K, které je dlouholetým úhlavním nepřítelem Tálibánu.\nZ mezinárodního letiště v Kábulu mezitím nadále pokračují evakuace prostřednictvím masivního leteckého mostu. Podle nejmenovaného činitele NATO se podařilo ze země za posledních pět dní dostat přes 18 000 lidí.\nOdletové haly mezinárodního letiště jsou přitom podle něj nadále zaplaveny dalšími civilisty, kteří se chtějí dostat pryč ze země. Cílem Severoatlantické aliance je tak přes víkend zdvojnásobit nynější tempo evakuací. O situaci v zemi dnes budou jednat na mimořádném zasedání ministři zahraničí zemí NATO.\nSullivan řekl, že USA přesně nevědí, kolik jejich občanů se stále nachází v Afghánistánu. Bidenova vláda je však podle něj odhodlána dostat do evakuačních letadel jakéhokoliv Američana, který o to americké činitele požádá.\n„Navázali jsme nyní kontakt s Tálibánem, abychom umožnili bezpečný průchod lidem na letiště, a to v tuto chvíli funguje. Američané i ohrožení Afghánci se dostávají na letiště,“ řekl Sullivan. Varoval však, že se v nynější situaci nelze spolehnout na to, že bude nynější uspořádání pokračovat relativně bezproblémově i nadále. (ČTK, Reuters)\nNejnovější zprávy z témat: Jižní Asie, Náboženství, NATO, Návrat Tálibánu


9 největších vztahových zkrachovalců roku 2014: Rašilov s Hybnerovou, hvězdy SuperStar i smutný prsatý Messerschmitt - Super.cz\nKomu to loni nevyšlo? Foto: Super.cz/Michaela Feuereislová, Hermína pro Fantasy Travel, Hermína\nRok 2014 skončil a pro řadu českých celebrit znamenal také konec vztahu. Loňský rok se rozešla celá řada hvězdných dvojic. Někteří sami dlouho nezůstali, jiní na novou lásku teprve čekají.\nPřes dvacet let spolu žili herečtí manželé Saša Rašilov (45) a Vanda Hybnerová (49). Manželství, ze kterého vzešly dvě děti, se ale roku 2014 definitivně rozpadlo. Rašilov si navíc našel novou přítelkyni, ke které se odstěhoval. Nevydržela ani tenisová romance Radka Štěpánka a Petry Kvitové. Naše nejúspěšnější tenistka vyměnila Štěpánka za hokejistu Radka Meidla. Štěpánek je zatím oficiálně nezadaný.\nDlouholetý vztah překvapivě ukončila misska Jitka Válková (26), jež dala sbohem svému staršímu partnerovi Mirku Ciprovi. Koncem roku zrušila zásnuby i modelka Dominika Mesarošová (32). Vnadná kráska sice chystala veselku se svalnatým přítelem Markem, jenž si Dominičino jméno dokonce nechal vytetovat na rameni, ale nakonec mu dala košem kvůli jeho nevyjasněným problémům s podnikáním. Rozchod prý Dominika dodnes velmi těžce nese.\nNevyšlo to ani další české královně silikonů Haně Mašlíkové (36), jíž se nepodařilo udržet vztah s fotbalistou Michalem Kadlecem. Toho po boku Mašlíkové nahradil pohledný fitness trenér André. Dlouholetý vztah krachnul missce a modelce Kateřině Sokolové (29). Ta se po pěti letech rozešla se zlatníkem Robertem Hájkem, jenž místo ní randí s další misskou Zuzanou Jandovou (30).\nMinulostí je i vztah párečku ze SuperStar Martina Haricha a Celeste Buckingham (23). Talentovaní zpěváci svou lásku dlouhou tajili a nejinak tomu bylo i u rozchodu.\nLásku si neudržel ani někdejší ochránce Ivety Bartošové Zdeněk Macura (44). Počítačovému expertovi utekla jeho blonďatá přítelkyně Vlaďka rovnou k úhlavnímu nepříteli Josefu Rychtářovi (60). Ten ji ale odmítl. Partnersky se po roce vztahu rozloučili také hudebník David Koller a jeho přítelkyně Linda. ■\nSaša Rašilov a Vanda Hybnerová ■\nJitka Válková a Mirek Cipra ■\nDominika Mesarošová a podnikatel Marek ■\nZdeněk Macura a Vlaďka Šuleková ■\nHana Mašlíková a Michal Kadlec ■\nKateřina Sokolová a Robert Hájek ■\nDavid Koller a přítelkyně Linda ■\nCeleste Buckingham a Martin Harich ■


Stará čistírna odpadních vod v Karviné byla odstraněna « VODARENSTVI.CZ\nDůvodem akce jsou ekologické i bezpečnostní aspekty, stejně jako estetický vzhled areálu v blízkosti mezinárodního železničního koridoru. Místo bylo také terčem nájezdů nepřizpůsobivých obyvatel. Akce byla zahájena v polovině srpna, skončí v polovině prosince. Na jaře bude lokalita zatravněna.\n„V roce 2001 byla uvedena do provozu nová čistírna odpadních vod, která byla vybudována za více než 400 milionů korun. Tím se stala ta původní z šedesátých let minulého století nepotřebnou. Pro objekty nebylo nalezeno nové využití, chátraly a areál nepůsobil zrovna reprezentativně. Proto jsme se rozhodli objekty odstranit a celý areál na vlastní náklady vyčistit. Jsme odpovědná společnost a jasně dokazujeme, že po sobě umíme uklidit, když některé ze zařízení, objektů nebo technologií již dosloužily a jsou dále nepotřebné. V dalších letech máme v plánu postupně odstraňovat další již nevyužívané objekty ve špatném stavu v areálech našich dalších čistíren odpadních vod,“ vysvětluje generální ředitel SmVaK Ostrava Anatol Pšenička.\nV Karviné bylo potřeba odstranit například bývalou provozní budovu, šatny, nebo budovu laboratoří. Stejně tak bylo nutné zdemolovat konstrukce původních vyhnívacích nádrží, biologických filtrů, biočerpací stanice, kalového pole, kanalizační a vodovodní šachty a armaturní komory. „Všechny objekty byly odstraněny metr pod stávající terén. Bylo potřeba nepotřebný materiál odvézt a zasypat hluboké výkopy separovanou drtí. Na povrchu byla rozprostřena ornice, která bude na jaře oseta trávou. Museli jsme odstranit také zpevněné betonové plochy nebo asfaltové komunikace v areálu,“ vysvětluje ředitel kanalizací SmVaK Ostrava Jan Tlolka.\nV příštích letech jsou v plánu v areálech dalších čistíren odpadních vod SmVaK Ostrava k demolici například starý plynojem a uskladňovací nádrž ve Frýdku-Místku, uskladňovací nádrž ve Frýdlantu nad Ostravicí, vyhnívací nádrž v Orlové nebo stará správní budova a hydroforní stanice v Havířově.\n11. 12. 2017 redakce


Japonské zemětřesení zastavilo výrobu fotoaparátů pro iPhone – Letem světem Applem\nJaponské zemětřesení zastavilo výrobu fotoaparátů pro iPhone\nZemětřesení, které proběhlo nedaleko japonského ostrova Kjúšú, přimělo dodavatele Applu, Sony, aby uzavřelo svou Kumamoto továrnu, která dodává komponenty pro iPhone. Uzavření je na dobu neurčitou, ale společnost nevěří tomu, že bude nějak dodávka ovlivněna. Dvě hlavní zemětřesení zasáhla oblast v sobotu a zabila 40 lidí a zranila stovky dalších.„I když jsme neočekávali žádné okamžité přerušení dodávek, tak máme nějaké zásoby. Pokud se nějaké problémy se zásobováním objeví, okamžitě o tom budeme informovat,“ řekl mluvčí Sony.\nAčkoli katastrofa ovlivnila řadu výrobních zařízení, které vlastní některé významné japonské technologické společnosti – mezi nimi Sony a Mitsubishi – jen u automobilového průmyslu se očekává vcelku velké zdržení. Technické firmy v okolí zemětřesení, pracují na vybudování odolných dodavatelských řetězcích, což je pro automobilové giganty problém, neboť mají tenké marže jako břitva a jejich dodavatelské vztahy jsou mimořádně složité.\nNení to nic neobvyklého, že přírodní katastrofy mohou mít významný dopad na různá odvětví. Když Thajsko v roce 2011 zažilo ničivé povodně, průmysl pevných disků, které se právě tam vyrábí, trpěl značně. Ceny narostly a trvalo roky, než se výroba stabilizovala.


Nevidomý profesor hry na flérnu Jan Olejník chodí z Málkova k bohoslužbám na Borek | E15.cz\nNevidomý profesor hry na flérnu Jan Olejník chodí z Málkova k bohoslužbám na Borek\nJeho etudy byly revoluční v metodice výuky hry na zobcovou flétnu. Profesor Jan Olejník oslavil letos v Málkově u Berouna osmdesátiny.\nJan Olejník se narodil ve vesničce Květná na pomezí Moravy a Slovenska a hudbě zasvětil celý život. Svůj vliv na to měla jistě nehoda, při níž v patnácti letech přišel o zrak. „V Květné probíhaly ostré boje mezi nacisty a rudoarmějci. Munice bylo všude spousty. O zrak jsem přišel při náhodném setkání s bojovými prostředky. Bylo v tom i trochu klukovské zvědavosti,“ vzpomíná na osudový životní okamžik.\nPřípravu na povolání učitele hudby ukončil státní zkouškou ze hry na flétnu v roce 1951. Státnici z klavíru si pak dodělal v roce 1953. O dva roky později nastoupil jako učitel v Hudební škole v Kladně a jakožto nevidomého jej učitelé přijímali do svých řad neradi. „Obrat nastal po mém provedení Mozartova koncertu pro flétnu na učitelském koncertu školy,“ říká Jan Olejník.\nÚspěšná metoda výuky\nBrzy ho začali uznávat jako rovnocenného. Při soutěži dechových nástrojů v Kraslicích v roce 1970 získali tři jeho žáci první ceny ve svých katego- riích a jednu absolutní. Také později jeho studenti excelovali jak v hudebních soutěžích, tak při koncertech.\nV Braillově písmu mezitím sepsal dnes již legendární Metodiku výuky žáků lidových škol umění. Z nevidomého chlapce, kterého přijali jako učitele do lidové školy umění spíš ze soucitu, tak vyrostl uznávaný profesor hudby Jan Olejník. V jednaosmdesátém roce pak předstoupil na sympóziu před šedesát učitelů hudby z celého Československa, aby jim vysvětlil, jak hudbu vyučuje on. „Říká se, že flétnisté neradi chodí na hřbitov, neboť je tam moc křížků,“ říká s úsměvem Jan Olejník. „Ale já neměl podle čeho učit, tak jsem složil několik skladeb, která jsou pro flétnisty praktickým cvičením. Kolegové si je ode mne půjčovali, aby si je ofotili, a tím etudy začaly žít svým vlastním životem,“ říká hluboce věřící muž. Teprve v roce 1995 se však našel člověk, který jeho Etudy vydal tiskem. I po osmdesátce Jan Olejník bravurně slyší, vyjadřuje se vytříbenou češtinou a u syna v selském stavení v Málkově často preluduje na klavír.\nV synově péči\nV roce 2002 převzal Jan Olejník z rukou ministra školství vyznamenání prvního stupně, medaili za celoživotní tvůrčí pedagogickou a výchovnou činnost. Na hudební škole v Kladně působil až do roku 2007, několik věrných studentů za ním dojíždí dodnes.\nSyn Petr, u něhož bydlí a který pro něj v kamenném objektu vyhřívaném ústředním topením zrekonstruoval útulný příbytek, se stejně jako otec živí muzikou. V bluesové formaci Strašidelný elektrik band a v sólovém projektu kytaristy Plastik People of the Universe Joe Karafiáta hraje na baskytaru.\nMaminka Olga Olejníková si nového bydliště dlouho neužila a krátce po přestěhování do Málkova zemřela. „Za tátu se provdala ve čtyřiapadesátém roce. Poskytla mu potřebné zázemí a byla spolehlivou oporou po celý život,“ vzpomínal Petr.\nBude flétnový recitál\nOlejníkův syn má v Málkově kromě jiného i kozu s ovcí, které chová v ohradě s přístřeškem. „Dostal jsem je od lidí ze vsi. Zpočátku se trochu nesnášely, ale už je to v pohodě. V případě krize by sice byly na prvním místě potravního řetězce, ale nejspíš tu zůstanou na dožití,“ konstatoval hudebník a bývalý zvukař Středočeského divadla v Kladně. Po zajištění otce hodlá na jaře dokončit také svoje vlastní bydlení a v podkroví nahrávací studio pro sebe a pro přátele.\nPro tatínka chystá na léto v klubu občanského sdružení Music & Art Club Český kras na Borku flétnový recitál a besedu s některými z jeho bývalých studentů.


V roce 2018 nás podporují: Eva Šantrůčková / Eva Brezikova / Hana Štočková / Michaela Šírová / Obec Olešná / Obec Nerestce / Obec Mišovice / Ladislav Tříska / Edita Jindrová / Krupičkovi, Písek / Město Blatná / Obec Mutěnice / Jarča Cilichová / Silvia Wojcik / Ivo Smid / Eva Brezikova / Marie Hlubučková - Brzké uzdravení Marušky / Danuše Žejdlová – krmítko / Obec Vráž / Pavlína Kočicová\nPřeji Vám a Vašim chráněncům vše nej při Dni ochránců zvířat.\nPokud myslíte ta 2 "cizí", z Písku a z Drahonic, tak jedno odletělo v září a druhé tu máme. Má drobně poraněné křídlo a na let do Afriky by to nebylo. Ovšem naši čápi s ním "nekamarádí", tak je vlevo za plotem.\nI vám příjemný podzim :-).\nZdravím do Makova i všechny příznivce makovských.\nDnes opět po delší době vidím na kamerou sledovaném plácku volavku a za plotem čapího "otloukánka" s čápem černým, který se snaží dostat zpět k čapí rodince.\nJe to moje chyba, protože už nesleduji Makov tak intenzivně, jako třeba ještě před měsícem, kdy jsem měla při práci puštěnou kameru prakticky nonstop. Teď sice denně nahlédnu, abych se potěšila zvířátky a z Knihy návštěv zjistila, co je nového, ale jen tak, jak se mi to časově hodí.\nMám dotaz na pana Šejnu: Odletělo i makovské čápě, o které pečovali v Kašperských Horách?\ndle kašperských ho vypustili, takže je vše OK :-)\nŠlo o výzkum /na omega 3 masté nenasycené kyseliny, snad snižují hladinu cholesterolu/ - ryby mířily do pražského IKEMU, snad lidem pomohly.\nVíce o výlovu najdete v Aktualitách.\nOpět je možné posílat dárcovské DMS, tak věříme, že jste na nás nezapomněli :-))\nA v knize návštěv je provedena drobná změna - je možné hned reagovat na příspěvek, nemusíte psát nový.\nLetos jsem sledování čápů zanedbala, ale to svádím na neposlušné PC, nechtělo nainstalovat chybějící plugin.\nPročetla jsem si několik stránek z knihy návštěv a jsem v obraze. Tak tedy je to 29 odchovaných mláďat? Přeji všem krásný podzim, příznivou zimu a hodně dárců DMS.\nNěkdy to spočtu, ale teď opravdu nevím, bylo jich už hodně :-).\nI Vám příjemný podzim - a díky\nKrásné ráno do Makova, je to moc hezké pozorovat čápy a dění okolo nich - zvlášť krmítko :-) jen je škoda, že není vidět úplně celé.\nPřeji hodně hezkých chvil při (jistě velmi náročné) práci :-)..\nJe vidět více než 3/4 krmítka, chceme, aby byl vidět i areál s dalšími zvířaty.\n|< << 1797, 1798, 1799, 1800, 1801 (1802) 1803, 1804, 1805, 1806, 1807 >> >|\n(1802 / 1866)


Čísla ČEZu vyšla už dnes... denní přehled Trhy, data, výsledky - Patria.cz\nČísla ČEZu vyšla už dnes... denní přehled Trhy, data, výsledky\nČEZ dnes dopoledne nedopatřením zveřejnil základní finanční výsledky, které měly být oznámeny v pondělí 28. února. Zveřejněná čísla byla mírně lepší než očekávání managementu společnosti (EBITDA 88,7 mld. korun, EBIT 63,1 mld. korun, čistý zisk 46,7 mld. korun) a zároveň přibližně v souladu s očekáváním trhu, s výjimkou čistého zisku. Meziročně nižší zisky jsou způsobeny především poklesem průměrné realizované ceny silové elektřiny v meziročním srovnání (54 EUR/MWh v roce 2010 proti 65 EUR/MWh v roce 2009), které byly částečně zmírněny politikou předprodejů a zajištění. Nákladové úspory a snaha optimalizovat některé procesy pravděpodobně vyrovnaly možné ztráty z vyšší tvorby rezerv k nezaplaceným pohledávkám v zahraničí nebo fotovoltaického boomu v ČR.\nSpolečnost NWR oznámila výsledky za FY a 4Q 2010 dnes před otevřením trhu; byly absolutně v souladu s očekáváním. Společnost uvedla, že pokračuje tvorba podrobné studie proveditelnosti pro projekt Debiensko. Dále společnost potvrdila spekulace na trhu a oznámila, že od 2Q 2011 předpokládá sjednávání cen většiny dodávek koksovatelného uhlí na čtvrtletní bázi. Situace se tak v porovnání s rokem 2010 podstatně změní, když loni bylo 80 procent produkce a cen uzavřeno na celý tzv. japonský fiskální rok.\nRůst německého HDP ve čtvrtém čtvrtletí dosáhl 0,4 % mezikvartálně a 4,0 % meziročně. Dnešní zpřesněná data jen potvrdila předběžné údaje.\nFrancouzská banka Credit Agricole prodělala ve 4Q10 328 mil. EUR, což je ale méně, než čekal trh. Vyšší rezervy v řecké dceři částečně nahradily příjmy investiční divize. Navíc si poměrně dobře vedly francouzské a italské retailové pobočky. Stěžejním důvodem ztráty je odpis hodnoty podílu v italské Intesa Sanpaolo o objemu 1,24 mld. EUR. Celkové rizikové náklady klesly meziročně o 40 % na 750 mil. EUR. Celoroční zisk narostl o 12 % na 1,26 mld. EUR, banka vyplatí za loňský rok dividendu ve výši 45 c na akcii. CA odhalí své střednědobé plány 17. března. Společnost se navíc dohodla s regulátorem, že novým pravidlům Basel III vyhoví částečně prostřednictvím garancí od svých domácích regionálních dcer. Akcie přidávají 5 %.\nBritská RBS utrpěla loni ztrátu 1,1 mld. GBP, což je více než dvojnásobek trhem očekávaných 407 mil. GBP. Důvodem jsou ztráty v Irsku, které stouply na 1,16 mld. GBP, zatímco provozní zisk v investiční divizi klesl meziročně o 2,2 mld. GBP. Celkové rezervy na krytí ztrát ze špatných úvěrů poklesly na 9,3 mld. GBP z 13,9 mld. GBP v roce 2009. Příjmy investiční divize se meziročně propadly bezmála o třetinu. Vládní garanční program pro toxická aktiva navíc banku vyšel na 1,1 mld. GBP. Prakticky jediným světlým bodem je tak britská retailová divize. Akcie odepisují přes 3 %.\nNěmecká pojišťovna Allianz zvýšila ve 4Q10 zisk o 11 % na 1,14 mld. EUR a předčila tak svůj celoroční výhled. Vděčí za to především vyšším výnosům z investic. Společnost navýšila výplatu dividendy na 4,5 EUR na akcii z 4,1 EUR před rokem. Špatně si nevedl segment pojištění majetku s poklesem kombinovaného poměru na 94,9 %. Hůře je na tom divize životního pojištění, která trpí nižší poptávkou a absencí loňských daňových benefitů. Nejlépe si vedla divize správy aktiv, jejíž součástí je i PIMCO, s 51procentním meziročním růstem zisku. Objem spravovaných prostředků rostl loni dvojciferným tempem. Akcie ztrácejí 3 %.\nZisk chemičky BASF se ve 4Q10 více než zdvojnásobil na 1,1 mld. EUR oproti trhem očekávaným 945 mil. EUR. Tahounem růstu byla poptávka z automobilového průmyslu. Společnost zároveň navýšila dividendu na 2,2 EUR na akcii. Společnost dále uvedla, že začátek letoška byl také "velmi silný", načež očekává další růst tržeb a zisku i v příštím roce. Vyšší ceny komodit by však letos měly přibrzdit provozní marže v jednotlivých divizích, které tak nebudou plně profitovat z vyšších očekávaných tržeb. Akcie mírně rostou.\nNěmecký energetický koncern RWE dnes zklamal zejména výhledem pro letošní rok. Čistý zisk by měl z loňských 3,75 mld. EUR poklesnout o 30 %, důvodem je nová daň vztahující se na jaderné zdroje a přetrvávající nízké ceny elektřiny. Společnost míní s poklesem bojovat cestou nižších nákladů, kapitálových výdajů a prodejů aktiv, které by měly snížit celkový dluh. Společnost se navíc bude v budoucnu koncentrovat na trhy střední, východní a jihovýchodní Evropy, kde lze počítat s rychlejších růstem poptávky. Problémem je, že prodeje aktiv sníží EBITDA v roce 2013 o cca 1 mld. EUR. Počínaje rokem 2013 však bude muset RWE platit za celou spotřebu emisních povolenek. Akcie reagují největším intradenním propadem za téměř dva roky, aktuálně odepisují přes 5 %.\nNěmecká automobilka Porsche informovala, že plánovaná fúze s Volkswagenem možná neproběhne již letos, neboť šetření dvou bývalých manažerů v této věci nebude ukončeno dřív než v roce 2012. Akcie Porsche ztrácejí 11 %, akcie Volkswagenu 4,5 %.\nPočet nových žadatelů o dávky v nezaměstnanosti se snížil pod 400 tisíc a dosáhl 391 tisíc. Celkový počet pak spadl na 3,79 milionu. V obou případech jde o lepší čísla, než se čekalo. Konsensus byl nastaven na 405 k, resp. 3,88 M osob.\nObjednávky zboží dlouhodobé spotřeby i tento měsíc zaostaly za očekáváním. Celkové číslo dosáhlo 2,7 % (odhad 2,8 %), po očištění o dopravní prostředky objednávky klesly o 3,6 % (při odhadu 0,5 %). Toto negativní překvapení však bylo do značné míry dáno výraznou revizí vzhůru u čísel za předešlý měsíc.\nPo prodejích existujících domů dnes vyšel i údaj o prodejích domů nových a ten příliš nepotěšil V lednu se prodalo o 12,6 % méně jednotek než v předchozím měsíci, zatímco se čekal pokles o 7,3 %. Prodeje negativně ovlivnil konec daňových úlev na koupi domu v Kalifornii.\nAutomobilka GM vydělala ve 4Q10 510 mil. USD, neboli 31 c na akcii oproti trhem očekávaným 44 c. Výsledky zahrnují nákladovou položku ve výši 21 c na akcii pramenící z dřívějšího odkupu preferenčních akcií od Ministerstva financí. Tržby naopak překvapily pozitivně, když dosáhly výše 36,9 mld. USD. Akcie odepisují přes 3 %.\nUSA - HDP za 4Q, zpřesněný\n3,3 % q/q a\n3,2 % q/q a\nUSA - Spotř. důvěra Uni Michigan\nOček.č.zisk 268 mil.EUR\nOček. EPS 0,793 EUR