Parní lokomotiva 423.0 | poplužní dvůr české dárky a dobroty, lahůdky, originální krásné tradiční dárky, regionální potraviny, retro, vintage\nLokomotiva řady 423.0 je tendrová parní lokomotiva pro místní dráhy. Byla vyráběna v První českomoravské továrně na stroje v Praze (později ČKD), v me... celý popis\nLokomotiva řady 423.0 je tendrová parní lokomotiva pro místní dráhy. Byla vyráběna v První českomoravské továrně na stroje v Praze (později ČKD), v menších počtech i v Adamovských strojírnách a Škodových závodech pro ČSD. Její výroba probíhala v letech 1921–1946 a celkem vzniklo 231 kusů. Byly určeny k dopravní obsluze místních tratí s lehkým železničním svrškem a zajišťovaly zde jak nákladní, tak i osobní dopravu.\nPro svou nenáročnou obsluhu i spolehlivost byly lokomotivy v provozu velmi oblíbené a získaly přezdívku „Velký bejček“. Na mnoha vedlejších tratích sloužily po desítky let; větší odstavování nastalo až v šedesátých letech s nástupem lokomotiv motorových. Poslední lokomotivy byly vyřazeny okolo roku 1980.


V první řadě je potřeba vzít si oblečení. To uzpůsobte délce pobytu připravte si dostatek spodního prádla a ponožek, sportovní obuv, svetr, šusťákovou bundu, kraťasy a trika s dlouhým rukávem. Pokud si vezmete rukáv krátký, budete mít brzo spálené ruce. Dále pak teplejší oblečení na spaní a počítejte také s náhradním prádlem. Dobré\nPřestože názvu „discgolf“ či „disc golf“ se těší teprve pár desítek let, v trochu jiné verzi byl hrán už před mnoha lety. Pozitivem je, že ho skutečně může hrát každý. Je vhodný jak pro skupiny, tak i jednotlivce. Sport, který se postará o vaše zdraví a dobrou kondici, a to nejen\nJde i vám o to, abyste se mohli obrátit na někoho, kdo je doopravdy moderním specialistou, který má jak zkušenosti, tak i praxi a s kým se jednoduše dohodnete na skvělé zábavě pro vaši partu? Jde vám o to, aby pro vás bylo všechno velmi příjemné, abyste si užili mnoho zábavy,\nVíte, že byste mohli své celoživotní hobby, čímž je sledování výsledků sportovních klání, peněžně zúročit? Ani byste museli opustit pohodlí svého domova! Staňte se hráčem hry, která nese název fantasy extraliga! Možná o takovém způsobu hry slyšíte poprvé! Není divu. V našich končinách není zdaleka tak rozšířená,


Nové překapávače nyní online | TCHIBO\n» Překapávaná káva slaví svůj aromatický comeback!\nPři přípravě kávy v těchto kávovarech se může plně rozvinout jedinečné aroma každé kávy. «\nIndre B. Someliérka na kávové speciality ve společnosti Tchibo\nKávovary a vybavení na přípravu kávy\nLet's Brew: Spařím, spaříš, spaříme!\nZážitek z kávy ruku v ruce s perfektním technickým provedením\nVýkyvný, odnímatelný držák na filtr\nAroma Swing pro rovnoměrné rozložení aromatu díky cirkulaci kávy v konvici\nKonstantní teplota spařování pro ideální rozvinutí aroma kávy\nAutomatická ochrana proti odkapávání kávy při vyjmutí konvice\nSkleněná konvice s uchyceným víčkem (1,25 l) – lze mýt v myčce nádobí\nPříprava až 10 šálků překapávané kávy\nSnadné dávkování pomocí odměrky na kávu\nAutomatické vypínání pro úsporu elektrické energie\nVideo: Přehled překapávače Tchibo »Let's Brew«\nS láskou pražená, čerstvě namletá\nObjevte obrovský výběr našich překapávaných káv – samozřejmě ve 100% kvalitě Tchibo. Vybrané druhy jsou k dostání i ve formě zrnkové kávy.\n500 g mleté kávy\nPřekapávače – snadná příprava oblíbeného nápoje\nStačí nalít vodu, vložit filtr, nasypat mletou kávu, stisknout tlačítko a těšit se na čerstvou, nádherně aromatickou kávu: příprava kávy v klasickém kávovaru je snadná, ekologicky šetrná a efektivní. Není nutné žádné nastavování, manipulace a čištění jako u plnoautomatických kávovarů nebo presovačů. Můžete si připravit přesně takové množství kávy, které potřebujete. A poté, co horká voda jemně překape přes mletou kávu, můžete filtr s kávovou sedlinou jednoduše vyhodit do bioodpadu.\nTchibo Let's Brew propouští vodu na mletou kávu obzvlášť rovnoměrně – pro vybranou, nádherně jemnou chuť. Pomalé spařování umožňuje plné rozvinutí jedinečného aroma kávy. To je důvod, proč je překapávaná káva opět v módě a ruční spařování slaví velký comeback. Velkou roli hraje i široký výběr druhů káv do překapávačů: sahá od kávy Arabica s ovocným tónem až po výrazně aromatickou směs s kávou Robusta, od mleté kávy až po zrnkovou kávu, kterou si můžete sami umlít v mlýnku na kávu. Vyzkoušejte naše lahodné překapávané kávy a nechte se okouzlit úžasnou různorodostí!\nŠiroké spektrum nejlahodnějších druhů kávy\nPokud milujete překapávanou kávu, jsou pro vás dveře do světa káv s obrovským množstvím druhů otevřené dokořán. Ať už se rozhodnete pro limitovanou prémiovou kávu ze Střední Ameriky, kávu s nádherně světlým pražením nebo exkluzivní kávu Tchibo Privat Kaffee – můžete si neustále znovu a znovu vychutnávat jedinečné chvíle naplněné mimořádnými chuťovými zážitky. Přitom se samozřejmě můžete rozhodnout mezi mletou nebo zrnkovou kávou. S pomocí mlýnků na kávu z našeho sortimentu příslušenství na přípravu kávy proměníte zrnkovou kávu obratem ruky na mletou: pro ještě větší čerstvost a lahodnou chuť.\nJak s vhodným vybavením vykouzlit lahodné kávové speciality\nKromě elektrického nebo ručního mlýnku na kávu, který se postará o čerstvě namletou kávu, je potřeba myslet i na správné skladování již namleté kávy, aby bylo zachováno její aroma. Chcete-li zajistit, aby vaše káva zůstala déle čerstvá, měli byste sáhnout po dóze na kávu. Dóza vyrobená z matné ušlechtilé oceli navíc vypadá nesmírně elegantně. S pomocí odměrky na kávu s dlouhou rukojetí lze zase mletou kávu snadno nabírat z dózy a dávkovat. A pokud zatoužíte po obměně, máme pro Vás řadu dalších produktů. Jestliže například milujete horký nápoj z kávovaru, můžete si s pomocí napěňovače mléka připravit lahodnou krémovou pěnu, která bude vaši kávu dokonale korunovat. Kromě toho můžete s pomocí ručního nebo elektrického napěňovače mléka připravit mléčnou pěnu s perfektní konzistencí a vykouzlit spoustu dalších lahodných specialit, jako je káva s mlékem, cappuccino nebo latte macchiato. V sortimentu Tchibo najdete i vhodné šálky na kávu a nádobí, díky němuž můžete kávové speciality servírovat s dokonalou elegancí.\nČas na kávu – recepty a nápady\nPrávě jste dokončili něco opravdu náročného jako třeba daňové přiznání a jste přesvědčeni, že si zasloužíte lahodnou odměnu. Co byste řekli na kávu připravovanou za studena neboli Cold Brew? Tento trendy kávový nápoj okouzluje především v létě svou nádherně svěží chutí, vyznačuje se snadnou přípravou a dá se podle libosti vylepšit dalšími přísadami. Kouzlo spočívá v macerování za studena, které trvá několik hodin. Pokud se vám nechce čekat tak dlouho, je pro Vás skvělou alternativou ledová káva. Stačí nechat vychladit čerstvě uvařenou, podle chuti oslazenou kávu, dát do vysoké sklenice dva kopečky vanilkové zmrzliny, zalít je kávou a vše korunovat čerstvou šlehačkou. O příslovečnou třešničku na dortu se postará pár čokoládových hoblinek. V zimě zase určitě oceníte horkou irskou kávu s whisky a smetanou – úžasně lahodný nápad na uvolněnou odpolední kávu.\nAby váš kávovar déle vydržel: tipy na čištění a údržbu\nPlatí to pro velký i malý kávovar: Pokud chcete, aby vám kávovar dlouho dobře sloužil, vyplatí se investovat do jeho údržby trochu času. Díky jednoduché konstrukci překapávače na kávu to není nijak složité:\nNečistotu a zbytky kávy z těla kávovaru a z plotýnky je potřeba odstranit – nejlépe okamžitě – pomocí vlhkého hadříku s trochou prostředku na mytí nádobí.\nDržák filtru, skleněnou konvici a víčko lze zpravidla mýt v myčce nádobí.\nSkvrny od vodního kamene lze snadno odstranit pomocí vody s přídavkem octa nebo kyseliny citronové.\nTaké k odvápnění kávovaru můžete použití vodu s přídavkem octa, vhodnou alternativou je i jedlá soda. Kyselina citrónová může uvnitř kávovaru zanechat zbytky, a proto byste ji neměli k odvápnění používat.\nNaše doporučení: Použijte speciální odvápňovací prostředek. Při dávkování postupujte přesně podle pokynů uvedených na obalu.\nTo, jak často byste měli svůj kávovar odvápňovat, závisí na tom, jak tvrdou máte vodu.


Zateplujete dům? Využijte také dotaci na žaluzie či rolety – Nazeleno.cz\nZateplujete dům? Využijte také dotaci na žaluzie či rolety0\n28. 3. 2022 25. 3. 2022 Komerční sdělení Komentáře: 0\nV létě nepouští dovnitř domu sluneční teplo a udržuje v místnostech příjemnou teplotu. V zimě vám zase ušetří až 30 % výdajů na vytápění, což je v dnešní době zvyšování cen energií vítaným přínosem.\nModerní stínicí technika má prostě samé výhody a pokud děláte rekonstrukci či zateplení rodinného nebo bytového domu, neměli byste ji opomenout.\nJak lze využít dotace na venkovní žaluzie nebo rolety?\nNavíc si nyní můžete venkovní stínění pořídit díky programu Nová zelená úsporám s výraznou dotací. Příkladem může být stínící technika od největšího českého výrobce Climax. Dotace lze čerpat například na předokenní žaluzie, venkovní rolety či screenové rolety.\nPodmínkou využití konkrétního řešení je možnost ovládání stínění. Zastiňovací systém musí být vybaven pohyblivými prvky pro nastavení úrovně zastínění.\nPokud žádáte o dotaci na zateplení domu, můžete připojit i žádost o dotaci na venkovní žaluzie nebo rolety.\nManuální nebo inteligentní ovládání?\nA o jaké výši dotace se bavíme? Konkrétní úspora se liší dle typu ovládacího systému:\nS ručním ovládáním získáte dotaci 1 tisíc korun/m² zastíněné plochy.\nV případě, že zvolíte předokenní rolety či venkovní žaluzie s inteligentním řízením, činí dotace dokonce 1 500 korun/m² zastíněné plochy.\nCelková výše dotace je pak maximálně 50 tisíc korun pro rodinné domy a až stovky tisíc pro bytové domy.\nNa venkovní žaluzie s manuálním ovládáním můžete získat dotaci korun/m².\nManuálně ovládané prvky mají tedy nižší podporu, přičemž je myšleno jak mechanické, tak motorické ovládání (např. pomocí tlačítek či dálkového ovladače). Vyšší částka na venkovní žaluzie či rolety se týká stínicí techniky s inteligentním automatickým ovládáním. Tedy takovým, kdy systém využívá dostupných informací jako je poloha slunce, poloha vašeho domu i jednotlivých oken, vnitřní a vnější teplota, nebo třeba předpověď počasí a podle toho automaticky vyhodnocuje a přizpůsobuje polohu rolet. Takový systém pro inteligentní ovládání stínění nabízí také například Climax ve spolupráci se společností Somfy.\nPředokenní žaluzie se mohou sami automaticky vytahovat a stahovat podle počasí.\nCo je potřeba udělat pro získání dotace?\nZákladní podmínkou je, že žádost o dotaci na venkovní stínění lze podat pouze zároveň s žádostí o dotaci na zateplení domu. Stínění je totiž z pohledu dotačního programu Nová zelená úsporám 2022 součástí širšího balíčku opatření na snížení energetické náročnosti budov.\nŽádost může podat pouze vlastník rodinného domu popřípadě vlastníci bytových jednotek (bytová družstva, společenství vlastníků bytových jednotek). Dotace se vztahuje pouze na budovy, u kterých byla kolaudace provedena do 1. 7. 2013.\nVenkovní žaluzie snižují energetickou náročnost budovy.\nDalší dobrá zpráva je, že podání žádosti není složité, i když bez pomoci odborníků se pravděpodobně neobejdete. Úřadům totiž musíte dodat formální i technickou dokumentaci. Formální část tvoří žádost o dotaci a případné další dokumenty, jako je plná moc nebo souhlasné prohlášení spoluvlastníků nemovitosti. Technické dokumenty vám pomohou zajistit odborníci – projektant a energetický specialista. Mezi tyto dokumenty patří například:\nkrycí list technických parametrů použitých produktů.\nFond přijímá žádosti o dotace již od října 2021 a očekává se, že program poběží až do roku 2030. Kvalitní stínicí technika je tak zase o něco dostupnější. Pokud uvažujete o rekonstrukci a zateplení domu, určitě tuto možnost zahrňte do svých plánů.


Stav série 1:1 – HC Slovan Moravská Třebová\n28. 2. 2020\tČlánky\nVe středu 26. února hráči a fanoušci Moravské Třebové vyjeli vstříc druhému bodu v sérii do Chotěboře!\nPrvní třetina začala výborně a hned po 25 vteřinách se Slovan dostal po pohledné kombinaci do vedení 0:1! Následovala série vyloučení na obou stranách, ale všechny přesilové hry zůstaly nevyužity, ačkoliv Chotěboř měla výhodu i 5 na 3!\nDruhá třetina začala gólem domácích ve 22. minutě a srovnáním stavu na 1:1. Hosté zabrali a výsledkem jejich snahy byl vstřelený gól ve 24. minutě (1:2). Třebovským se poté ještě ve 27. minutě podařila využít přesilová hra, a tak odskočili ve skóre o dvě branky (1:3)! Zdálo se, že se zápas vyvíjí podle představ hostí, ovšem nastal výpadek, který se projevil množstvím střeleckých pokusů Chotěboře. Bohužel dva z těchto pokusů byly úspěšné a tím pádem konečný stav druhé části byl 3:3!!!\nTřetí část zápasu byla opět ovlivněna mnoha vyloučeními. Jedno z nich Chotěboř využila ve 49. minutě a poprvé v utkání se dostali do vedení (4:3). Slovan už se na vyrovnání nezmohl navzdory šancím, které si dokázal ještě do konce třetiny vytvořit! Chotěboř tak vyrovnává sérii na 1:1.\nHodnocení utkání trenérem Igorem Čiklem: ,,Po vyrovnané první třetině jsme vedli 1:0. Když jsme se ve druhé třetině dostali do vedení 3:1, zdálo se, že kráčíme ke 2. bodu v sérii, opak byl ale pravdou. Přestali jsme bruslit a soupeř zápas otočil. Musíme se přestat zajímat o výkony rozhodčích a hru soupeře a soustředit se na náš výkon, jinak další zápasy nezvládneme! V pátek to s klukama proberu a v neděli jdeme vyhrát!“\nPromarněný náskok dvou branek mrzí, ovšem série pokračuje! Děkujeme fanouškům za podporu v Chotěboři! Nyní se všichni soustřeďme na neděli 1. března v 17 hodin, kdy se znovu utkáme s Chotěboří na našem stadionu v Moravské Třebové a kde uděláme vše pro to, abychom hosty poslali s pláčem zpět domů !!!\nBranky: 21:59 Hospodka Jan (Vantuch, Kraučuk), 34:07 Suchý (Dvořák, Eis), 37:07 Svoboda (Dvořák), 48:50 Hospodka Jan (Svoboda, Eis) – 0:25 Pavlovský (Čikl, Augustin), 23:10 Řehulka (Holub, Čikl), 26:52 Marek (Řehulka, Muselík)\nRozhodčí: Vepřovský, Rulíček – Kopecký, Štěrba\nSestava SLOVAN: Turek – Holub, Hradil, Hučík, Janků, Kudrna – Řehulka, Čikl, Marek, Pavlovský, Augustin, Muselík, Cach, Faltus, Kobza, Langr\nSestava CHOTĚBOŘ: Pešek – Suchý, Jaroš, Klofáč, Kříž, Ludvík Jakub, Ludvík Jaroslav, Mendl, Musílek – Hospodka Jan, Svoboda, Dvořák, Eis, Vantuch, Kraučuk, Březina, Činčila, Hospodka Jakub, Mašek, Vlček\nPrevious Výsledky mládeže - junioři...\nNext Slovan krok od finále!


Evropská Unie | Bloumatel\nCategory: Evropská unie Evropská unie zavádí nová pravidla o držení střelných zbraních\n9.6.201613.6.2016 Filip Melichar\tNapište komentář\nEvropský statistický úřad, jinak řečeno Eurostat v nedávné době zveřejnil výsledky statistik pracovní aktivity domácího a přistěhovalého obyvatelstva v zemích Evropské unie. V těchto statistikách Eurostat konkrétně porovnává pracovní aktivitu domácího (Evropského) a přistěhovalého obyvatelstva, přičemž aktivním člověkem je každý, kdo práci buďto má, nebo si ji hledá. A nutno uznat, že výsledky statistik, nejsou […]\nNový bič na země Evropské unie. Za odmítnuté uprchlíky budou jednotlivé státy platit\n20.8.201523.1.2016 Filip Melichar\tNapište komentář\nEvropská komise zamítla přístup nezávislým expertům z Testbiotechu ke zprávě, jež je ve vlastnictví Německého federálního institutu pro zhodnocování rizik (BFR) a týká se celkového zhodnocení rizik glyfosátu. Dle dopisu, který byl evropskou komisí, Testbiotechu odeslán, dne 10. srpna, roku 2015 byly dokumenty o glyfosátech Německou vládou zpřístupněny pouze Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) […]\n1.7.201523.1.2016 Filip Melichar\tNapište komentář\nPodle analytické zprávy, kterou publikovala mezinárodní nezisková, nevládní organizace, Transparency International je počet členů z obou stran (vládních činitelů a korporatních manažerů), jež se účastní lobbistisckých schůzek, skoro vyrovnaný. Konkrétně a lépe řečeno: Skoro každé lobbistické schůzky se účastní i korporatní manažeři. A kolik, že takovýchto lobbistických schůzek bylo? Číslo je v skutku astronomické, jen […]\nEvropská unie je na pokraji nové ekonomické krize, ale dělá plány do budoucna\nNa den oslav 15. prosince 2014, kdy Evropská unie slavila tzv. „Den industriálních ekonomik“ se pro Brusel stal dnem „otevřené diskuze.“ Byly zde totiž pokusy „nabít“ Evropskou unii, konkrétně evropský průmysl novým směrem, budoucností. Prostě jinak řečeno, dát evropskému průmyslu novou budoucnost. Bohužel ale tuto budoucnost značně zkomplikovala, nepříznivá ekonomická situace, která Evropskou unii, postihla […]\nNové vedení v Evropské unii\n28.8.201423.1.2016 Filip Melichar\tNapište komentář\nS tím jak se blíží konec srpna, blíží se i nový, zvláštní summit, kdy se sejdou vůdci Evropy, aby do čela Evropské unie, společně dosadili nového předsedu Evropské komise, spolu s jeho náměstky a ministry. Za dobu, ukrajinské krize je to už několikátý summit, kdy se museli vyměňovat ministři. Žádná z evropských vlád se po dobu ukrajinské krize, […]\nEvropská unie a její rozšiřování\n3.6.201423.1.2016 Filip Melichar\tNapište komentář\nLetošním rokem si připomínáme deset let od významného, většího rozšíření Evropské unie. V roce 2004 projevilo zájem o členství v EU, osm zemí: Východoevropské země, pobaltské země, nebo třeba i Kypr a Malta. O deset let později se setkáváme se stejnou situací. Tentokrát je na řadě, třeba Srbsko, Turecko, Albánie, Makedonie, Bosna a Hercegovina. Ovšem podle bruselského […]\nČeši a volby do evropského parlamentu, aneb volby bez voličů\n5.5.201423.1.2016 Filip Melichar\tNapište komentář\nOde dneška, přesně za 20 dní se budou konat volby pro českou republiku, do evropského parlamentu. Do instituce, kde její členové, měsíčně pobírají zhruba 200 tisíc korun a jejichž názor je až na posledním místě. Pravda tedy, před námi, občany, Evropské unie. Po celé Evropě, nebo spíše ve všech státech evropské unie, budou, mít 25. […]


Střídavé elektromotory - outrunnery 50-100 g - MModely.cz - specializovaný modelářský obchod s vlastní výrobou\nÚvod»Elektromotory»Střídavé elektromotory»Střídavé elektromotory - outrunnery»Střídavé elektromotory - outrunnery 50-100 g\nStřídavé elektromotory - outrunnery 50-100 g\nStřídavý elektromotor s rotačním pláštěm pro modely akro do 600g, 3D 400g, větroň 800g, napájení Nixx 6-10čl./Lixx 2-3s, hřídel 3,17 mm, regulátor 18-30A.\nStřídavý elektromotor s rotačním pláštěm pro modely trenér do 650g, akro 500g, 3D 450g, větroň 900g, napájení Nixx 6-8čl./Lixx 2-3s, hřídel 3,17 mm, regulátor 12-18A.\nStřídavý elektromotor s rotačním pláštěm pro modely trenér do 900g, 3D 650g, větroň 1100g, napájení Lixx 2-4s, hřídel 3,17 mm, regulátor 18A.\nRAY C2830/12 outrunner brushless motor\nMalý střídavý motor s rotačním pláštěm pro pohon modelů kategorie park-fly, vhodná náhrada stejnosměrných motorů řady "400" s přímým náhonem. Motor je primárně určen pro montáž za přední čelo, vrtule ...\nRAY C2830/15 outrunner brushless motor\nRAY CD2830/12 CD-ROM brushless motor\nMalý střídavý motor s rotačním pláštěm odvozený od motorů CD-ROM mechanik pro pohon modelů kategorie park-fly, vhodná náhrada stejnosměrných motorů řady "400" s přímým náhonem v lehčích modelech. Na m...\nMotory RAY G2 jsou výkonné bezkomutátorové (střídavé, "brushless") čtrnáctipólové elektromotory s rotačním pláštěm ("outrunner") s výbornými elektrickými vlastnostmi, propracovanou konstrukcí a výborn...\nVětroň do hmotnosti 950 g, trenér do hmotnosti 900 g, akrobat do hmotnosti 800 g, 3D do hmotnosti 600 g.\nVětroň do hmotnosti 1050 g, trenér do hmotnosti 900 g, akrobat do hmotnosti 800 g, 3D do hmotnosti 600 g.


Už jste se rozhodli, kam letos vyrazíte na zimní dovolenou? Co takhle Francie? | Na horách.cz - Hory, lyže, ubytování\nDomů Lokality Francie Už jste se rozhodli, kam letos vyrazíte na zimní dovolenou? Co takhle...\nFrancie je země mnoha tváří, která se pyšní hned několika superlativy. Jezdí zde největší a nejrychlejší dvoupatrová lanovka na světě zvaná Vanoise Express. Dále na francouzsko-italském pomezí se vypíná hora Mont Blanc, což je nejvyšší hora Alp, Evropy a Evropské unie, a tím rozhodně nekončíme. Země sýrů je ještě proslulá svým největším vzájemně propojeným lyžařským areálem na světě nesoucím název Les 3 Vallées.\nVal Thorens je nejvýše položené evropské středisko\nJakmile zadáte do vyhledávače „lyžování Francie“, zobrazí se vám hned několik populárních lyžařských středisek, přičemž jedním z nich je Val Thorens. Už v podnadpisu jsme naťukli, že se jedná o nejvýše položený areál na evropském kontinentu, tudíž nabízí optimální podmínky pro lyžování od prosince do května. Sjezdovky různých obtížností přivítají začátečníky i pokročilé, lyžaře i snowboardisty.\nLes Menuires pro nadšené lyžaře\nDostatek sněhové pokrývky po celou lyžařskou sezónu slibuje oblast Les Menuires, která je protkaná více než 160 kilometry sjezdovek. O přepravu se stará osmimístná kabinová lanovka. Pro návštěvníky, již nikdy nestáli na lyžích, jsou připraveny nenáročné svahy. Snowboardisté si zase užijí spoustu zábavy a adrenalinu ve zdejším snowparku Les Boyes. Lyžování ve Francii si vychutnají začátečníci i profesionálové.\nTignes je ráj zimních radovánek\nS celkem 150 kilometry sjezdovek na vás čeká středisko Tignes, které je rozděleno na pět menších částí. Chloubou areálu je ledovec Grande Motte, na němž mohou návštěvníci lyžovat v podstatě po celý rok. Jednou ze zajímavých atrakcí je tunelová lanovka. A nechybí ani kvalitní zázemí pro snowboardisty.\nLes 2 Alpes s ledovcem Mont de Lans\nByl by hřích, kdybychom se nezmínili o středisku Les 2 Alpes, které se rozprostírá v nadmořské výšce 3 568 metrů nad mořem. V areálu bylo vybudováno 225 kilometrů sjezdovek různých obtížností. Dokonce v této oblasti myslí na běžkaře, pro které je připraveno celkem 25 kilometrů tratí.\nPředchozí článekVýjimečná dovolená? Kombinace sportu a relaxace v Rakousku\nDalší článekNajděte svoje lyže!\nVydejte se na lyže do Francie! Čeká vás skvělá zábava!


Co s neklidným karavanem\nTa otázka má dvì roviny, jedna co dìlat, když už se karavan kývá ze strany na stranu, posádku jímá hrùza a zaène se modlit a druhá, jak zabránit podobné situaci pro pøíštì. My se budeme vìnovat té první preventivní variantì. Vezmeme jen alternativu karavanu s továrním podvozkem, protože chování konstrukce pøívìsu vlastní výroby tvoøené fantazií jednotlivce nelze ovlivnit. Pokud už se stane, že se karavan rozhoupe, sundáme nohu z plynu, uchopíme pevnì volant a snažíme se jím na chování pøívìsu nereagovat. V žádném pøípadì nesmíme prudce brzdit. Nejlepší je nebrzdit vùbec, ale když už se rozhoupe karavan a my jedeme nepøimìøenou rychlostí z kopce, asi je lépe velice citlivì na brzdu pøišlápnout. Ale opravdu velice citlivì. Nejhorší je prudké brždìní v intervalech. Když se zabrzdìním trefíme do nesprávné pozice rozhoupaného karavanu, sinusoidu kmitu jen zvìtšíme. Proto je lepší nebrzdit vùbec a nechat soupravu pøirozenì zpomalit.\nDaleko jednodušší, než situaci øešit je zabránit jejímu vzniku. Zde bych chtìl uvést nìkolik pøíèin rozhoupání karavanu a možnostem, jak tomu zabránit:\núplnì nejèastìjší pøíèinou rozhoupání karavanu a jeho neklidné jízdy je nesprávné, nebo lépe nedostateèné nahuštìní pneumatik. Mnoho lidí se domnívá, že postaèí nahustit pneumatiky na stejnou hodnotu jako auto. Je tøeba prostudovat ádaje výrobce a pneumatiky nahustit na správnou hodnotu. Praxe ukazuje, že je lepší tuto hodnotu lehce pøekroèit, pøièemž použití dusíku se doporuèuje. Pøekroèení o 10% hodnoty tlaku je stejné, jako rozpìtí teplot pøi vysokých teplotách pneumatiky pøi zahøátí v letním období a za jízdy. úplnì nejvýhodnìjší je použití tzv. céèkových pneumatik pro dodávky, konstruovaných pro vysoká zatížení. Èím je vìtší tlak v pneumatikách, tím se stává vlek stabilnìjší, ovšem nesmí pøekroèit povolené hodnoty. Možná nìjaký odborník bude protestovat, ale toto jsou zkušenosti z praxe. Ještì bych chtìl dodat, že pneumatiky musí být v dobrém stavu bez prasklin a s dobrým vzorkem, že je dobré dodržet max. životnost 8 let. Tabulku nosností pneumatik najdete zde.\núplnì samozøejmou podmínkou bezpeèné jízdy je samozøejmì dodržení pøedepsané rychlosti a použití správného vozidla pro tažení pøi celkové hmotnosti pøívìsu uvedené v TP. Èím vìtší vùle v údajích hmotnosti, tím menší pravdìpodobnost problémù pøi jízdì.\nJednou z možností stabilizovat obytný pøívìs za vozidlem je použití stabilizátoru AL-KO nebo Winterhoff. Jízda se stabilizátorem je komfortnìjší a snižuje riziko rozhoupání. V naší nabídce jsou stabilizátory za opravdu bezkonkurenèní ceny, najdete je v katalogu on-line shopu.\nDalším technickým opatøením ke stabilizaci karavanu je použití kolových tlumièù, pokud na kolových jednotkách nejsou. Technické øešení nabízím pro každého individuální pro konkrétní karavan.\nUž mì nenapadá další možnost opatøení kromì správného vyvážení pøívìsu a vyhnutí se naložení horních skøínìk a tím zvýšení tìžištì. Pokud vás nìco napadá,ozvìte se.


ECM: Nové obchodní jednotky budou moci upisovat vlastní akcie - Patria.cz\nECM: Nové obchodní jednotky budou moci upisovat vlastní akcie\nDeveloperská společnost ECM (799 CZK, 0,00%) vytvoří v zahraničí své samostatné obchodní jednotky. Budou sice dále řízené ústředím v Praze, v budoucnosti ale budou mít dokonce možnost se například oddělit od mateřské společnosti a upsat na lokálních burzách vlastní akcie. Na tiskové konferenci o tom dnes informoval Antonín Jakubše z vedení firmy.\nZ regionálního pohledu vytvoří developer obchodní jednotky pro střední a východní Evropu, Rusko, Českou republiku a Čínu. Zástupci vedení firmy však zatím odmítli spekulovat o tom, která z těchto jednotek by se mohla výhledově osamostatnit a upsat vlastní akcie. Nová organizační struktura má mít podle Jakubšeho pozitivní vliv na hospodaření firmy. Plně funkční by měla být nová organizační struktura od srpna.\n"Když budeme mít teritorium přikryté viceprezidentem, který je odpovědný za všechny činy a projekty na tomto teritoriu, tak tomu bude mít přizpůsobené pravomoci a zodpovědnosti," řekl Jakubše.\nPrezidentem firmy dále zůstává Milan Janků, zakladatel firmy a její většinový vlastník. Jeho výkonných pravomocí se změna organizace podle Jakubšeho nedotkne.\nJanků založil firmu v roce 1991. Společnost má sídlo v Lucembursku a Janků ji vlastní přes nizozemský fond. V Praze patří mezi nejvýznamnější projekty ECM pankrácký administrativní komplex City.\nVedle Česka podniká společnost také v Rusku, Polsku a Číně. Ke konci loňského roku tvořilo portfolio skupiny 14 developerských a devět investičních projektů. Celková plocha portfolia skupiny činí zhruba 530.000 metrů čtverečních. Akcie ECM se obchodují na pražské burze.


Některé zubní plomby mohou být organizmu nebezpečné - Kolínský deník\nNěkteré zubní plomby mohou být organizmu nebezpečné\nKolínsko - Česká stomatologická komora uzavřela s ministrem zdravotnictví dohodu: za nejlevnější amalgámové plomby si nebudou pacienti připlácet. Zda je toto řešení pro pojištěnce velká výhra, zůstává otázkou.\nSprávná volba zubní plomby vám může ušetřit spoustu nepříjemnostíFoto: DENÍK/ Jan Šmok\nOpravdu jen velice málo lidí se může pochlubit tím, že jejich návštěvy u zubaře se obejdou bez stresujícího zjištění zubního kazu a jeho následného, často nepříjemného ošetření. Stomatologové používají v současné době několik druhů zubní výplně. Jejich výběr se pochopitelně řídí kvalifikovaným zhodnocením rozsahu a umístnění výplně, mechanické zátěže zubu, stupně kazivosti, úrovně hygieny a samozřejmě i konkrétními požadavky pacienta. Plomba by měla být nejen estetická, ale zároveň bezpečná, trvanlivá a dokonale funkční.\n„Amalgámové výplně se vyznačují lepší mechanickou odolností, zejména v zadních partiích chrupu se jejich použití jeví často jako výhodnější, než užití modernějších materiálů,“ upozornil stomatolog Jan Havlovic. Právě nejlevnější, přímo v ordinaci připravované, amalgámové výplně jsou nadále u zubařů zdarma, či přesněji řečeno bez příplatku. Jejich použití může ovšem, vzhledem k obsažené rtuti, znamenat určitá zdravotní rizika. Na druhou stranu, mají i své výhody. „Amalgám totiž do jisté míry pomáhá ničit bakterie okolo sebe,“ zdůraznil Jiří Zemen z České stomatologické komory.\nSeverské státy většinou používání amalgámových plomb v letošním roce zakázaly, nebo se k zákazu chystají. I přesto úmrtí otravou plombou nejspíš opravdu nehrozí! „V případě, že se používá kvalitní amalgám, dózovaný v kapslích přímo od výrobce, zdravotní rizika prakticky neexistují,“ uklidnil veřejnost stomatolog Jan Havlovic. Je ale nutné dodat, že na výplně z dózovaného amalgámu se dohoda s ministrem Tomášem Julínkem nevztahuje, za takovou plombu již pojištěnec doplatí ze své vlastní kapsy. Podle Světové federace zubních lékařů amalgámové výplně sice mají vedlejší účinky, ale zatím nejsou důkazy o tom, že existují souvislosti těchto plomb se vznikem nemocí. Jak se zdá, budoucnost „černých“ plomb zase tak černá není. Za ty bezrizikové se ovšem bude platit.


Kapitola 29.: Zayn Malik. | Slash & Spol\nKapitola 29.: Zayn Malik.\n18. února 2018 v 21:11\t| Kayleigh\nŠest hoven, Beethoven. Jenom tady cituju paní magistru, mě si nevšímejte. Eh. A tak, no. A teď mě omluvte, musím za ní do sprchy. Za beta děkujeme mně. Ave Caesar. A Fee.\nJsem v prdeli. Nemůžu nic. Vůbec nic. Nemůžu na žádnou stranu, zůstal jsem ve sračkách a navíc úplně sám. A můj bratr, který měl být mými zadními vrátky, jenom nutným zlem, se stal nejenom strůjcem mého osudu, ale hlavně mým šéfem.\nBudu rád, jestli mě ve své firmě nechá alespoň pracovat - pokud…! Harry ví, co dělat a koho požádat o pomoc, on se svou pusou si rychle najde partnery i sponzory, zachrání firmu i beze mne, toho jsem si nyní víc než jenom vědom…!\nA já hlupák jsem netušil, nedával jsem svému sourozenci větší šance než dítěti s prskavkou, a ono se to ukázalo být dynamitem v rukou pyromana! Co zmůžu teď?! Byl jsem idiot, a pořád jsem, a zatímco můj zbožňovány bratr dokládá zdaleka ne jen sám sobě, že je sotva postradatelný, pokud se udělá důležitým v životě doslova kohokoli...?! A co já, co můžu dělat? Prosit ho na kolenou? Položit se na záda na jeho hebké růžové povlečení a nechat si ho narvat do zadku, pro bratrovo potěšení nebo mé zostuzení? Měl bych se nechat veřejně vláčet ve svém utrpení, ve své prohře? A bratr mi nikdy mé chyby neodpustí, tím jsem si jistý, protože jsem sám sebe vychválil do nebes, chvástal se a byl nad věcí, a můj bratr měl přitom celou dobu pravdu, jak neskutečné se to mému já, byť o pár týdnů mladšímu, zdá?!\nProhrál jsem holou kůži, a to doslova. Pokud si to můj bratr bude přát, skutečně skončím jako koncipient v nějaké béčkové firmě, kde budu rád, že dostanu čtyři týdny dovolené a třináctý plat. Na tohle já ale nejsem ani zdaleka zvyklý! A co hůř, zvykat si na to odmítám!\nJenže jediné, co mi teď zbylo, jsou bratrovy přímé rozkazy. Mám se držet Victora a mám zapomenout na Eleanor. Což mě přivádí k myšlence, zda o tom bratr věděl. O tom, že mě Eleanor nechce, ba nikdy nechtěla. Nedokázala mě shledat atraktivním proto, že jsem nebyl schopný se dostatečně prodat…? Neshledává mě atraktivním proto, že já sám nejsem ani z poloviny taková partie, jako jsem si myslel, že jsem? Mohl mě bratr jednoduše zradit a mít plány tam, kde jsem doufal, že se nikdy nedostane? Mohl mě předčít a zradit, nebo naopak těží z toho, co jsem já zkazil nebo neviděl? Můžu ho vinit ze svého osudu anebo důvod, proč je teď nad věcí, je ten, že já jsem něco přehlédl? Nemůžu nic, a opět - chci-li někoho vinit, mohu vůbec…? A mám-li plánovat s kým můžu počítat, nebo co, Viktor si bude přát mou pomoc, jenže ve věci, kterou ani jeden z nás nedokáže kalkulovat. Neměl jsem nejmenší tušení, a pokud prohraju, bude to skutečně jenom má vina. Co pokud. Já už jsem přece prohrál. A co mám dělat teď? Čekat na pomoc svého bratra? Potom, co jsem mu pět let předhazoval, jak moc je horší než já? Jak očividně jsem se vychloubal schopnostmi a možnostmi, keré mi dávala jak univerzita, tak otcova firma a znalosti s právem a financemi spojené? Když teď vidím, že realita stojí na bratrově straně a je mnohem důležitější vidět do lidí než do sitaucí, práva nebo obchodu?\nNevydržím na jednom místě. Jsem vzteky bez sebe, a přitom jediný, na koho můžu být naštvaný, jsem já sám. Podcenil jsem svého nebezpečného bratra, to je jedna věc. Ale přecenil jsem vlastní schopnosti, a to je věc mnohem horší. Utrpí nejenom moje ego, ale i moje budoucnost. Nemůžu čekat, že se mě bratr zastane. Nemůžu čekat, že se mnou ještě počítá. Ne po tom, jak jsem se k němu pět let choval. Můžu to zkusit jako on - můžu se zkusit prodat. Nebídnout se mu jako cena útěchy, nabídnout se mu s hlavou skloněnou tak, jak to chce. Může mě položit na záda - horší je, že teď, když už si to dokázal, bude mít vůbec zájem...? Bratr mi váhal pomoc, na začátku naší sázky. Neměl důvod. Útočil jsem na jeho ego. Ale na to již bratr pravděpodobně zapomněl. Tohle, to, co mu vychází, to je mnohem větš než naše sázka. A jemu to vyšlo. Ještě ne úplně, ale vyšlo. Má firmu. A s Cowellem v zádech nebude vůbec těžké firmu nejenom obnovit, ale znovu ji udělat výdělečnou. A možná úspěšnější, než je firma Caldera. A co můžu dělat já? Jít za Calderem a říct mu, že mě bratr zradil? Co by si o mě asi pomyslel on? Nejspíš, že tak schopný, jakým se dělám, rozhodně nejsem.\nA co teď? Seberu klíče od svého Ferarri a jedu se projet. Nevím, kam jedu, prostě… pryč. Nejspíš poruším hodně předpisů, nedívám se na tachometr a upřímně, ani okolo sebe. Aniž bych věděl jak, najednou zastavuju na parkovišti u pláže. Ani nevím, jak jsem se sem dostal. Vylezu z autu, poupravím si oblek, utáhnu kravatu zamračím se, když si uvědomím, že tohle je bratrovo loviště. Přísahám, že ve vzduchu cítím jeho kolínskou. A hle, taky ano. Můj bratr je zde, na pláži. Není to ani dvacet metrů ode mě. Jsem si jistý, že kdybych promluvil, slyšel by mě. Já ho ale přes vlny a písek neslyším. Blbý vítr. Skoro se rozesměju, když vedle něj, na dece, nesedí nikdo jiný, nikdo kurva jiný než Louis Tomlinson. Nevím, jakého plánu se bratr drží. Pokud mého, musím mu zatleskat - Tomlinson se na něj dívá jako na svatý obrázek. Nevšimli si mě, ačkoli mě oba mají v zorném poli. Harry mluví, jistě, že mluví. Harry ve společnosti vždycky mluví. Musí být okouzlující společník. Louis z něho nespustí pohled. Já se na chvíli oddám představě, že kdyby to byl všechno jinak, kdyby se bratr rozhodl mě nezradit, klidně jsem být mohl na Louisově místě já. A řekněme si upřímně, ani bych nemrkal, aby mi neunikl jediný detail bratrova charismatu. Nemůžu Louisovi vůbec nic vyčítat, dokonce ani to, že mému bratrovi podlehl. A podle jeho výrazu ve tváři, podlehl. Úplně klidně může počítat s Louisem jako partnerem svého plánu. Úplně klidn teď mohou hovořit o tom, jak jednoduché bylo se mě zbavit, úplně klidně…\nHarryho oslovení sešle mravenčení do mých slabin. Byl jsem tak fascinován Louisovým výrazem ve tváři a jeho fascinací mým bratrem, že jsem si nevšiml, že jsem se stal nápadným, zahlédnutým a viděným.\nPousměju se a ze rtu mi splyne velmi něžné, až přehnané: "Můj."\nHarry se posune na dece, aby mi vytvořil místo.\n"Dobré odpoledne," pozdraví mě mladý Tomlinson.\n"I vám, broučku."\nNedokážu k němu být jiný než přehnaně něžný. Ne v bratrově přítomnosti. Načež se zarazím - do jak neskutečné míry bratra respektuji…? Dokonce i na tu mez, kdy vím, že mě zradil, a já jeho nedokážu. Hrál jsem, a prohrál jsem. Mnohem víc než jen svou kůži. Mnohem víc než jen svou čest. Nezbývá, než se smířit s nevyhnutelným.


Evropská unie je fenomenální triumf socialismu v Evropě - Reformy.cz\nSoudruzi Keller a Telička nebudou v Bruselu sami. V Evropské komisi již sídlí dva členové Komunistické strany Československa – Čech Štefan Füle a Slovák Maroš Šefcovič. Deset z dvaceti sedmi evropských komisařů byli před pádem komunismu členy komunistických stran. Dva z nich byli členy KS Sovětského svazu (Estonec Siim Kallas a Lotyš Andris Piebalgs), jeden byl členem Komunistické strany Jugoslavie (Slovinec Janez Potočnik), jedna komisařka byla členkou Komunistické strany Řecka (Maria Damanaki).\nPředseda Evropské komise Barroso byl dokonce členem Portugalské maoistické strany a paní Ashtonová, komisařka pro zahraničí, byla členkou sověty sponzorovaného „mírového hnutí“.


Jak bude vypadat budoucnost bankovnictví? | mBank.cz\nPředstavte si, že přijdete do obchodu, koupíte si chléb, mléko, nějaký ten sýr a odejdete. Platba proběhla i bez peněženky. Je to podle vás možné? Jaké inovace asi přinese bankovnictví budoucnosti?\nPředstava, že si účet založíte z pohodlí domova, požádáte o úvěr přímo z gauče nebo vyřídíte kreditní kartu při vaření rovnou od kuchyňské linky, zněla dřív jako sci-fi. Přesto dnešní trh nemá nouzi o on-line banky, které tyto služby nabízejí. Rok 2025 už není tak daleko – jak podle vás bude vypadat každodenní bankovnictví za necelých 10 let?\n1) Virtuální realita\nVybíráte si novou banku, ale už se do ní nemusíte chodit podívat. Prohlédnete si ji přímo z domova. Banky by si pomocí virtuální reality mohly vyrobit vizitku: jakousi demo ukázku toho, jak to u nich na pobočce chodí a vypadá, případně jaké nabízejí produkty, a to se všemi detaily. Sci-fi, že?\nO kryptoměnách se v poslední době řeklo a napsalo opravdu mnoho. Bitcoiny či ethereum jsou kryptoměny využívající technologii Blockchainu. To je speciální druh databáze uchovávající obrovské množství stále se rozšiřujících dat. Nejlíp se vysvětlují asi na příkladu účetní knihy, která uchovává všechny operace a zároveň chrání před neoprávněnými transakcemi. Nepotřebujete s ní žádné hmotné peníze, jen přístup k databázi. A za svůj nákup v obchodě vesele zaplatíte například úsměvem :)\n3) Čip pod kůží\nČipem pod kůží si můžete odemknout dveře nebo telefon a dá se jím dokonce i zaplatit, ovšem pouze v některých podnicích a jedině bitcoiny. Je to, jako byste měli malinkatou mNálepku pod kůží. V Česku si čip pod kůži implementovalo už dokonce 20 lidí. Ve Švédsku už stovky zaměstnanců vstupují do budovy jen díky přiložení ruky.\nNesmíme zapomínat, že jde jen o naše dohady a vize. Co přinese budoucnost je velký otazník a nikdo z nás si netroufá s jistotou tvrdit, jak technologie zítřka ovlivní vývoj ekonomického sektoru.


ochotnické divadlo | ENCYKLOPEDIE ČESKÝCH BUDĚJOVIC\nDivadelní činnost zájmově provozovaná amatéry, zpravidla bez nároku na odměnu.\nPrvní písemná zpráva o vystoupení českobudějovických ochotníků je z 5. 2. 1833. Rektor českobudějovického biskupského semináře J. Körner psal v dopise Karlu Aloisovi Vinařickému (1803—1869) o ochotnících, kteří česky sehráli hry Mlynářova opička a Dům u silnice. Počátky organizování německého ochotnického divadla jsou časově identické s českými.\nVybudování ochotnického divadla ve městě vymezují dvě data: 1. 1. 1855 vznik čtenářsko-vzdělávacího Spolku katolických tovaryšů a 1. 9. 1895 založení prvního Čtenářsko-ochotnického divadelního spolku Josef Kajetán Tyl. K rozvoji ochotnického divadla došlo po 1917, kdy vznikly soubor Julius Zeyer (pokračovatel divadelního družstva Spolku katolických tovaryšů), divadelní soubor Národní jednoty pošumavské v Rožnově a další. Roku 1910 byl ve městě ustaven Macháčkův okrsek Ústřední matice divadelního ochotnictva českého (založena 1886 v Praze). První předseda František Šimeček redigoval první regionální ochotnický časopis Jihočeský divadelní ochotník. První číslo vyšlo 4. 5. 1930. Časopis zanikl 1935 pátým ročníkem. K roku 1931 sdružoval Macháčkův okrsek 44 divadelních spolků s 1 102 členy, 1945 pak 97 divadelních spolků s více než 3 000 členy.\nNa činnost německých ochotníků mělo rozhodující vliv vybudování Německého domu 1872. Nejaktivnějšími představiteli německého ochotnického divadla v Budějovicích byli Jaro Veith a Alois Meerwald (1886—1933). Hlavním působištěm byl Německý dům a Clementinum (Československá obchodní banka, a. s., na Lannově třídě). Za pomoci německých profesionálů se hrály činohry, operety i opery, naučné katolické večery tzv. Staffelstein. Pozoruhodné bylo uvedení hry A. Meerwalda Zlatá stezka (premiéra 14. 3. 1928 v Německém domě). Rozkvět ochotnického divadla přinesla 1. pol. 30. let 20. století, zejm. aktivity Sdružení katolické mládeže na Lineckém předměstí, činnost dramatického odboru Československé socialistické mládeže J. K. Mayer, Tylovy ochotnické družiny aj. Za druhé světové války byla 1. 9. 1942 založena Vzorná ochotnická scéna. Jejím smyslem bylo spojit nejkvalitnější ochotnické síly v jeden soubor a v době značného omezení činnosti českého profesionálního divadla posílit ve městě vliv českého živlu.\nPo roce 1948 byly dosavadní spolky zrušeny. V Českých Budějovicích v dalších letech působila řada ochotnických společností:\n1. Divadelní soubor Josef Kajetán Tyl byl založen 1895. První spolková místnost se nacházela v hostinci U Novotných na Lannově třídě. Vedle lehčích žánrů inscenoval spolek i dramata J. K. Tyla a A. Jiráska. Po první světové válce se v repertoáru objevovaly operety, na přírodní scéně byl inscenován Jánošík. Před druhou světovou válkou byly uvedey hry K. Čapka Matka, Bílá nemoc. V roce 1952 přešel soubor pod patronaci závodního výboru Revolučního odborového hnutí Jihočeských elektráren České Budějovice a získal tak jako jediné ochotnické divadlo stálou scénu. Úspěchu dosáhl soubor 1958, kdy s Bouří A. N. Ostrovského zvítězil na okresní i krajské soutěži Lidové umělecké tvořivosti. V roce 1959 se stal předsedou souboru František Jinderle, iniciátor založení souboru hrajícího pro děti. Od roku 1965 byl vůdčí osobností Bohuslav Vaďura, autor, režisér a herec. Pro dospělé volí dramaturgie především zábavné žánry, využívá přitom komediální potence svých členů (Dívčí válka, Tři v tom, Těžká Barbora aj.), častá je spolupráce s profesionálními divadelníky, např. Janem Štechem, Stanislavem Kopeckým (1944—1998), Zdeňkem Jarolímkem (1926—2010). Doménu činnosti tvoří pravidelná nedělní představení pro děti. Soubor pracuje převážně s tradičními divadelními prostředky, vznikají i autorské inscenace. Zasloužené pozornosti se dostalo inscenaci Dobrodružství Kocourka Modroočka (režie Martina Vodičková), ambiciózním projektem se stal pohádkový muzikál Sněhurka a sedm trpaslíků. Roku 2001 se soubor účastnil festivalu Jiráskův Hronov s Gogolovými Hráči (režie Jiří Zajíc). Od 2000 je pořadatelem divadelní přehlídky Budějcká Thálie;\n2. Divadelní soubor Julius Zeyer existoval od 1917. Nejvýznamnější období v 60. letech bylo spojeno především s osobností A. Bašty. Od 1964 působil soubor v malém sálku Domu kultury Slavie, nazvaném podle počtu diváckých míst Divadlo pro 111, jež původně vzniklo jako studiová scéna Jihočeského divadla (1962 premiéra Romance pro křídlovku); 1964 zde A. Bašta režíroval Zahradní slavnost V. Havla, která se stala kulturní i společenskou událostí. Dramaturgie zaměřená na absurdno a dada pokračovala tituly: Starosta G. Hofmanna (režie M. Fridrich), Plešatá zpěvačka E. Ionesca, Policajti S. Mrožka;\n3. Pravděpodobně 1966 přijal soubor Julius Zeyer název Divadlo pro 111. Po okupaci 1968 a krátké odmlce byla zahájena 14. 2. 1970 nová éra D pro 111 autorskou inscenací Eduarda Váni (* 1942) ve stylu tzv. divadel malých forem Show pro 111 (režie A. Bašta). I zde práci nového souboru výrazně ovlivnil režisér a herec Malého divadla A. Bašta. K nejúspěšnějším inscenacím patřily: V. K. Klicpera Každý něco pro vlast (1972), M. Horníček Dva muži v šachu (1977), L. Smoček Podivné odpoledne dr. Zvonka Burkeho, N. V. Gogol Mrtvé duše, z autorských inscenací pak J. Suchý Lexikon pro zamilované. Soubor se úspěšně zúčastňoval domácích vrcholných divadelních přehlídek, spolupracoval s profesionály (M. Fridrichem, V. Dokučajevem, S. Kopeckým, J. Janurou). V roce 1988 se soubor rozdělil, část souboru pokračovala pod stejným názvem, od 1993 se změnou na Divadelní společnost D 111, výraznými inscenacemi byli Naši furianti, Hráči (režie J. Hruška). Část založila pod vedením E. Váni Volné kabaretní sdružení Druhý dech strýčka Váni.\n4. Název souboru se změnil a vzniklo Volné kabaretní sdružení Třetí dech strýčka Váni. Činnost zahájil ve vlastních prostorách v Pabláskově ulici č. 6 dne 27. 6. 1991 100. reprízou Lexikonu pro zamilované. Dnes soubor působí pod názvem Kabaret U Váňů.\n5. Studio Na hromadě při Parku kultury a oddechu České Budějovice bylo založeno 1987 z podnětu režisérky Jihočeského divadla Kristiny Taberyové (* 1951). V sále U Hromádků v Hroznové ulici soubor uvedl svou první premiéru, Schwajdovu Svatou rodinu. Významná byla inscenace Hra o králi Davidovi J. Kopeckého. Roku 1990 uvedlo studio svou poslední premiéru, F. G. Lorca Krvavá svatba v režii Jiřího Šandy (* 1961);\n6. Divadlo poezie Krajské knihovny zahájilo činnost 2. 3. 1959 Večerem z poezie O. Nouzy. Věnovalo se inscenování poezie a experimentálním formám divadla. K významným inscenacím patřily: M. J. Lermontov Démon, V. Holan Noc s Hamletem, Jos. Bartuška Pavouk, M. de Ghelderode Kryštof Kolumbus. Roku 1968 divadlo uskutečnilo zájezd do Švédska, 1969 byla činnost pozastavena;\n7. studentská divadla reprezentovaly zejm. divadelní společnost Provizórium při Pedagogické fakultě, účinkující pod vedením Dagmar Blümlové (* 1949) v letech 1979—1989 (soubor se několikrát úspěšně účastnil národní přehlídky vysokoškolských divadelních souborů Akademické Brno), a divadelní společnost Na schodech při gymnáziu v České ulici, která od prvotního zaměření na recitaci přešla k dramatickým pokusům (Zlatovláska J. Kainara) a rozvíjí bohatou studentskou divadelní činnost;\n8. Divadlo Za rohem při Domu kultury ROH (Dům kultury Metropol) vzniklo 1981 pod vedením tehdejšího režiséra Jihočeského divadla S. Kopeckého. Předchůdcem byl dětský divadelní soubor, ustavený z dětského výtvarného kolektivu vedeného Danou Puchnarovou (* 1938);\n9. Divadélko Růžek založila jako odnož Divadla za rohem v roce 1997 Alena Vitáčková (* 1963). Tvorba je založena především na kolektivní improvizaci, 2003 se účastnilo národní přehlídky Dětská scéna Trutnov s inscenací Emisar;\n10. V roce 2000 založil režisér Pavel Petrovský (1968—2012) dětský a studentský soubor Lanovka, který pracuje jako součást uměleckého studia Domu dětí a mládeže v Českých Budějovicích. Největší ohlas vzbudila kontroverzní inscenace M. Ramlose Čtvrté přikázání (účast na Dětské scéně Trutnov 2002);\n11. Po 2000 byly zřízeny nové studentské spolky Arte della tlampač, Primo teatro, Rakoncajovo divadélko, divadelní svaz Uslintaný pes a Ne(z)řízené divadlo, které vzniklo jako odnož studentského spolku Na větvi.;\n12. k nejmladším souborům patří Dřevomorka, kolektiv sdružený okolo Dětského centra Arpida.\nJihočeská vědecká knihovna | spolky a sdružení\nPaedDr. František Zborník


Invaze kvalitních seriálů | O filmu\nInvaze kvalitních seriálů\nPosted: 19. 6. 2010 in aktualitka, tipy, TV\nProgramové schéma českých televizí zavání během letních měsíců zatuchlinou. Obvykle víc než obvykle. V souhrnu nebude letošní léto nejspíš výrazně jiné, minimálně dva seriály si ale zaslouží větší pozornost, než bývá televizní nabídce blízkých dnů zpravidla věnována. První z nich, byť tři roky starý, je pravděpodobně českou televizní premiérou, druhý už tuším běžel na satelitní/kabelové AXN, ale mohu se mýlit.\nOd pondělí do čtvrtka večer vysílá Prima Cool, mladší, hezčí, malinko chytřejší a zábavnější sestra Primy, Invazi buranů. Za nesmyslným českým názvem se skrývá tragikomická americká série The Riches (což by se dalo do češtiny volně přeložit třeba jako „Mastňáci“).\nJak tomu u filmů a seriálů, amerických zvlášť, často bývá, někdo zvenčí infiltruje jistou komunity (fotbaloví fanoušci, hippies, svět celebrit), do jejíchž tajů tím pádem s hrdiny pohodlně proniká i divák. Ústřední myšlenka Invaze buranů stojí na tom, že rodinka kočovníků, žijících léta mimo systém, začne díky pro někoho jiného neblahým okolnostem do systému pronikat.\nNeměli nic, žili na cestách. Najednou mají zázemí a většinu z toho, co je v západním světě vnímáno jako podmínka šťastného života (velký dům, drahé auto, výnosné zaměstnání…). Jak poznamená hlava rodiny (slavný britský komik Eddie Izzard), americký sen leží na dosah ruky, teď už se jenom natáhnout a ukrást jej.\nKvazi-zbohatlíkům ovšem záhy dochází, že chtějí-li si udržet svůj standard, nemohou hrát férově a tak jim v podstatě nezbývá, než znovu oprášit podvodnické a zlodějské triky, jimiž se živili dříve. Tvůrci tedy z námětu neždímají laciné vtipy, bohudík, nýbrž pěkně ostré satirické kousance.\nZažité představě normální a hodné postavy neodpovídá nikdo z pěti členů rodiny. Kradou, pomlouvají, berou drogy, nebo alespoň nemají vyjasněnou sexuální orientaci, ale jsou to sympaťáci. Nejen v porovnání s postavami, jež je v novém prostředí obklopují a pro které je přetvářka něčím stejně samozřejmým jako ústní hygiena.\nSnaha zapadnout do pokryteckého světa s sebou nese další pokrytectví, které hrdiny tlačí do notně absurdních situací. Je to vtipné, ale ze dvou důvodů z toho zároveň mrazí – a) Malloyovi spáchali závažný trestný čin a spravedlnost (či minulost) je může kdykoli dostihnout b) metody, jimiž dosahujeme našich vlastních snů nejsou mnohdy o moc korektnější.\nO druhém seriálu se nebudu rozepisovat tak obšírně, neboť jej Nova začala vysílat teprve ve středu (a od ní každý všední den v 17:30), ale i potřeba sdílet nadšení z něj po pouhých třech epizodách o něčem svědčí.\nČeský název opět debilní. Za Patty Hewes – nebezpečná advokátka by asi málokdo hledal americký seriálový hit s Glen Closeovou Damages. Closeová hraje bezohlednou (a myslím tím vážně bezohlednou) advokátku, která je pro urovnání věcí v pracovním i osobním životě schopná sáhnout po nejkrajnějších prostředcích. Silně zneklidňující flashforwardy (o 6 měsíců později) naznačují, že obětí jejích praktik bude i mladá právnička Ellen Parsons (Rose Byrne, jejíž nenucené herectví je okouzlující).\nNečekejte obvyklý „pracovní“ seriál, kde se furt maká a city postav hrají podružnou roli (z právnického prostředí např. Žralok). V Damages sice vystupují výhradně lidé dobře zajištění, pěkně vypadající a jistě i příjemně vonící, ale nejsou to ploché figurky. Mají problémy, které chtějí vyřešit, moc, kterou si chtějí udržet, cíle, kterých chtějí dosáhnout. A volí prostředky adekvátní své povaze.\nDělení na padouchy a hrdiny tady neplatí (vždyť i ten Frobisher chce jenom udržet rodinu v klidu a pohromadě). Tím vážně zlým by ve výsledku teoreticky mohl být kdokoliv ze tří hlavních hráčů. Opravdu mě zajímá, jakým směrem se bude tenhle napínavý, dobře zahraný a v nedůstojném čase vysílaný seriál ubírat.\nZ dalších momentálně vysílaných sérií snad netřeba blíže představovat Bratrstvo neohrožených (ČT 1 ve středu okolo desáté). Komu nesednul příliš klasický Pacifik a lační po něčem válečném, může si spravit chuť. Velmi ambivalentní je můj postoj k seriálovému počinu Oliviera Marchala (režisér brilantní Války policajtů) Zvláštní jednotka. Seriál, jehož upocená nasupenost je k smíchu, ale zároveň seriál, jehož nehezké vykreslování francouzských policajtů je nehezké vážně hezky. Eh. Prostě mě irituje a zároveň se mi líbí, že má koule a dává je na odiv. Nejen velkou, ale zároveň kvalitní seriálovou pecku už dlouho nepředstavila HBO. Spartakus: Krev a písek je stejně jako jeho předobraz 300: Bitva u Thermopyl záležitostí extremně pravičáckou (nechci jeho diváky urážet adjektivem „fašistickou“), nudnou a útočící na nejpřízemnější lidské pudy. Nemít tak oslnivý vizuál, byla by na něj škoda jakéhokoliv vlídného slova.\nO dalších seriálech, třeba i těch, jež za svou tuzemskou slávu vděčí internetu, zas někdy jindy.\nBlu-ray 2 – District 9 (US import)


generál a císař\n• Více informací o Napoleon Bonaparte\n4.1.2019 – Poklad, který ukryl Napoleon Bonaparte v roce 1812 v Rusku, se nachází jinde, než se myslelo. Tvrdí to aspoň ruský historik Vjačeslav Ryžkov, podle kterého si lidé spletli jezera. Místo nádrže Semlevo se má 80 tun zlata a dalších cenností ukrývat v jezeře Bolšaja Rutavech. Informuje o tom v pátek televize BBC.\n1.12.2018 – Vítězstvím francouzské armády letos opět skončila tradiční rekonstrukce Bitvy u Slavkova mezi vesnicemi Telnice a Tvarožná nedaleko Brna. Triumf však v sobotu odpoledne neviděl velitel Francouzů císař Napoleon Bonaparte. Jeho představiteli Marku Schneiderovi totiž lékaři nedovolili cestu letadlem přes Atlantik.\n2.6.2018 – V blázinci na chodbě stojí parta bláznů: Jeden o sobě tvrdí, že je Napoleon Bonaparte.\n3.12.2017 – Historie se nemění, rekonstrukce bitvy z 2. prosince 1805 mezi císařem Napoleonem Bonapartem a rusko-rakouským spojeneckým vojskem skončila opět vítězstvím trikolóry. Před více než deseti tisíci diváky se představila tisícovka milovníků historie v uniformách ze 16 zemí, 60 jezdců na koních, pálilo 15 děl.\n19.11.2017 – Když 20. listopadu 1805 přijel do Brna v čele své gardy Napoleon Bonaparte, byli místní ztuhlí hrůzou. Před francouzským vojevůdcem je totiž neměl kdo chránit. Při připomínce této události měli Brňané už jen jedinou obavu, aby nestoupli do některého z mnoha koňských exkrementů.\nOsobnosti: Napoleon Bonaparte (23 článků), Radim Uzel (104 článků)\n26.7.2016 – Moskevská radnice si nechala vyvinout mobilní aplikaci, od které si slibuje, že lov pokémonů v ruské metropoli nahradí pátráním po historických hrdinech. Úspěšný hráč si tak bude moci udělat „selfie“ s prvním kosmonautem Jurijem Gagarinem, s cary Ivanem Hrozným či Petrem Velikým, anebo dokonce s francouzským císařem Napoleonem Bonapartem.\nOsobnosti: Jurij Gagarin (38 článků), Napoleon Bonaparte (23 článků)\n3.9.2015 – Předčasná smrt našeho bývalého premiéra budí otázky, které znepokojují i jeho nejbližší. Dědické řízení ještě nebylo uzavřeno, a už mezi jeho příbuznými vyšlehly spory.\nOsobnosti: Napoleon Bonaparte (23 článků), Stanislav Gross (741 článků)\n22.6.2015 – Život jednoho z největších vojevůdců přelomu osmnáctého a devatenáctého století je opředen řadou mýtů, které z kultury zřejmě už nikdo nevykoření. Napoleon Bonaparte nebyl v žádném případě malým mužem – pokud se jedná o vzrůst – ačkoli dodnes ho považujeme za malého muže a komplex malých mužů označujeme jako napoleonský. Britská propaganda dokázala z člověka vysokého 1,68 centimetru učinit téměř trpaslíka. Muž na tu dobu průměrné výšky měl však jiný problém, malý pyj.\n2.6.2015 – Před dvěma sty lety proběhla na nynějším území Belgie bitva, která se stala synonymem pro drtivou prohru. 18. června 1815 byla obec Waterloo svědkem definitivní porážky francouzského vojska vedeného císařem Napoleonem I. Bonaparte.\n27.2.2015 – Švýcarský výrobce luxusních hodinek De Witt vyrobí omezenou kolekci pěti set náramkových časoměřičů, které budou obsahovat kousek vlasu z hlavy Napoleona Bonaparteho. Obdivovatelé posledního francouzského císaře tak mohou na ruce nosit půl milimetru z jednoho vlasu.\n4.10.2014 – Napoleon Bonaparte nikdy moc roztomilý nebyl, spíš měl komplex z toho, že i vzrostlá pampeliška byla vyšší než on, a tak se vztekle přesouval po celém světě a délku jeho penisu kompenzovala délka dobytých území.\n8.4.2014 – Britská televize Channel 4 odvysílala ve středu 2. dubna další díl seriálu Dead Famous DNA, který pátrá po ostatcích slavných osobností. Jejich pravost potvrzuje právě analýzou jaderných genů. V posledním dílu se vydali tvůrci pořadu do New Jersey, kde našli penis francouzského vojevůdce a státníka Napoleona Bonaparteho. Pyj je v soukromém držení a dosahuje necelých čtyř centimetrů.\n16.2.2013 – Jednoduchý diamantový a safírový zásnubní prsten, který Napoleon Bonaparte dal své první ženě Josefíně, se bude příští měsíc dražit ve Francii. Informovala o tom v pátek aukční síň Osenat, kterou citovala agentura AFP.\n6.6.2012 – Odkaz francouzského vojevůdce, státníka a svého času i císaře Napoleona Bonaparte žije dál. Toto úterý byl v Paříži vystaven jeho dopis, který patří k opravdovým vzácnostem, je totiž napsaný v anglickém jazyce. Psaní i s pravopisnými chybami poputuje o víkendu do dražby, předpokládá se, že vydělá 80 000 eur, v přepočtu lehce přes dva milióny korun.


Der Spiegel: letadla NATO létají s vypnutými identifikačními zařízeními - 13.06.2015, Sputnik Česká republika\nNěmecký časopis Der Spiegel zjistil, že vojenská letadla NATO létají s vypnutými transpondéry. 13.06.2015, Sputnik Česká republika\n15:23 13.06.2015 (aktualizováno: 16:18 05.10.2015)\nNěmecký časopis Der Spiegel zjistil, že vojenská letadla NATO létají s vypnutými transpondéry.\n„Generální tajemník NATO Jens Stoltenberg nejednou kritizoval Moskvu za to, že ruská vojenská letadla přilétala k hranicím aliance s vypnutými transpondéry a ohrožovala tím civilní letadla. Teď v NATO potvrzují, že jejich vojenská letadla se chovají stejně — pravdaže jen „ve výjimečných případech v době vojenských cvičení", a nikdy ve Východní Evropě", píše časopis.\nTranspondér je přijímací radiové zařízení, které odpovídá na přijatý signál. V letectví se využívá k sekundární radiolokaci a k identifikaci podle zásady „přítel — nepřítel". Transpondérů se využívá rovněž k rozpoznání signálů letadla na obrazovce radaru, vysílají informaci o typu, výšce a rychlosti letadla, a také jeho identifikační kód.


Chrámy v Karnaku a Luxoru - Starověký Egypt\nChrámy v Karnaku a Luxoru\tÚvodemReturn HomeFaraoniTools and ModulesArchitekturaWhat's IncludedPísmoFind Help HereNáboženstvíEgyptologovéVšední životZajímavosti\tVyhledávání... Find\tChrámový komplex v Karnaku\tPodrobnosti\tNapsal Felgr Pavel\tVytvořeno: 8. únor 2013\tKomplech chrámů v Karnaku (Ipetisut) a Luxoru (Ipetresejet) je zcela nepochybně jednou z nejzajímavějších památek starověkého Egypta. Nejedná se totiž o dílo jedince, ale o několik děl mnoha dynastií, které od sebe odděluje několik staletí. Vydejme se tedy na prohlídku ohromujícího komplexu v Karnaku (Ipetisut) - interaktivní obrázek Vám umožní prohlédnout si jednotlivé památky a dozvědět se o nich trochu víc.\nChrámový komplex v Luxoru\tPodrobnosti\tNapsal Felgr Pavel\tVytvořeno: 14. březen 2013\tTen, kdo zavítá do Luxoru (Ipetresejet) dnes, vstupuje do chámového komplexu od nábřeží, tedy ze západu. Také ve starověku tu býval vchod, ale ležel pod úrovní dnešní ulice na břehu Nilu, kde jsou ještě dnes vidět kameny starého nábřeží, kde přistávaly posvátné bárky a ostatní plavidla, která připlouvala a odplouvala během slavností. Hlavní osa chrámového komlexu je orientována severo-jižním směrem, tedy paralerně s tokem Nilu.\n/ Chrámy v Karnaku a Luxoru\tDokumentární filmy


Zobrazuji výsledky 41 - 50 z celkem 105\nRozhledna s poetickým názvem Drahoušek, stojí na stejnojmenném kopci (504 m) nedaleko Sedlčan. Svým vznikem v roce 2004 se řadí mezi naše nejmladší rozhledny a jako mnoho dalších postavených době nedávno minulé vděčí za svůj vznik rozvoji mobilní komunikace. Právě snaha o lepší signál v této oblasti vedla dva naše největší mobilní…\nŽidovský hřbitov Příbram\nŽidovský hřbitov se nachází na severovýchodním okraji města při silnici vedoucí na Občov.Hřbitov byl založen roku 1879 a dnes se na ploše přibližně 3.283 m2 nachází něco okolo 150 náhrobků. Hřbitov má dobrou ohradní zeď, zrekonstruovanou obřadní síň a je uzamčen.\n22.04.2010 Kosova Hora\nŽidovský hřbitov se nachází jižně od obce jen pár metrů od hlavní silnice vedoucí ze Sedlčan na Votice.Hřbitov založený údajně v roce 1580 byl založen ve svahu kousek od Kramšovenského potoka. Na ploše 3.468 m2 je dnes dochováno přibližně 500 náhrobků pocházející od 17. století až do 30. let 20. století a jedna tumba. Klasicistní márnice…\nŽidovský hřbitov Čelina\nŽidovský hřbitov se nachází přibližně 500 jihozápadně od obce Čelina při okraji lesa. Směrem k němu vede polní cesta vedoucí od silnice Cholín – Borotice. Z této cesty je třeba po odbočení ze silnice po cca 50 m se dát vpravo k okraji lesa. Pozor část cesty ke hřbitovu vede občas skrz ohrazenou plochu pro dobytek, při zvýšené…\nKolihový les - hadí studánka


Rozšíření cyklistické sítě v evropských městech může zabránit až 10 000 předčasných úmrtí - Akademie městské mobility - Dobrá města\nRozšíření cyklistické sítě v evropských městech může zabránit až 10 000 předčasných úmrtí\nVýsledky studie výzkumných pracovníků Barcelonského institutu globálního zdraví (ISGlobal) potvrzují předpoklad, že rozšíření sítě cyklistické infrastruktury ve městech by přineslo značné zdravotní a ekonomické benefity s návratností až 70 € za každé investované euro.\nJak naznačuje analýza dat (součást projektu PASTA - Podpora tělesné aktivity prostřednictvím udržitelné dopravy, financovaného Evropskou komisí) ze 167 evropských měst, délka cyklistické infrastruktury přímo souvisí s podílem cyklistické dopravy až do hodnoty 24,7 %, kdy jeden ze čtyř obyvatel by pro každodenní dojíždění zvolil jízdní kolo. Studie byla zveřejněna v časopise Preventive Medicine a podle jejího odhadu by dosažení podílu cyklodopravy 24,7 % ve všech posuzovaných městech ročně zabránilo více než 10 000 předčasných úmrtí.\n„Jde o vůbec první studii, která posuzuje možné souvislosti mezi délkou cyklistické infrastruktury, modálním podílem a dopady na zdraví obyvatel v evropských městech“, uvádí Natalie Muellerová, výzkumnice v ISGlobal a první autorka článku. Provedené posouzení vlivu na zdraví prokázalo, že pokud lidé pravidelně volí jako dopravní prostředek jízdní kolo, má to pozitivní důsledky pro jejich zdraví, které souvisejí se zvýšenou tělesnou aktivitou, „jejíž přínosy převažují nad škodlivými účinky znečištěného ovzduší nebo možných dopravních nehod“, dodává Muellerová.\nV rámci výzkumu byla provedena i ekonomická analýza, která porovnává náklady na rozšíření cyklistické sítě a odhadované ekonomické přínosy snížené předčasné úmrtnosti. Jak ukázaly výsledky, nejlepší poměr nákladů a přínosů dosáhneme v případě rozšíření infrastruktury o 10 %, kdy by poměr přínosů na každé investované euro byl až 70 ku 1 v Římě, 62 ku 1 v Curychu a 35 ku 1 v Barceloně. To vše v horizontu 30let.\nZe studie vyplývá, že rozšíření sítě cyklistické infrastruktury představuje značný potenciál pro zvýšení podílu cyklodopravy pro každodenní dojíždění především ve větších městech, kde je cyklistů zatím méně (např. Řím, Barcelona nebo Londýn). „Již desetiprocentní rozšíření infrastruktury pro cyklisty, které by z našeho hlediska pro vedení města mělo být dosažitelným cílem, přináší značné zdravotní i ekonomické výhody“, uvádí Mark Nieuwenhuijsen, koordinátor Iniciativy ISGlobal pro městské plánování, zdraví a životní prostředí a poslední autor studie.\nVýsledky studie v podstatě odpovídají tomu, co ECF zjistila ve své studii zabývající se kvantifikací ekonomických přínosů cyklistiky na úrovni EU. I podle ECF patří největší podíl na celkových přínosech cyklistiky v EU právě pozitivním důsledkům v oblasti veřejného zdraví. Referent ECF pro zdravotní politiku Randy Rzewnicki: „Jde o velmi kvalitní studii ze 167 měst, na které se podílel špičkový tým odborníků z celé Evropy. A byla zveřejněna v prestižním časopise, dobře známém pro jeho kvality a významné postavení mezi publikacemi v oblasti výzkumu. ECF tedy s radostí připojí tento důležitý materiál k argumentům, které lze použít pro podporu a obhajobu bezpečnějšího prostředí pro cyklisty a rozšíření nezbytné infrastruktury.“ Dodal také, že ECF spolupracovala s několika autory studie.\nISGlobal - Barcelona Institute for Global Health Press Release\nCelý článek: Mueller et.al, pro PASTA Consortium: Health impact assessment of cycling network expansions in European cities. Preventive Medicine, leden 2018, doi.org/10.1016/j.ypmed.2017.12.011


Martina Stropnického fascinuje Fellini – Novinky.cz\nMartina Stropnického fascinuje Fellini\nMartin Stropnický uvádí v Divadle na Vinohradech další hru Federica Felliniho Zkoušku orchestru. Na Fellinim má podle svých slov rád vše a tato hra mu připadá jako vhodné a inspirující podobenství toho, co právě žijeme.\nstředa 21. října 2009, 9:54\nZítra má v Divadle na Vinohradech premiéru vaše inscenace Zkouška orchestru. Po Silnici v Klicperově divadle v Hradci Králové je to váš druhý Fellini. Kdy jste pro sebe objevil tohoto autora a co vás na něm tak fascinuje?\nPředlistopadový režim měl pro Itálii určitou slabost. Důvod byl prostý: italská komunistická strana byla na tehdejším „Západě“ po té francouzské nejsilnější. Příjemným vedlejším produktem těchto ideologických tanců byly kvalitní italské filmy, které sem tam pronikly cenzurou do naší distribuce.\nPár jsem jich viděl v době studií, kdy člověk bývá nejcitlivější a nejvnímavější. Fellini mi v plejádě neuvěřitelného množství talentů italské filmové školy připadal jako zjevení. Co na něm mám rád? Všechno! Obrazivost, metaforičnost, konkrétnost, humor, nadhled, hloubku, dryáčnictví, křehkost, baroknost, improvizaci, preciznost...\nProč jste si vybral právě Zkoušku orchestru?\nOd první chvíle mi připadala jako vhodné a inspirující podobenství toho, co právě žijeme. Divadlo musí odrážet okolní svět a já se naší současností občas docela trápím. Dvacet let po listopadu 89 se máme určitě líp, ale zdá se mi, že nám spousta důležitých věcí uniká.\nPolitické elity jako by chtěly se stupňující se tvrdošíjností dokazovat, že Češi si vládnout neumějí, lidé jsou skeptičtí a zavírají se opět do svých, často pouze hmotných světů. Místo abychom se otevírali okolnímu světu, šermujeme národnostní šavličkou vnějších hrozeb, a když k tomu přidáte křupanské siláctví jedněch a protřelý cynismus druhých, motá se z toho trochu hlava.\nJste nejen režisérem, ale především autorem divadelní adaptace textu. Z čeho jste čerpal? Psal jste některé postavy s konkrétní představou hereckých představitelů?\nText vznikal dva roky a výsledná verze má číslo sedm. Vycházel jsem z originálu v italštině. Ten jsem přeložil a nechal se jím inspirovat k rozvíjení některých původně okrajových témat. Výsledkem je scénář, kde je 40 procent originálu a 60 procent původních textů. Orchestr, to je hlavně spousta malých, ale pro celek veledůležitých rolí. V nadsázce by se dalo říct, že hlavní roli hraje celek. Obsazení bylo v podstatě jasné už při psaní, takže postavy se daly psát na tělo.\nPoužil jsem několik citátů konkrétních herců, včetně pár slavných vět Miloše Kopeckého, postřehy a bonmoty z hory přečtených muzikantských knih. Přes pokud možno autentický a přesný obraz výlučné sociální skupiny jsem se chtěl dostat k zobecnění.\nFellini ve svém úvodu k filmu píše, že hudbu vnímá velmi intenzívně, ovšem nesnáší ji jako pouhou, často nevyžádanou kulisu. Jak je to s vámi? Potřebujete hudbu k životu?\nHudba přichází tam, kde slova už nestačí. Je to výsostně koncentrovaná emoce. A velmi svobodomyslná: při poslechu hudby si můžete myslet, na co chcete. Zavede vás do světa, který si vyberete vy. Hudba se nestydí za cit. Divadlo občas ano a říká mu „klišé“.\nV divadle můžete „neotřele vyložit“ klasika tím, že ho, nepříliš poznamenán souvislostmi, zjednodušíte k obrazu svému. Mozart se naštěstí může bránit notami. Přesto vám nechává prostor pro osobitou interpretaci. Hudba je typická ukázka svobody v řádu.\nJakou roli má Zkouška orchestru v uměleckém směřování Divadla na Vinohradech?\nVíte, já nejsem bůhvíjakým přítelem tematických názvů divadelních sezón. Připadá mi to trochu jako bývalé závazky Brigád socialistické práce. Zásadní je debata tvůrčího týmu, která musí proběhnout v mnoha kolech a během níž se definují a cizelují živá a naléhavá témata. A jestli se vejdou pod čepec jednoho sloganu? To je naprosto podružné. Důležitější je trefit se syžetem, mít na to ty správné lidi a načasovat co nejlépe optimální realizaci.


Světová ekonomika si polepší, odhaduje měnový fond – Novinky.cz\nSvětová ekonomika si polepší, odhaduje měnový fond\nSvětové ekonomice se v letošním roce bude dařit o něco více. V aktualizované zprávě to alespoň uvádí Mezinárodní měnový fond (MMF). Globální hospodářství si polepší o 3,9 procenta. Ještě před pár měsíci se počítalo s růstem jen 3,1 procenta.\núterý 26. ledna 2010, 15:23\nVyplývá to ze zprávy World Economic Outlook. V ní mimo jiné stojí, že světové hospodářství potáhne Čína. MMF počítá s růstem tamního HDP o deset procent, napřesrok pak mírně zpomalení na 9,7 procenta.\nJenže v tomto ohledu je nutné zdůraznit, že mnoho předních ekonomů výsledky tamní ekonomiky zpochybňuje. Hrozí totiž, že Čína je velká bublina před prasknutím.\nNejvětší ekonomika světa, tedy USA, by si letos měla polepšit o 2,7 procenta. V předešlé prognóze to bylo jen 1,5 procenta.\n"Světové oživení je mnohem dál než při původních odhadech. Rychlost růst je však v různých regionech různá," uvedl MMF.\nI přes pozitivní zprávy je nutné říci, že již před několika týdny šéf MMF Dominique Strauss-Kahn varoval, že hospodářský pokles se může opět vrátit.


Podívejte se na recenzi mobile casino od Boomerang Casino 2022 | Uplatněte svůj ! 💰\nMobilní Casino / Boomerang Casino\nBoomerang Casino Mobilní Casino – recenze\nO společnosti Boomerang CasinoHry nabízené na Boomerang CasinoSoftwarové vybavení k dispozici u Boomerang CasinoZpůsoby vkladu přijímány u Boomerang CasinoProč hrát u Boomerang Casino ?\nO společnosti Boomerang Casino\nNa základě zkušeností, počet nabízených her, platebních metod a více, Boomerang Casino dává 7.6 od 10 podle hráčů. Toto Mobilní Casino bylo založeno v 2020 a je u mobilecasinorank.cz od 26.07.2021 .\nHry nabízené na Boomerang Casino\nHráči, kteří hledají zábavné hry, se mohou obrátit na Boomerang Casino . Toto Mobilní Casino nabízí vzrušující Mobilní Casino bonusy a také nabízí celou řadu zábavných her, jako je Texas Holdem, Kostky, Výherní automaty, Sportovní sázky, Pai Gow , abychom jmenovali alespoň některé.\nSoftwarové vybavení k dispozici u Boomerang Casino\nSoftwarové programy hrají při výběru hry velkou roli. Možná máte oblíbenou hru vytvořenou konkrétním producentem, tak proč nevyzkoušet jinou jejich hru nabízenou tímto Mobilní Casino ? Boomerang Casino nabízí hry od známých softwarů, jako je a mnoho dalších.\nZpůsoby vkladu přijímány u Boomerang Casino\nToto Mobilní Casino přijímá mezinárodní platební metody používané ve většině zemí, například Trustly, Visa, Skrill, Neteller, Bank transfer , spolu s mnoha dalšími.\nProč hrát u Boomerang Casino ?\nV CasinoRank si ceníme bezpečnosti nad všemi ostatními, takže každý Mobilní Casino uvedený na mobilecasinorank.cz je podroben křížovému výslechu, plně licencován a bezpečný. Pro ty, kteří si chtějí přečíst více nebo potřebují pomoc, navštivte níže uvedené webové stránky.


Slovo a slovesnost – Český pohled na dějiny lingvistiky\nČeský pohled na dějiny lingvistiky\nA Czech view on the history of linguistics\nDlouho bylo možné klást si otázku, čím je způsobeno, že přes vysokou úroveň, kterou česká lingvistika už před řadou desetiletí dosáhla, a přes šíři jejího záběru nevzniklo v Česku souborné dílo o dějinách lingvistiky. Vždyť intenzita zájmu o dějiny lingvistiky u nás je zřejmá z řady reedic děl starších i novějších i z mnoha statí obsahujících sondy do vývoje Pražské školy i směrů jiných, starších i nových. Odedávna tu byla snaha vypořádat se důsledně s předchozím obdobím mladogramatickým, a pokud jde o českou lingvistiku, byly vždy připomínány a studovány pohledy a výsledky Blahoslavovy, Rosovy, Dobrovského, Gebauerovy, Zubatého, Rocherovy a mnohých dalších. Ale hlavně – byl sledován i vývoj novějších zahraničních škol, od Bloomfielda a Hjelmsleva po Chomského, Piageta a další, včetně různých interdisciplinárních oblastí. Zpravidla však šlo o jednotlivé sondy, o dílčí studie porovnávající oprávněnost a nosnost toho či onoho řešení jednotlivých základních i dílčích otázek. Obecný pohled tu zatím chyběl.\nPřipomeňme ale, že ani v mezinárodní lingvistické literatuře není mnoho důkladných pohledů na vývoj našeho oboru, zejména ne na jeho proměny v posledních padesáti letech. Na druhé straně také stav dnešní teoretické lingvistiky do značné míry trpí tím, že nevěnuje problematice historie oboru dost pozornosti. Pro řadu dnešních publikací, nejen amerických, je typické, že se nezamýšlejí nad předcházejícím vývojem problematiky, kterou se zabývají, nebo jsou více méně jednostranné. Trpí tím kontinuita oboru, ztrácí se kumulativní charakter jeho vývoje, příliš často se „objevuje kolo“, tj. pracně se dochází ke zjištěním ve starší literatuře obsaženým a ztrácí se tak možnost využít porovnání, v jakých kontextech se jednotlivé otázky kdy probíraly a jaké souvislosti by tím mohly být osvětleny. Místo systematického postupu v rozšiřování a obohacování lingvistického poznání tu pak máme zbytečně mnoho zapomínání, přešlapování na místě a neúcty k oboru a k jeho úrovni.\nMěřítka pro hodnotu souborného zachycení vývoje oboru se dosud snad nikomu nepodařilo splnit. Podat relativně úplný celkový pohled je velmi nesnadné, už proto, že nemůže být založen jen na autorově vlastním přístupu k nejrůznějším problémům, musí reflektovat a explicitně nebo implicitně (s věnováním většího nebo menšího prostoru) hodnotit přístupy a výsledky jiných. Vývoj oboru přitom zdaleka není přímočarý ani soustavný. Jednotlivé směry lingvistického myšlení spolu komunikují poměrně málo, nesoustavně a bez hlubšího vzájemného pochopení, ať už je to dáno víc vnějšími překážkami, nebo přehradami povahy spíš psychologické a obtížností problémů. Není tedy snadné dobrat se smyslu tohoto vývoje vcelku, vnést systém do chaosu, a úmysl podat celkový pohled je vždycky riskantní. Proti kterémukoli soubornému zpracování dějin lingvistiky, které je dnes ve světě k dispozici, je možné vznášet vážné výhrady, ale přesto mnohdy takové zpracování znamená velmi mnoho pro možnosti rozvoje oboru. V každém případě je tedy celkové zpracování dějin oboru cenné. Ať už by šlo o dílo mistra, jdoucí do hloubky (ale sotva pro jednotlivce dokončitelné v rozsahu časového období celé existence civilizací), nebo o pohled spíš popisný, může se stát východiskem pro další diskuse o dosavadním průběhu a nových možnostech lingvistického myšlení. Potřebujeme takový odrazový můstek, abychom se mohli dobírat pohledů všestrannějších a pronikavějších.\nLze tedy jen uvítat, že máme konečně i českou soubornou knihu o dějinách oboru, totiž Dějiny lingvistiky romanisty Jiřího Černého (Votobia, Olomouc 1996, 512 s.). Můžeme z určitého hlediska snad spatřovat nedostatek v tom, že jde o dílo zaměřené především na cíle pedagogické, tedy na všeobecný přehled, spíš než na co nejhlubší vědecký rozbor vývoje oboru nebo na filozoficky orientované zamýšlení se nad jeho určujícími aspekty. Přesto však nová kniha jistě přispěje ke zvýšení úrovně našich mladých lingvistů a umožní dobrat se lepšího pochopení některých základních jazykovědných otázek, které dnes jsou, popř. se mohou stát předmětem diskusí. Na tom nic nemění skutečnost, že je možné vznášet různé námitky k jednotlivým úsekům knihy i k jejímu celkovému uspořádání a upozorňovat na formulační a podobné nepřesnosti.\nPorovnáme-li Černého Dějiny např. s podobný cíl si kladoucí polskou knihou Heinzovou (1978), můžeme konstatovat, že polský autor (při větším rozsahu knihy) věnuje víc pozornosti některým starším obdobím vývoje lingvistického bádání (Byzanci, Arabům, Židům, pochopitelně i např. mladogramatikům), ale zato jeho rozbory končí zhruba třicet let před vydáním knihy: směry vzniklé později než strukturní lingvistika jsou tu zachyceny už jen zlomkovitě a různé více méně interdisciplinární oblasti (sociolingvistika, psycholingvistika) i lingvistika textová a matematická jsou reflektovány jen jednotlivými poznámkami. Naproti tomu Černý usiluje o co nejúplnější zachycení téměř všech směrů v jejich vývoji až do let osmdesátých, kromě větších nebo menších neúmyslných mezer tedy pokrývá vývoj bádání až asi na deset let před vydáním knihy. S tím souvisí i rozdíl mezi Heinzovým vcelku schematickým dělením klíčových kapitol (se stereotypními oddíly o synchronním a diachronním výzkumu apod.) a Černého plastičtějším viděním, členícím kapitoly víc (i když ne vždycky důsledně) podle věcných vztahů mezi hlavními zaměřeními výzkumu. Na rozdíl od Heinzovy především faktograficky pečlivé sbírky údajů charakterizují Černého knihu ve větší míře i autorovy vlastní úsudky a postoje k probíraným skutečnostem.\nV porovnání s Helbigovým (1986) pohledem na lingvistiku sedmdesátých let ovšem jak u Heinze, tak u Černého oceníme především objektivnost pohledu, vcelku odolávajícího ideologizaci, která tolik poznamenala přístup německého autora; ačkoli k české verzi připojili překladatelé bohaté poznámkové i komentující dodatky, nevyhnuli se ani oni určitým jednostrannostem.\nČerného kniha je (po relativně stručném úvodu) rozvržená do dvaceti kapitol; první tři jsou věnovány vývoji lingvistického myšlení od dob prehistorických (pojednaných ovšem velmi zkratkovitě a spíš z hlediska vývoje starých civilizací a různých druhů písma) přes starověk až po 18. století. Probírají se počátky lingvistických teorií v Indii (s náležitým zdůrazněním tehdejšího soustavného zpracování hláskové i gramatické struktury) i v Řecku (od Aristotelových východisek k Dionysiovi Thráckému a k dalším alexandrinským gramatikům) a pak vývoj v Římě i ve středověku a v dalších obdobích před uplatněním soustavných vědeckých hledisek (hlubší mohlo být zejm. zamyšlení nad Grammaire générale et raisonnée de Port-Royal). Vedle charakteristiky hlavních škol a směrů autor aspoň stručně uvádí i výsledky arabských gramatiků, objevné pojednání islandského autora z 12. stol. a ze 16. století popisy indiánských jazyků i maďarská porovnání jazyků ugrofinských.\nI další dvě kapitoly, věnované předstrukturní lingvistice 19. století (s převažujícím historickosrovnávacím hlediskem od „objevení“ sanskrtu po školu mladogramatickou) a počátkům synchronních teorií na přelomu století, vhodně zaznamenávají i důležité momenty z oblastí zdánlivě okrajových: poměrně podrobně se probírají výsledky R. Raska, nechybí zmínka o A. Belićovi. Ne docela přesné jsou formulace o termínu indogermánský na s. 90 a o pojmu analogie (s. 105; pro mladogramatiky to byl jeden z faktorů jazykových změn). Zbytečně se upouští od terminologického rozlišování mezi (genetickým) srovnáváním a (synchronním) porovnáváním jazyků; výsledky a pokračování genetické srovnávací lingvistiky by si zasloužily podrobnější pojednání.\nKlasická strukturní lingvistika se probírá v kapitolách 6–10, kde je ovšem na prvním místě F. de Saussure a pak Pražská škola. Uveďme jen, že ve velmi schematické, ale přesto účelné tabulce shrnující vývoj v tomto období neměla chybět jména takových pionýrů lingvistického myšlení, jako byli H. Steinthal, G. von der Gabelentz a O. Jespersen (na jiných místech knihy připomínaná). Výstižný a přehledný je výklad hlavních tezí de Saussurových (trochu narušený nepřesným zachycením vztahu mezi paradigmatickou a syntagmatickou osou).\nCharakterizují se přehledně a v úplnosti hlavní výsledky Pražské školy, přičemž autor nepřeceňuje přínos českých lingvistů, naopak, tam, kde je to zapotřebí, upozorňuje na prameny různých závažných prvků „pražské“ lingvistiky u badatelů s jiným zázemím (srov. o podmíněnosti hláskových změn potřebami jazykového společenství u J. Vendryèse, s. 117, nebo o pojmu fonému u Baudouina de Courtenay, s. 124). Vedle role V. Mathesia a jiných českých členů Kroužku se jako stejně podstatná uvádí i úloha lingvistů ruských, ale zůstává přitom trochu v pozadí role R. Jakobsona, jehož význam dnes mohl být výrazněji připomenut jak v oddílech o kritice de Saussurova přístupu, tak v charakteristice vzniku a vývoje fonologie (na s. 159 se oprávněně připomínají dřívější ideologické restrikce v tomto ohledu); je připomenuta úloha ukrajinských a slovenských badatelů při vzniku Pražské školy. Škoda, že na s. 164 chybí zmínka o obnovení Pražského lingvistického kroužku.\nKodaňská škola, ostatní klasické strukturní směry (včetně G. Guillauma a A. Martineta i amerického deskriptivismu) jsou pak představeny zkratkovitěji, ale nechybí tu ani uznání jejich podstatného významu pro vývoj oboru, ani kritické připomínky k jednotlivým postojům (snad trochu nepřesně se Bloomfieldův malý zřetel k sémantice omezuje na otázky lexika, s. 211). Právem se za jednu z hlavních slabin považuje nedostatek vzájemného porozumění mezi těmito různými směry (z něhož vyplývá i malá míra hlubších věcných diskusí mezi nimi), v. zejm. s. 216.\nDalší, poměrně rozsáhlá část knihy (kap. 11–15) se zabývá různými směry a aspekty uplatnění formálních a počítačových postupů v lingvistice. Výklad o teorii N. Chomského se soustřeďuje hlavně na první dvě období jejího vývoje a není vždycky dost jasný (např. vztah mezi bázovou a transformační složkou není plně objasněn na s. 226). K charakteristice generativní sémantiky dodejme, že to ani v 70. letech nebyl směr převažující. Nová Chomského teorie minimalismu je pochopitelně už jen okrajově zmíněna (je nyní poměrně přehledně charakterizována v úvodní stati sborníku Abraham et al., 1996), ale připomínají se i pojmové rámce navazující na Chomského více méně polemicky, včetně pražského funkčního generativního popisu.\nZa pojednání o teorii N. Chomského je vhodně zařazena kapitola o přístupu S. M. Lamba (zbytečně podrobná, protože v posledních desetiletích tento přístup už nenachází širší pozornost). Ne už tak vhodně je na další místo zařazen výklad o kvantitativní lingvistice, jehož předmět s lingvistikou formální těsně nesouvisí. Jde však o užitečný přehled, a užitečná je i připojená charakteristika základních pojmů teorie informace a jejích jazykovědných aplikací (hlavně ze 60. let).\nK formálním metodám se Černý vrací výkladem o algebraické lingvistice (tento Bar-Hillelův termín měl původně pokrývat formální popis jazyka u Chomského i u jiných autorů, ale nebyl v širším měřítku přijat). Zachycuje se tu kategoriální gramatika (ale ne už její pozdější pokračování, spojené s velmi úspěšným sémantickým přístupem R. Montagua), tzv. analytické modely i závislostní gramatika. Frázový ukazatel (pod ne úplně přesnou hlavičkou „generativní gramatika“) se přehledně porovnává se závislostním stromem (jehož vztah ke generativnímu přístupu je v zásadě obdobný jako u frázového ukazatele). Připomeňme, že matematické modely, zpravidla založené na pojmech relace a operace (popř. specifičtěji funkce, zobrazení, spíš než na „soustavách rovnic“, s. 284), se často opírají o pojmy kalkulu (počtu) a interpretace, ale vztah mezi nimi není tak těsný, jak se říká na s. 285. Připojený oddíl o strojové (počítačové, komputační) lingvistice se s určitým zjednodušením soustřeďuje hlavně na strojový překlad, který je na několika místech viděn snad v příliš těsném vztahu k teoretické lingvistice (k formálnímu popisu). Z ostatních úkolů počítačového zpracování jazyka se tu komentuje automatické vyhledávání informací, ale další oblasti – od textových korpusů až po komunikaci s inteligentními roboty a po reprezentaci znalostí – zůstávají dost stranou.\nDalší tři kapitoly pojednávají o experimentální fonetice (jen s příležitostnými poznámkami o vztahu k fonologii, pochopitelně bez nejnovější etapy počítačové akustické analýzy), o psycholingvistice a neurolingvistice (kam je přiřazena i textová lingvistika) a o socio- a etnolingvistice. Toto uspořádání má bohužel za následek, že pro dnešní lingvistiku podstatný obrat k interaktivní a procesuální povaze jazyka (a tedy ke studiu procesu sdělování) se tu objevuje jen v podobě dost roztříštěných poznámek na jednotlivých místech, i když se závažnost jeho jednotlivých aspektů připomíná. Z tohoto hlediska by byl vítán, ale v daných časových relacích nemohl být zařazen výklad o formální sémantice textu (H. Kamp, I. Heim), která uvádí interaktivní a procesuální chápání jazyka na úroveň konkrétního výzkumu s odpovídajícím rozšířením pojmového rámce.\nV závěrečných kapitolách knihy se autor obrací jednak k sémantice a sémiotice (s úvahami jako např. o neostrosti „výrazu“ – líp snad: významu – na s. 418 nebo o formalizaci jako „nahrazování“, tj. reprezentaci jazykových znaků jinými symboly, s. 433), jednak k filozofii jazyka (kde však zůstává na okraji filozofie sama, zejména analytická filozofie a tzv. obrat k jazyku, ‘linguistic turn’). Hodnotí se tu i minulé prosazování tzv. marxistické lingvistiky u nás a v souhlasu s O. Leškou (1993) autor uzavírá, že dnes naše lingvistika není v nejlepší formě, ale nedostala se na scestí, a volnost, která jí chyběla, ji dnes přivádí k prohloubení zájmu o její základní problémy.\nKnihu, která obsahuje velkou řadu promyšleně sestavených tabulek a grafů i několik portrétů, uzavírají velmi užitečné seznamy citované literatury, jmen a termínů. Vcelku jde o dílo přehledné a dobře vybavené, ani tak se ovšem autor tu a tam nevyhnul bolestným překlepům a přehlédnutím.\nAčkoli autor Dějin, jak jsme už poznamenali, upozorňuje na zhoubnou jednostrannou ideologizaci lingvistiky v uplynulém období, na některých místech přežívají i v jeho textu jak zbytky frazeologie z dob tlaku marxismu, tak povrchní soudy o některých filozofických otázkách. Sem patří i zjednodušující výroky o nominalismu a dialektice na s. 75, proti „idealismu“ na s. 140, 407; nebylo by jistě správné chtít dnes vynechávat zmínky o těch bodech, kde i pod hlavičkou tzv. marxistické lingvistiky byly dosaženy určité konkrétní výsledky, ale např. zmínky o úloze K. Marxe, V. I. Lenina a J. V. Stalina právem dnešnímu čtenáři připadají nepatřičně kladné. Něco jiného je autorův vlastní vztah k Hegelově dialektice.\nS omezeními uplynulého období zřejmě souvisí i to, že v knize chybějí jména některých význačných badatelů různých období, jako byli např. P. Wegener nebo M. M. Bachtin (mohla ostatně být uvedena i poznámka o K. Rocherovi), a že oddíly o dalších nejdou dost do hloubky (zejm. o L. Hjelmslevovi, o M. Hallidayovi a o E. Sapirovi); naproti tomu ve stati o K. Pikeovi se podařilo ukázat, že i ve velké stručnosti autor dovede určitou oblast oboru zachytit velmi dobře. O pracích I. Mel’čuka jsou tu jen dvě stručné zmínky, u kognitivních proudů se nemluví o R. Langackerovi a G. Lakoffovi a u neurolingvistiky není zmíněn H. Schnelle, jehož významná, ovšem nedávno vydaná kniha (1991) představuje lingvistiku neuronových sítí jako zásadní nový směr, umožňující mj. i hlubší vhled do otázek osvojování si mateřského jazyka, než jaký nabízí Chomského univerzální gramatika, opřený právě o interaktivní povahu jazyka. Velmi málo se toho říká o předcházejících výkladech dějin lingvistiky.\nK pozitivním hodnotám knihy rozhodně patří už zmíněný autorův zájem o nový vývoj lingvistiky, díky němuž jsou v knize přehledně (i když někdy jen schematicky) zachyceny různé směry lingvistické teorie z třetí čtvrtiny našeho století, takže v určitých ohledech může Černého kniha soutěžit i s některými nedávnými úvody do lingvistiky. Ani takové úvodní příručky totiž některé novější směry dost důsledně nereflektují, zejména formální popis jazyka (nebo aspoň jeho český směr) je v nich nepatřičně odsouván do pozadí (jako u Erharta, 1984, 1990) nebo pojednán ne dost srozumitelně. V úvodu Čermákově (1994) je na tento aspekt pamatováno víc, a právě jeho knížka a zde recenzované Dějiny jistě sehrají svou úlohu v tom směru, že orientace našeho vědeckého dorostu nebude nadále zbytečně jednostranná.\nABRAHAM, W. – EPSTEIN, S. D. – THRÁINSSON, H. – ZWART, C. J. W. (red.): Minimal Ideas. Syntactic Studies in the Minimalist Framework. Benjamins, Amsterdam – Philadelphia 1996.\nČERMÁK, Fr.: Jazyk a jazykověda (Přehled). Pražská imaginace, Praha 1994.\nČERMÁK, Fr.: Ferdinand de Saussure and the Prague School of Linguistics. In: Prague Linguistic Circle Papers, 2. Benjamins, Amsterdam – Philadelphia 1996, s. 59–72.\nERHART, A.: Základy jazykovědy. SPN, Praha 1984; 2. vyd. 1990.\nHEINZ, A.: Dzieje językoznawstwa w zarysie. Ossolineum, Warszawa 1978.\nHELBIG, G.: Entwicklung der Sprachwissenschaft seit 1970. Bibliographisches Institut, Berlin 1986. Český překlad Vývoj jazykovědy po roce 1970 (J. Nekvapil a J. Holšánová). Academia, Praha 1991.\nLEŠKA, O.: K Novákovým „osudům české lingvistiky“. SaS, 54, 1993, s. 132–134.\nPAZUKHIN, R.: Linguistic Necessity and Linguistic Theory. Uniwersytet Śląski, Katowice 1983.\nSCHNELLE, H.: Natur der Sprache. W. de Gruyter, Berlin 1991.\n Už tady se ovšem negativně projevují podmínky doby, ve které dílo původně vznikalo: chybí povědomí o některých u nás hůř dostupných autorech prací o dějinách oboru (starších, jako H. Pedersen, i novějších, jako E. F. K. Koerner). Připomínají se však publikace G. Mounina, R. H. Robinse, B. Malmberga a E. Coseria, stejně jako G. Helbiga, A. Heinze i autorů ruských aj. Některé autorovy formulace zůstávají poplatné tehdejšímu ovzduší (např. o jazyce jako jevu „celospolečenském“, „celonárodním“ a o jeho „nadtřídnosti“). Nevhodné je užívání termínu promluva (pro 'parole', tedy mluvu v Čermákově překladu de Saussurova Kursu, popř. řeč u jiných autorů).\n Antické (a zčásti i středověké) lingvistické myšlení rozbírá zajímavým způsobem Pazukhin (1983), další vývoj ale vidí jednostranně, považuje „nutnost“ za základní pro jazykový systém, ale např. pražskému a jiným přístupům k teleologii pozornost nevěnuje, ani např. dost dobře nerozbírá vztah mezi pravdivostními podmínkami věty a její (gramatickou) správností.\n Novým důležitým příspěvkem ke konkrétnímu vztahu klasické Pražské školy k de Saussurově emancipaci synchronie je stať Čermákova (1996).\n Údaj o Chomského knize Remarks on Nominalization, vydané až v r. 1977, chybí v Černého seznamu literatury; novější pojem univerzální gramatiky (s. 233) by byl výstižněji charakterizován jako jádro gramatické stavby, které podle Chomského odpovídá vrozeným lidským vlastnostem.\n Tato kapitola (č. 14) je dost různorodá; ne zcela vhodně se zde i jinde – např. už v kapitole 9 – mluví o „pomezních disciplínách“ tam, kde jde o uplatnění metod vypracovaných pro studium složitých systémů v logice nebo v matematice; o této možnosti chápání matematické lingvistiky je zmínka jen na začátku kapitoly 13. V závěru knihy autor takové formulace zvýrazňuje výkladem o podstatném významu dnešního obratu lingvistiky k interdisciplinárnosti; tento pohled je jistě plně oprávněný a plodný, ale i tak je třeba přihlédnout k rozdílu mezi metodou a objektem studia – podstatné dnes asi je, že se rozšiřují repertoáry obojího.\n Obsáhleji mohly být zachyceny takové oblasti lingvistiky jako stylistika, vztahy k literární vědě a k sémiotice umění.\n Vzhledem k naději na brzké nové vydání uveďme aspoň to, co se týká jmen nebo termínů; tak na s. 59 je nadbytečné druhé y v názvu Pániniho díla, na s. 190 je zkomoleno jméno I. I. Meščaninova, na s. 232 není přesná formulace o relační gramatice (spoluautorem knihy Arc pair grammar byl David E. Johnson, ne Jerold(!) Katz), na s. 233 má být Jindřich Toman, na s. 419 Ch. S. Peirce, na s. 381 a 486 B. Groszová. A. Marty je na s. 106 a 160 charakterizován jen jako („málo známý“) švýcarský jazykovědec, až na s. 446 se mluví o jeho působení v Praze. Mylně se uvádí (s. 282 a 451), že Tractatus je jediným dílem L. Wittgensteina.\n Nemohlo ovšem být probráno vše; k poznámkám uvedeným v tomto ohledu výše dodejme, že chybí pojednání o takových důležitých nových směrech, jako je korpusová lingvistika, která díky uplatnění počítačů a statistických postupů bude brzy znamenat novou úroveň empirického jazykovědného výzkumu, s možností operativního využití daleko rozsáhlejších výchozích materiálových souborů, než jsme zvyklí. Z okrajovějších oblastí by např. poznámky o programovacích jazycích dnes mohly být koncipovány s větším zřetelem k nedávnému vývoji.\nSlovo a slovesnost, ročník 59 (1998), číslo 4, s. 280-285\nPředchozí Petra Klötzerová: Hranice frazeologie se posouvají. Lexikální frazémy v češtině\nNásledující Josef Filipec: Český jazykový atlas


Agnieszka Radwańská lepší v tenise či marketingu? – PolskoDnes.cz\nAgnieszka Radwańská lepší v tenise či marketingu?\nAgnieszka Radwaňská smetla včera Karolínu Plíškovou 6:2, 6:1 a postoupila na turnaji v Eastbourne do čtvrtfinále. Asi se ji vyplatí trénovat s Petrou Kvitovou. Agnieszka je s příchodem turnajů na trávě lepší a lepší. Je dnes určitě nejlepší polskou tenistkou a jednou z nejdražších polských marketingových značek. jp\nZákon o „in vitro“ ještě více rozdělil Poláky\nDámský gambit na dámském křídle polské politiky


Čech stráví v průměru v práci přes 40 hodin, Němec o pět méně — ČT24 — Česká televize\nPracovní týden končí, obyvatelé Česka přitom stráví v práci v průměru více času než většina ostatních Evropanů. Podle analýzy Českého statistického úřadu činila obvyklá týdenní pracovní doba v hlavním zaměstnání v minulém roce 40,4 hodiny. Data Eurostatu pak ukazují, že průměr Němců nebo Nizozemců je nižší. V Česku je navíc menší podíl lidí pracujících na částečný úvazek, což ovlivňuje souhrnné statistiky.\nObvyklá pracovní doba za týden dosáhla v roce 2015 podle ČSÚ v průměru 40,4 hodiny. Od prvního výběrového šetření pracovních sil v roce 1993 se snížila o 2,7 hodiny. Muži odpracují v průměru více hodin než ženy, v minulém roce to bylo o zhruba tři hodiny více.\nNejvíce hodin odpracují týdně podle statistiky podnikatelé se zaměstnanci, a to 47,7 hodiny. Za nimi se nacházejí podnikatelé, kteří nemají zaměstnance a kteří v průměru odpracují 44,1 hodiny. S odstupem následují zaměstnanci s 39,5 hodiny.\nPočet odpracovaných hodin zásadně ovlivňuje využívání částečných úvazků. V hlavním zaměstnání na kratší úvazek pracuje v rámci zemí EU pětina všech osob v zaměstnání, v České republice však tento způsob využívá pouze 5,5 procenta všech pracujících.\nCeloevropské statistiky Eurostatu zohledňující plné i kratší úvazky tak ukazují, že Češi v průměru tráví v práci za týden více času než například Němci, kteří loni odpracovali 35,2 hodiny, nebo Nizozemci, u kterých statistici uvádějí pouze hodnotu okolo třiceti hodin. Čechům přitom přisuzují za loňský rok ještě o něco delší týdenní pracovní dobu než čeští statistici - 40,5 hodiny. Pokud se ale bere v potaz pouze plný úvazek, zůstávají za Českem nanejvýš o hodinu.\nMéně než třetina žen v Nizozemsku pracuje na plný úvazek\nNa kratší úvazek pak pracují především ženy, upozorňuje ČSÚ. V roce 2014 jich byla v Evropské unii téměř třetina. V řadě zemí je to zcela běžný způsob zaměstnání. V Rakousku a Německu se podíl žen na kratší úvazek přibližuje polovině všech pracujících žen, přes 46 procent. Ve Spojeném království je to 41 procent. V Nizozemsku podíl žen pracujících na kratší úvazek jednoznačně dominuje nad počtem žen pracujících na plnou pracovní dobu – jde o 77 procent celkové ženské zaměstnanosti.\nPro srovnání, v České republice pracuje ve věkové skupině 15 až 64 let na kratší úvazek necelých 10 procent žen, což je šestá nejnižší hodnota v celé Evropské unii.\nRozdíl je patrný i mezi muži. V průměru za osmadvacítku pracuje na kratší úvazek každý jedenáctý muž, ale v Nizozemsku je to každý čtvrtý. Naopak v Česku je podíl mužů s tímto úvazkem po Bulharsku vůbec nejnižší, činí 2,5 procenta.\nMéně hodin týdne, více roků v práci\nPro ekonomicky vyspělé země je charakteristický nejdelší ekonomicky aktivní život a zároveň se v těchto zemích odpracuje týdně méně hodin než v ostatních státech. To je typické zejména pro Německo a Rakousko, severské státy, Spojené království a Irsko.\nCelkový počet odpracovaných hodin ovlivňují i druhá zaměstnání. V Evropské unii mělo v průměru vedlejší zaměstnání čtyři procenta pracujících. Významnější je jejich podíl v zemích s velkým počtem kratších úvazků. Ve Švédsko má druhé zaměstnání každý desátý pracující, vysoký podíl je i v Německu nebo Dánsku.\nHavlíček chce příští rok na dopravu 129 miliard, půjdou do silnic, dráhy i vodních cest


Sentido Louis Plagos Beach - Řecko - CK FISCHER\nIdeální pro poznávání celého ostrova\nKlidná dovolená stranou rušného turistického letoviska v blízkosti pláže Amboula\nVhodné pro klienty, kteří hledají odpočinkovou dovolenou s programem all inclusive\n161 renovovaných pokojů, hlavní budova a několik dalších 2–3patrových budov. Vstupní hala s recepcí, TV místnost, restaurace, řecká à la carte restaurace a bar. Venku 3 bazény, terasa s lehátky a slunečníky zdarma, osušky oproti kauci, bar u bazénu.\nDvoulůžkový pokoj (DR): koupelna/WC (vysoušeč vlasů), klimatizace, telefon, TV/sat., trezor za poplatek, minilednička, set na přípravu kávy a čaje, balkon nebo terasa.\nRodinný pokoj s výhledem na moře (FRSV): viz FR, výhled moře\nDvoulůžkový pokoj (DR/DRP/DRSS/DRSV): 3 dospělí / 2 dospělí + 1 dítě / 2 dospělí\nViz program all inclusive. U večeře požadováno formální oblečení.\nLehký večerní snack a zákusek (20.00–24.00 hod.)\nZdarma: tenis, stolní tenis, aerobik.\nBazén a splash park


Rybník ve Štěpánově vyčistí a opraví - Olomoucký deník\nRybník ve Štěpánově vyčistí a opraví\nŠtěpánov - Po více než třiceti letech chtějí ve Štěpánově na Olomoucku vyčistit a rozšířit místní rybník. Vodní plocha o velikosti zhruba pětadvacetkrát padesát metrů by se měla zbavit nánosu bahna a její okolí upravit.\nRybník ve ŠtěpánověFoto: DENÍK/Petra Opletalová\nRybník v Benátkách, místní části Štěpánova, využívají hlavně mladí rybáři.\n„Po dlouhé době chceme rybník vyčistit, opravit. Nově celou plochu oplotíme a rozšíříme ji, aby rybáři mohli cvičit,“ uvedl starosta Mojmír Lýsek.\nŠtěpánovský kroužek mladých rybářů funguje po přestávce druhým rokem a zájem o něj je velký.\n„Z původně pěti dětí se nám kroužek rozrostl na dnešních pětačtyřicet. Zájem je i mezi děvčaty. Víc ale zatím brát nemůžeme, velikost rybníka to nedovolí. Děti teď začaly i soutěžit a do budoucna si myslím, že by se vyčištěný a rozšířený rybník určitě využíval,“ uvedl Vojtěch Langer, jednatel Místní organizace Českého rybářského svazu a člen místní skupiny ve Štěpánově.\n#nahled|https://g.denik.cz/43/85/stepanov_rybnik_2209_01_denik-630.jpg|https://g.denik.cz/43/85/stepanov_rybnik_2209_01.jpg|Rybník ve Štěpánově#\nPodle něj by vyčistit rybník nemělo být náročné. Během roku rybáři vodní plochu čistí, na dno se však léta nesáhlo.\n„Je tam asi půl metru nánosu. Rybník by se měl ale i rozšířit a změnit trochu tvar. Teď se tam pěstuje kapr pro mladé rybáře a bílá ryba. Svého času tam byla i štika nebo sumec,“ podotkl rybář.\nVedení obce už má připravený projekt, celkem by úprava a rozšíření rybníka měly přijít na více jak milion korun.\n„Požádali jsme o dotaci a evropské peníze máme už na devětadevadesát procent přislíbené. Doufám, že se nám to podaří. Už letos do projektu investujeme asi dvě stě tisíc ze svého rozpočtu a v příštím roce by měla úprava stát skoro milion korun. V současné chvíli vyměňujeme plot, rybník by se měl odbahnit v příštím roce,“ uvedl starosta.