Historie společnosti - O společnosti HSBC | HSBC České republice\nSpolečnost HSBC se zrodila z jediné jednoduché myšlenky – místní banka sloužící mezinárodním potřebám.\nSpolečnost HSBC je pojmenována podle svého zakládajícího člena, společnosti Hongkong and Shanghai Banking Corporation Limited, která byla založena v roce 1865 za účelem financování rostoucího obchodu mezi Evropou, Indií a Čínou.\nZaložení banky inicioval Thomas Sutherland, Skot, který tehdy pracoval pro lodní a dopravní společnost Peninsular and Oriental Steam Navigation Company. Uvědomil si, že v Hongkongu a na pobřeží Číny existuje značná poptávka po místních bankovních ústavech. Pomohl tedy založit banku, která otevřela v Hongkongu v březnu 1865 a o měsíc později v Šanghaji.\nBrzy po svém založení začala banka otevírat pobočky a rozšiřovat služby, které by mohla nabídnout zákazníkům. Od samého počátku bylo výrazným rysem místního i mezinárodního podnikání banky obchodní finančnictví: jedná se tak o silnou stránku uznávanou po celou dobu její historie. Koncem 19. století byla banka nejvýznamnější finanční institucí v Asii.\nVe 20. století se objevily náročné úkoly a změny, počínaje mezinárodními konflikty a konče velkou hospodářskou krizí 30. let. Koncem století se společnost HSBC prostřednictvím růstu, akvizic a diverzifikace transformovala z důležité regionální banky v jednu z předních světových finančních organizací.\nSpolečnost HSBC v roce 1991 vytvořila novou holdingovou společnost, HSBC Holdings plc, a úspěšně se v roce 1992 ucházela o plné vlastnictví banky Midland Bank. V důsledku toho se sídlo vedení společnosti HSBC přesunulo do Londýna.\nV listopadu 1998 oznámila společnost HSBC přijetí jednotné značky, takže používá logo HSBC a šestiúhelníkový symbol všude, kde působí. Cílem je zlepšit povědomí o společnosti HSBC mezi zákazníky, akcionáři a zaměstnanci na celém světě.\nCharakter společnosti HSBC formovaly zkušenosti. Banka přestála změny ve všech podobách – revoluce, ekonomické krize, nové technologie – a přizpůsobila se tak, aby je dokázala zvládnout. To bance umožnilo zvládat výzvy 21. století.\nDalší informace o historii společnosti HSBC naleznete na našich webových stránkách. Upozorňujeme, že tyto informace jsou dostupné pouze v angličtině.\nHistorický vývoj společnosti HSBC\nBanka přestála změny ve všech podobách – revoluce, ekonomické krize, nové technologie – a přizpůsobila se tak, aby je dokázala překonat\nObrázek: hongkongský přístav, čínský malíř, první polovina 60. let 19. století\nObrázek: zaměstnanci v čínském Fu-čou, 1887\nObrázek: Portrét Thomase Jacksona, cca 1890\nObrázek: dluhopis čínské železnice, 1907\nObrázek: Zaměstnanci ve vojenských uniformách, první světová válka\nObrázek: hongkongské sídlo, 1965\nObrázek: deník zaměstnance společnosti HSBC Maxe Haymese ze zajateckého tábora, 1943\nObrázek: hongkongská textilní továrna, cca 1950\nObrázek: perská bankovka, začátek 20. století\nObrázek: bankomat ve Velké Británii, cca 1970\nObrázek: budova HSBC, New York, 1999\nObrázek: lev HSBC, Londýn, současnost\nSpolečnost Hongkong and Shanghai Banking Corporation Limited zahájila provoz v Hong Kongu 3. března 1865 a v Šanghaji o měsíc později. Byla to první banka v místním vlastnictví, jejíž provoz se řídil zásadami skotského bankovního systému.\nDo roku 1875 otevřela společnost HSBC pobočky v sedmi zemích Asie, Evropy a Severní Ameriky. Financovala vývoz čaje a hedvábí z Číny, bavlny a juty z Indie, cukru z Filipín a rýže a hedvábí z Vietnamu.\nDo roku 1900 se banka po období významného růstu pod vedením generálního ředitele Thomase Jacksona rozšířila do 16 zemí a financovala obchod po celém světě. Mezi důležité složky podnikání banky patřily zejména obchodní bankovnictví, obchod s mincovním kovem a směna.\nNa začátku 20. století rozšířila společnost HSBC svou působnost v Asii také do dalších oblastí. Mezi ně patřily půjčky vládám jednotlivých států na podporu jejich modernizace či rozvoje infrastruktury, například budování železnice.\nPrvní světová válka narušila fungování řady podniků. Ve 20. letech 20. století však díky rozvoji nových odvětví a čilému obchodu s komoditami, jako pryž a cín, začala Asie znovu prosperovat.\nNásledná 30. léta znamenala pro mnohé trhy období recese a neklidu. Avšak společnost HSBC požádala architekty Palmera a Turnera o návrh nového sídla v Hong Kongu: „Prosím, postavte nám nejlepší banku na světě.“ K otevření moderní budovy ve stylu art deco došlo v roce 1935.\nBěhem druhé světové války procházela banka jedním z nejnáročnějších období. Asijští zaměstnanci prokázali v této těžké době nesmírnou osobní statečnost. Mnozí byli ve válce zajati. Pouze londýnská, indická a americká pobočka zůstaly plně provozuschopné.\nPo skončení války sehrála společnost HSBC klíčovou roli v obnově hongkongské ekonomiky. Její podporu využili zavedení výrobci i nově vzniklé firmy k rozvoji podnikání.\nV 70. letech již byla banka rozšířená prostřednictvím akvizic. Společnost HSBC koupila banky Mercantile Bank a The British Bank of the Middle East v roce 1959. V roce 1972 došlo k vytvoření oddělení obchodního bankovnictví a rozšíření nabídky služeb.\nV 80. letech koupila společnost HSBC banku Marine Midland Bank v USA. V roce 1992 učinila nově vytvořená společnost HSBC Holdings plc doporučenou nabídku na převzetí plného vlastnictví banky Midland Bank. Po dokončení akvizice přesídlila společnost HSBC do Londýna.\nV roce 1998 banka oznámila přijetí jednotné značky, takže používá logo HSBC a šestiúhelníkový symbol všude, kde působí.\nSpolečnost HSBC je i nadále odhodlána propojovat zákazníky s příležitostmi. Naším cílem je být všude tam, kde je růst. Umožňujeme podnikům vzkvétat a ekonomikám prosperovata pomáháme tak lidemplnit si své sny a dosahovat svých cílů.


Ročník - příklady z matematiky (strana 268)\nRočník - příklady - strana 268\nPro n ϵ N řešte: 100=(0,01n)2\nKdyž se řekne, že vítr fouká 25m/s, kolik fouká km/h?\nCena zahraničního vozu činí v hotovosti 630 000 Kč. Kolik Kč zaplatí podnikatel za auto za tři roky splátkového období, jestliže si připlatí 17 promilí ceny vozu navíc?\nDrůbežarna dodala za rok 50 000 kusů vajec. Podle plánu měla v dubnu dodat 20% celoročního úkolu a v květnu 16%. V dubnu přeskočila měsíční plán o 830 vajec a v květnu nedodala 260 vajec proti plánu. Zapište číselným výrazem, kolik dodala drůbežárna vajec\nVíno červené polosladke s objemem 0,75L má obsah cukru: 18-45g/dm3. CKolik je to v přepočtu na kostky cukru?\nNa sídlišti přistavili při poruše vodovodu cisternu s pitnou vodou, ve které bylo 15 hl vody. Dopoledne se vyčerpalo 650l vody, odpoledne 800litrů vody. Kolik litrů vody zbylo večer v cisterně? (převed na stejné jednotky)


Táborští psi mají svůj park - Táborský deník\nTábor - Po prvním psím parku v Táboře se ve středu 19. září poprvé proběhli čtyřnozí chlupáči. Hřiště bylo otevřeno v areálu bývalých kasáren.\nVe středu 19. září došlo k slavnostnímu otevření vůbec prvního psího parku v Táboře. | Foto: Deník / Ivana Vlnová\nV areálu bývalých kasáren vznikl první táborský park pro psy o výměře zhruba jednoho tisíce metrů čtverečních. Jeho otevření se konalo ve středu 19. září v 10 hodin a doprovázelo ho radostné pobíhání psů různých plemen. Pejsci na hřišti skotačili a zkoušeli si agility prvky jako kladinu nebo houpačku. Své páníčky proháněli při slalomu.\nChybět tu kromě pejskařů nesměla ani místostarostka Olga Bastlová, která výstavbu výběhu pro čtyřnohé miláčky iniciovala. „Když vidím tu radost pejsků, tak si myslím, že to byla věc, která v Táboře chyběla,“ uvedla s úsměvem na rtech.\nPlocha je rozdělena na dvě zóny. „Menší výběh je určen pro méně asociované psy,“ upřesnila místostarostka.\nŘeditel táborské Střední průmyslové školy strojní a stavební Marcel Gause zmínil, že na výrobě herních prvků pracovali také jejich studenti. „Jako škola děláme tyto věci bez zisku,“ vysvětlil ředitel. Olga Bastlová zopakovala, že jim za to patří velké díky, cena prvků se tím snížila na méně než 50 tisíc korun.\n„Byla to výzva. Herní prvky musí vyhovovat velkým i malým psům a tomu jsme je přizpůsobovali,“ dodal Marcel Gause.\nOlga Bastlová připomněla, že majitelé psů měli v Táboře dosud jen velmi omezené možnosti venčení svých mazlíčků. Hřiště pro psy se nachází v blízkosti Pražského a Náchodského sídliště. Nesousedí s okny budov, takže nehrozí, že by štěkot psů kohokoliv rušil.


Jul 23, 2019 7:53 p.m.\nAplikace Přihláška do kurzu umožňuje přihlásit se ke studiu kurzu. Na každý kurz se mohou přihlašovat jak studenti Mendelovy univerzity v Brně, tak externí uchazeči. Odkaz na aplikaci je dostupný všem uživatelům UIS ve veřejné části systému. To umožňuje přihlášení i osobám, které dosud nejsou v UIS evidovány. Dále je aplikace dostupná po přihlášení do UIS v Osobní administrativě v sekci Osobní management.


Neplaťte žádné poplatky a ani za volání. Situaci vše poplatit a platit dotyčnému jen jednu částku. Můžete je mít na účtu už do 24 půjčka 10000 hodonín od schválení, Palackého třída 159.\nAž 300 000 Kč až na 4 roky bez zástavy, pracovala jsem jako OSVČ a dostala jsem se půjčka 10000 hodonín ztráty a celkově do finanční tísně, minimální dokladovost i odměny za řádné splacení pro každého podle jeho potřeby. Peníze do 2 dnů- podnikatelské živnostenské půjčky a úvěry i do půjčka 10000 hodonín hodin.\nMožnost půjčky i v případě zápisu v seznamu dlužníků. Bezplatná konzultace vaší finanční situace. Bez kontroly registru, jsem začínající OSVČ. Nemovitost máte možnost si koupit zpět hypotékou.\nDobrý den,poptávám půjčku ve výši 80 000 Kč, nemusítě navštívit pobočku, předčasné doplacení s úsporou úroků, aby minimální věk klienta byl 21 let a aby klient dokázal svou schopnost splácet.\nPožadavky na klienta: Půjčka je určena pro zaměstnance a důchodce. Cz nebo osobně na kanceláři v Brně, až domů v hotovosti. Požádat můžete telefonicky na infolince 739 443 544, pokud možno do konce měsíce.\nPřiznání, podpis smlouvy pak může proběhnout buď u nás v kanceláři nebo u vás doma. Hledám rychlý výdělek většího obnosu peněz, jak Vám půjčka může vydělat a rozjet Vaše podnikání. Vyhledávám půjčka 10000 hodonín, peníze máte na půjčka 10000 hodonín do 24 hodin od schválení úvěru. Narodilo se nám extrémně předčasně mimino, půjčíme i vám.\nZastávku (Šumavská) a vrátíte se 50m zpět k nádraží.


2015 | TJ Sokol Oskořínek\nKronika: rok 2015\n• 19.9.2015 Poznejte náš venkov 2015 v Pojedech\n• 12.9.2015 Výlet k Sázavě\n• 11.7.2015 Nohejbalový turnaj\n• 24.6.2015 Olympijský běh\n• 20.6.2015 Dětský den\n• 15.3.2015 Dětský karneval\n• 14.2.2015 Masopust\n19.9.2015 Poznejte náš venkov 2015 v Pojedech\nOpět po roce jsme s mládežníky předvedli Českou besedu. Pár fotek dodala Markéta Veselá. Bratr Julák chyběl, tak to neměl kdo zkazit :)\n12.9.2015 Výlet k Sázavě\ntradičně Škodou RTO 706 s osvědčenou palubní posádkou Eva + Tomáš. Hnědé podšálky, káva a dobroty byly vybaleny v Jílovém na náměstí. Pak rozhled z Pepře a pokračujeme k jílovským zlatým dolům, kde si jdeme prolézt štolu Antonína Paduánského. V Žampachu u jezu pečeme buřty a koupeme se v Sázavě. Protože převozník má virózu, řeku překonáváme po koruně jezu. Pak už se kocháme cestou do Pikovic. Zpáteční cestu trochu komplikovala výluka posázavského pacifiku, ale nablížili jsme se do Davle, Tomáše dovezli taxíkem k autobusu. Pražáci čekající na PID koukali, neb netušili, co je to za linku.\nFotila Marie Juláková a další fotky mám od Jany Kuželové v.z., fotila maminka:\n11.7.2015 Nohejbalový turnaj\n24.6.2015 Olympijský běh\nBěželo nás 27 na 3km trati, vybrali jsme 1250,- na Českou olympijskou nadaci http://nadace.olympic.cz/chci-pomahat/ . Start byl na hřišti u Sokolovny, odstartovali jsme přesně v 18:00 podle Radiožurnálu puštěného přes repráčky. Ozvučení zajistil náš zvukař a DJ zároveň Petr Pavlíček, valnou část trasy upravila Jindra Zradičková a spol., takže alejí od úřadu je vidět skoro až k mostům. Počasí nám nakonec přálo a svatojánský večer jsme příjemně strávili u zaslouženého pivka.\n20.6.2015 Dětský den\nletos na téma Hry bez hranic. Na déšť jsme byli připraveni a horko taky nebylo. Přišlo 66 dětí a úspěšně absolvovalo 12 disciplín. Poté se pekly vuřty. Večer se volně pokračovalo na fotbalovém hřišti v přetahované, střelbě na bránu, různými soutěžemi družstev a mimo jiné i souboji ve zpěvu. Nocování pod stanem jsme kvůli nepřízni počasí změnili na nocování na Obecním úřadě. Sestry sokolky uspaly děti pohádkou, zatímco bratři sokolové hájili pozice na hřišti pod přístřeškem.\nhttp://juhele-juhele.rajce.idnes.cz/Detsky_den_2015/ fotila Maruška Juláková\nhttp://janahurychova.rajce.idnes.cz/Detsky_den_HRY_BEZ_HRANIC_-_Oskorinek_r.2015/ fotila Jana Hurychová\n15.3.2015 Dětský karneval\nLetos termínově vpořádku, před popeleční středou. Počasí chladnější, podfukovalo to od východu, ale nepršelo a nesněžilo. O to víc se tancovalo a jednu chvíli byla šatlava na suchu. Jamajští bobisté vozili děti ve svém bobu, holky šprcky prováděly osvětu v otázckách bezpečného sexu, cikánky kradly slepice. Některé masky byly letos posílené. Policajti zaškolovali svůj dorost, medvěd měl medvídě a Slamák Slamačku (nebo Slaměnku?). Do tance a pochodu hrála kapela Jardy Trnky a večer na zábavě hráli Jirka Lacina, Petr Bašus a Marcel Sixta. Toto hudební těleso dala dohromady Hana Veselá, protože původní kapela z důvodů onemocnění účast odřekla. Za to patří velký dík těmto muzikantům a Hance za nervy a hodiny organizování, které v tom nechala.


Útok trojice - 4basket.cz\nPohyb hráčů na perimetru\npřidáno: 20. 10. 2011 10:20, autor: Tomas Cada\nDril učí různé varianty řešení , když hráč s míčem dribluje k postranní čáře. Podstatné je vyplňování volných pozic když hráči čtou ,jak se chovají spoluhráči\n1 diagram ukazuje variantu backdooru hráče č.2, s tím, že pokud nedostane míč ,tak pokračuje dál na slabou stranu.\n2.diagram znázorňuje zaujmutí pozice na dolním postu, opět hráčem č.2.Pokud je hráč č. 2 předskočen obráncem, bere hráč č. 1 obránce na záda a míč na něj putuje přes hráče č.3, který vyplnil volné místo po hráči 1.\n3.diagram ukazuje,jak hráč 2 nahradí na špici hráče č.1. Hráč 3 se uvolňuje dovnitř a zpět.\nDril je možné hrát na obě strany\nPřidávání obránců až na 3na3\n3 na 3 bez driblinku\npřidáno: 30. 6. 2011 13:01, autor: Tomas Cada\n3 na 3 v obou směrech. Útok bez driblinku.\nProtiútok na dvě přihrávky\npřidáno: 30. 6. 2011 12:58, autor: Tomas Cada\n3 na 0 protiútok na dvě přihrávky\nOvládání míče v pohybu\npřidáno: 30. 6. 2011 12:48, autor: Tomas Cada\nChycení přihrávky do protiútoku na dvě doby a při posledním kroku přihrát míč spluhráči. Tento při chycení míče zastavuje na jednu dobu a zakončuje driblinkem směrem na koš.\npřidáno: 20. 3. 2011 1:44, autor: Tomas Cada\nTyto drily navazují na 3 na 3 A v a dohromady tvoří určitý základ pro 3 na 3, ale samozřejmě i 5 na 5\nDrily 3 na 3 A\npřidáno: 6. 3. 2011 2:12, autor: Tomas Cada [ aktualizováno 20. 3. 2011 1:43 ]\nHra 3 na 3 je velmi důležitou součástí tréninku. Existuje vetší množství forem, jak hrát 3 na 3, pro všechny je však důležité zvládnout situace, které znázorňují diagramy.\nTrénování těchto situací zkvalitní hru 3na3 a pochopitelně i 5na5\nDva na jednoho na tři přihrávky\npřidáno: 27. 5. 2010 13:04, autor: Tomas Cada\nHráči 1 a 2 jsou útočníci připraveni na koncové čáře v rozích vymezeného území. Obránce A stojí na čáře trestného hodu s míčem otočen čelem k útočníkům. Obránce zahájí cvičení přihrávkou na jednoho útočníka, který mu přihrávku vrátí. Obránce přihraje druhému útočníkovi a brání jejich útok na druhou stranu hřiště. Cvičení končí dosažením koše nebo doskokem obránce. Hráči si poté vymění role.\nDva na jednoho – obránce zády k míči\npřidáno: 27. 5. 2010 13:02, autor: Tomas Cada\nHráči 1 a 2 jsou útočníci připraveni na koncové čáře v rozích vymezeného území. Obránce A stojí na čáře trestného hodu s míčem otočen k útočníkům zády. Útočníci zahájí cvičení přihrávkou. Obránce se snaží získat míč. Cvičení končí dosažením koše nebo doskokem obránce. Hráči si poté vymění role.\nDva na jednoho s obráncem za zády\npřidáno: 27. 5. 2010 13:00, autor: Tomas Cada [ aktualizováno 30. 5. 2010 12:44 ]\nHráči 1 a 2 jsou při praveni na čáře trestného hodu. Obránce stojí asi metr za nimi. Cvičení zahajují útočníci přihrávkou. Obránce se snaží útočníky dostihnout a ubránit jejich útok.\npřidáno: 27. 5. 2010 12:14, autor: Tomas Cada\nCvičení provádíme u postranních čar. Útočník 2 staví clonu pro útočníka 1. Ten se uvolňuje kolem clony. Jakmile útočník využije clonu, clonící hráč 2 se uvolní směrem k míči pro druhou přihrávku. Přihrávající hráč přihrává volnému útočníkovi (v tomto případě hráči 2). Hráč, který obdržel přihrávku po uvolnění, míč vrací zpět přihrávajícímu a jde postavit clonu pro druhého útočníka.


Maminky navštívily Studio 93 - Rokycanský deník\nMaminky navštívily Studio 93\nROKYCANY -Pohybové a kondiční centrum Studio 93 na Masarykově náměstí navštívily ženy z mateřského klubu.\nŽeny z mateřského klubu navštívily Studio 93.Foto: DENÍK/Jaroslava Pěnkavová\nInformovaly se tu o možnostech cvičení, do kterého by se popřípadě mohly zapojit i se svými ratolestmi. „Nabídka je pestrá, navíc rozvrh měníme každé dva měsíce podle zájmu, Cvičení zdravotní i po porodu už funguje, o lekcích pro těhotné budeme uvažovat,“ dozvěděly se od majitelky Aleny Monhartové. Zatímco si maminky povídaly, děti zaujaly cvičební míče.\nJeště předtím, než se všichni vypravili na náměstí, malovali kluci a holčičky prstovými barvami. Příští schůzka mateřského klubu se koná opět v úterý a v plánu je návštěva městské knihovny, samozřejmě s doprovodným programem pro děti.


Ve vzájemném dialogu o lidské konečnosti a smrti promlouvá tvorba dvou předních osobností českého umění, Ronyho Plesla a Richarda Štipla, sklářského výtvarníka a sochaře, od konce listopadu v pražské DSC Gallery. Výstava s názvem Inkarnace je unikátním projektem, který s jistou dávkou syrovosti rozebírá témata spojená s lidskou pomíjivosti a tělesností či s otázkami naší víry a posvátností a který posouvá hranice technologické možnosti a řemeslného zpracování v oblasti umění.\nVýstava Rony Plesl & Richard Štipl – Inkarnace. Foto Anna Pleslová\nRony Plesl, který vede sklářský ateliér na pražské Vysoké škole uměleckoprůmyslové, zde představuje tvorbu vzešlou z dlouholetého výzkumu možností skleněných tavených plastik, kde navazuje na práci svých předchůdců, jako je zejména Stanislav Libenský a Jaroslava Brychtová. S respektem k historii řemesla, avšak s odvahou postavit jej v novém světle jako svébytné médium, které dokáže překonat i limity své formy. Sklo se pod jeho rukama mění v tvarovatelnou sochařskou hmotu, která neztrácí nic na své křehkosti.\nVystavené plastiky pak podle kurátora výstavy Petra Vaňouse formálně i ideově navazují na Pleslovu výstavu Posvátná geometrie v londýnském Victoria & Albert muzeu v roce 2019 a zároveň jsou ochutnávkou připravované instalace pro benátské bienále umění, které se uskuteční v příštím roce, včetně benátských zrcadel, která vznikla ve spolupráci s muránským zrcadlářským mistrem Giulianem Fugou.\nSochaře Richarda Štipla s Ronym Pleslem spojuje navazování na historická témata i píle v náročném rozvoji uměleckých a řemeslných technik za účelem neustále inovace. Typická pro jeho tvorbu je technika polychromie a v popředí jeho díla stojí skloubení tradičních technik s postmoderními symboly a otázkami sebereflexe, hledání vlastní identity a zkoumání psychologických stavů jedince, u kterých neváhá využít ani rušivé estetiky.\nKromě monumentálních polychromovaných soch ze dřeva výstava ukazuje i Štiplovy objekty z litého kovu a poprvé také skulpturu využívající materiál kamene. Některé z plastik pak doplňují šperky od brazilského šperkaře působícího v Londýně Alana Crocettiho.\n„Oba autoři se identifikují s přesvědčením, že umění vzniká na základě výrazu, který musí být autorem nejprve rozpoznán a objeven v konkrétní hmotě, aby byl posléze oživen vloženým lidským úsilím. Dílo se musí ‚zrodit‘. Právě to je moment určitého ‚vtělení‘ či ‚vtělování‘, které propojuje oba jinak odlišné sochařské přístupy,“ popsal výstavu v DSC Gallery kurátor Petr Vaňous.\n„Řemeslná východiska zákonitě odkrývají pro současnost předpoklady uměleckého výrazu ve vrcholných dílech minulosti. Proto je vztah obou autorů k dějinám umění klíčový. Nejsou to však pouze technická řešení a technologické postupy, co oba fascinuje, nýbrž schopnost jejich prostřednictvím vtělit do volených hmot rozměr výpovědi, která sebe sama přesahuje. Inkarnace je složitý transformační proces sevřený do totality výsledného tvaru,“ dodal Vaňous.\nTen pro výstavu sestavil výběr z nejnovějších prací obou tvůrců, která je pečlivě ukotvena v tématu umělecké inkarnace i díky svébytné architektuře výstavy, kterou navrhl architekt Josef Pleskot.\nV pražské DSC Gallery probíhá výstava Ronyho Plesla a Richarda Štipla do 4. února příštího roku.


U Kavanza: HOUBY\nMiluju sbírání hub. Jakmile se o prázdninách rozprší a všichni svorně začnou nadávat na počasí, ožívám.\nZase, jako každý rok, si řeknu, že bych si měla už konečně pořídit nějaké apartní holínky a zase, jako každý rok, si obuju rozšmatlané tenisky a vyrážím s obřím košíkem do lesa, déšť-nedéšť.\nMají klobouček a nohu.\nTím moje mykologické znalosti končí.\nChtěla jsem se v tomto směru vzdělávat, i zakoupila jsem atlas hub – bohužel hřiby v reálu nejsou naaranžovány jako v odborné příručce a jakékoli odchylky od obrázku v knize mě matou.\nNavíc jsou jedlé houby v přírodě roztodivně maskované a velmi těžce k nalezení.\nAni mykologická mapa mi nepomohla.\nProstě je nevidím.\nPři jedné procházce s opravdovým houbovým odborníkem jsem byla nařčena, že jsem dva hříbky rozšlápla a o jednoho zakopla.\nNa moji námitku, že pod listím a v jehličí nejsou vidět a že jsem schopna sbírat jen barevně výraznější houby (nejvíce mi vyhovuje muchomůrka červená), případně houby, které na sebe upozorní nějakým táhlým zvukovým signálem, odborný houbař konstatoval, že mé pozvání na houbovou polévku musí s lítostí odmítnou a že doporučuje její okamžitou likvidaci.\nTuhle krasavici jsme s Miu potkaly dneska...\nProto jsem se rozhodla, že houbařit budu nadále sama a že svou houbařskou kariéru zaměřím na pozorování a výzkum chorošů. Choroše totiž poznám.\nRostou na stromech, ve výšce očí a většinou jsou zářivě žluté. Nikdo je nesbírá, takže je jich po lese hojnost. Ani já je nesbírám. Nechávám své houbařské srdce plesat nad parazity ve tvaru balkónků pevně přichycených ke kůře stromů, obdivuji jejich výtrusnice a fotím si je shora i ze spodu (další výhoda chorošů). Jásám nad jejich počtem, vzrůstem a rozmanitostí a mapuji jejich výskyt. Není to jen tak ledajaká houba, roste, i když neprší a zatímco hřib do týdne změkne, dlouhověkost chorošů je pověstná. A navíc to zvučné jméno – CHOROŠ.\nA tak z lesa odcházím, plna dojmů, s plnou kartou u foťáku a prázdným košíkem, abych v nejbližším obchodě zakoupila úhledné balení hlívy ústřičné za účelem uvaření zdravotně nezávadné houbové polévky.\nZkouška mých nových fixek :-)\nVystavil kavanzo v 16:20\nŠtítky: Na cestách, Rostlinstvo\nAnonymní 26. září 2016 12:04\na fixky fungujú dobré:-)\nVODA A MARGOTKA


Pan Nadar by měl radost - Časopis Vesmír\nDigitální šikmé letecké snímkování – Pixo View\nStanislav Vaněk, Karel Sukup\n| Vesmír 86, 628, 2007/10\n„Nadar povznáší fotografii do výšin umění“ nazval svou satirickou litografii francouzský karikaturista Honoré Daumier. Vcelku měl pravdu. Od samého počátku objevu fotografie (viz rámeček) se vedl spor – a leckdy stále vede – o tom, zda fotografie je, či není umění. Když se však Nadar 1) vznesl r. 1858 nad Paříž balonem, měl na mysli něco jiného. Již roku 1855 si patentoval myšlenku použít fotografii z povětří pro mapování a zeměměřictví. Na jeho „šikmém leteckém snímku“, pořízeném mokrým kolodiovým procesem, 2) vidíme pařížský bulvár, rozeznáváme okna, římsy, komíny, pak se již obraz ztrácí v šedi. V českých zemích byl prvním „balonovým fotografem“ inženýr Jan Plischke (1867–1917). Fotografoval na začátku 20. století, používal například kolorované stereodiapozitivy. Názvy jeho snímků z let 1905–1906 dobře vypovídají o obsahu: Kladno 1600 m, Nové Strašecí 2500 m…\nŠikmé letecké snímkování\nMapové podklady, které využívají digitální technologie, se stávají běžným nástrojem každodenního života. Kromě tištěných map jsou k dispozici mapy na různých webových portálech, a to ve spojení s informacemi o názvech měst a obcí, ulic, o poloze zajímavých míst, důležitých zařízení apod. Často jsou doplněny barevnými leteckými snímky, na nichž lze nalézt čerstvé informace o území, zejména pak o změnách ve výstavbě městských aglomerací. Tyto barevné snímky se nazývají ortofotomapy a jsou produktem leteckého snímkování a fotogrammetrie. Jejich pořízení je jednou z cest jak získat čerstvé informace. Výhodou je velká podrobnost a přesnost, nevýhodou půdorysné znázornění. Vidět z boku takto fotografované objekty skoro nelze. Tuto nevýhodu však může vyřešit šikmé snímkování.\nŠikmé letecké snímkování (z balonu) bylo poprvé použito v polovině 19. století ve Francii. V té době mluvili o „ptačím oku“ a pořídili tak například dokumentaci pro Napoleonův památník. Od této doby se šikmé snímkování používalo pro dokumentaci staveb, přírodních krás i pro vojenský průzkum.\nDnes se šikmé letecké snímkování provádí svazkem leteckých měřických kamer, například nejnovější systém PixoView se skládá z 3 až 5 kamer, z nichž jedna míří dolů a zbývající 2 až 4 vlevo a vpravo od směru letu, popřípadě dopředu a dozadu. Zastavěné části území jsou snímány z výšky 500–1200 metrů, okolí měst z výšky větší. Rozlišení se pohybuje od 0,1 do 0,3 metru a důležitou vlastností systému je, že průběžně zaznamenává souřadnicovou polohu středu systému a sklony os kamer vzhledem k světovému systému souřadnic, a potom získané údaje převádí do systému jednotné trigonometrické sítě katastrální (S-JTSK). Data se ukládají do počítače, který se skládá z několika dílčích výpočetních jednotek. Jedna z nich zajišťuje navigaci letadla podle předem připraveného letového plánu snímkování, druhý systém má na starosti přesné zjišťování polohy a sklonů systému. Každá digitální kamera má vlastní řídicí počítač, který zajišťuje komunikaci s navigačním počítačem, řídí činnosti kamery a kontroluje záznam obrazu. Současně jsou pořizovány jak svislé snímky, které pokrývají bez mezer celý prostor snímkování, tak snímky šikmé, zachycující každý objekt v prostoru snímkování z více stran. Vzniká rozsáhlá databáze v řádu terabajtů – do dalších podrobností se již raději pouštět nebudeme…\nPixoView je nově vznikající bezkontaktní technologie sběru svislých a šikmých snímků, která umožňuje další jejich studium a proměřování. Může ušetřit mnoho času, nákladů i pracovníků, kteří by museli provádět pochůzky v terénu. Lze tak získat přesné, aktuální a podrobné informace o území. Klíčovými oblastmi, v nichž může tato technologie sloužit, jsou: vyhledávací studie, urbanistické plánování, fotografická dokumentace současného stavu, analýzy dopravních zařízení a zátěží, koordinace činnosti integrovaného záchranného systému, dokumentace historického stavu a rekonstrukce, logistické analýzy a statistické mapování, dohled nad bezpečností důležitých průmyslových a městských zařízení i majetku občanů a institucí, příprava územně analytických podkladů, příprava územně plánovací dokumentace, prostorová vizualizace území včetně prostorových modelů budov s reálnými texturami ad.\nRichard Lacayo, George Russell: Eyewitness. 150 Years of Photojournalism, Time, New York 1990\nPavel Scheufler: Fotografické album Čech 1839–1914, Odeon, Praha 1989\n1) Nadar, vlastním jménem Gaspard Félix Tournachon (1820–1910) byl všestranný Francouz překypující nápady, které hned realizoval. Ve známost vstoupil jako karikaturista, novinář, propagoval daguerrotypii, založil proslulý fotoateliér. Slavným se stal portréty významných osobností (Ch. Baudelaira, A. Dumase, F. Liszta, G. Doré, T. Gautiéra, E. Delacroixe, E. Chevreula a mnoha dalších).\n2) Negativ – skleněná deska potažená kolodiem s halogenidy stříbra – se exponoval a vyvolával „za mokra“. Vynálezcem byl Frederick Scott Archer (1851).\nZa muže, který přinesl světu fotografii, je běžně označován Louis Jacques Mandé Daguerre (1787–1851) a jako „oficiální datum“ se uvádí 19. srpen 1839, kdy byl vynález vyhlášen na slavnostním zasedání francouzské Akademie. Na patenty si tenkrát tolik nepotrpěli a nová technologie byla velkoryse poskytnuta všemu lidstvu. Daguerre ale zkrátka nepřišel – král Ludvík Filip Orleánský mu přiřkl doživotní rentu 6000 franků, další rentu 4000 franků dostal Isidor Niépce, syn Josepha Nicéphora Niépce (1765–1833). Malovat světlem se tehdy pokoušelo více nadšenců a objev byl na spadnutí od dvacátých let 19. století. Niépce si hrál s poasfaltovanými destičkami, které po mnohahodinových expozicích „vyvolával“ směsí levandulového oleje a petroleje (mluvil o heliografii). Ke sklonku života se spojil s Daguerrem a uzavřel s ním smlouvu, která mu zaručovala podíl na budoucím zisku (pamatoval v ní i na svého syna Isidora). Daguerrovi se – nejspíš náhodou – podařilo při amalgamování vyvolat rtuťovými parami latentní stříbrný obraz. Důležité však byly i jeho starší pokusy (1831) s jodovými parami, při nichž na postříbřených destičkách vznikal světlocitlivý jodid stříbrný. Mizející obraz dokázal ustálit roztokem kuchyňské soli až r. 1837. Vynález nazval daguerrotypie, ale vcelku byl k ničemu, dokud jím koncem r. 1838 nenadchl francouzského fyzika a astronoma Françoise Araga (1786–1853). Arago se o své nadšení podělil 7. ledna 1839 s francouzskými akademiky a daguerrotypie se stala rázem světovou.\nJenže tu byl ještě anglický chemik, lingvista a archeolog William Henry Fox Talbot (1800–1877), vynálezce negativního fotografického procesu – kalotypie, později po něm pojmenované talbotypie. Pracoval s papírem, který sytil roztokem jodidu stříbrného a draselného, vyvolával dusičnanem stříbrným a kyselinou galovou. Dostal kopírovatelný negativ a ten ustaloval již thiosíranem sodným. Vynález patentoval 31. ledna 1839. Nikdo tenkrát nepochopil, že sláva fotografie bude spočívat v možnosti téměř nekonečně rozmnožovat týž obraz. Všichni byli nadšeni blyštivými, ale nekopírovatelnými daguerrotypiemi a Talbot o své prvenství přišel, i když princip negativní fotografie nabyl vrchu.\nV dalších letech obohatil fotografii bezpočet objevů ze všech možných oborů (Vesmír 81, 210, 2002/4). V souvislosti s dnešním rozmachem digitální fotografie můžeme snad uvést rok 1957, kdy Russel A. Kirsch uskutečnil první počítačový záznam obrazu. Zprvu měl obraz stovky obrazových jednotek (r. 1991 poskytla první generace černobílé digitální kamery asi 90 kilopixelů), dnešní systémy již nabízejí desítky megapixelů. Ale to už je jiná historie.\nčlánek ve formátu pdf [305,45 kB]


Telička vyzývá k vydání Babiše. Je to prý otázka politické kultury | ParlamentniListy.cz – politika ze všech stran\nParlamentníListy.cz » Aréna » Monitor » Telička vyzývá k vydání Babiše. Je to prý otázka politické kultury\nMístopředseda Evropského parlamentu a europoslanec zvolený za hnutí ANO Pavel Telička donedávna patřil mezi spolupracovníky hnutí ANO, i když nebyl jeho členem. V Babišově hnutí byl expertem na zahraniční politiku. Vůči Babišovi však vystupoval kriticky, např. kvůli kauze firmy Čapí hnízdo, nebo kvůli nahrávkám zveřejňovaným anonymní skupinou Šuman. Nesouhlasil také s Babišovým postojem k EU. Jednoho dne proto bylo rozhodnuto, že se bude Babiš obracet na jiné spolupracovníky, pokud bude chtít konzultace v zahraničněpolitické oblasti. Telička také nedávno oznámil, že nebude ve sněmovních volbách kandidovat za hnutí ANO.\nTo, že jde tzv. proti proudu, ukázal Telička i ve chvíli, když se začalo jednat o vydání šéfa hnutí ANO Babiše a jeho prvního zástupce Jaroslava Faltýnka Poslaneckou sněmovnou k trestnímu stíhání. Zatímco další místopředseda Richard Brabec ANO s kolegy předstoupil před novináře a vyjádřil se proti Babišovu vydání k trestnímu stíhání, Telička pro server Novinky.cz zdůraznil, že by Babiš měl být k trestnímu stíhání vydán.\n„Pokud by se to týkalo mě, tak ano, zvedl bych ruku pro,“ odpověděl na dotaz, jak by se zachoval, kdyby seděl v Poslanecké sněmovně. Obratem však také dodal, že je třeba ctít presumpci neviny. Dokud soud pravomocně nerozhodne jinak, pokud vůbec dojde na soud, Babiš musí být považován za nevinného.\n„Pouze to dává prostor pro to, aby mohla být věc řádně vyšetřena. Je to otázka politické kultury. Pro ty dotčené – když říkají, že jsou nevinni, tak je to příležitost k tomu, aby se mohli obhájit a přispět k tomu, že se nevina prokáže,“ mínil.\nBabiš , novinky.cz , policie , sněmovna , Telička , ANO , Čapí hnízdo


DREAMCANTADORA: pauza v Druně\npauza v Druně\nProběhl poslední seminář před prázdninami, loučila jsem se básničkou:\nSlunce, léto, milování, tak se holka nebraň ani....\nTu básničku nám složila/nebo parafrázovala kamarádka, když jsme se rozjížděli do domovů na prázdniny. Tak ráda si vybavuji tu chvíli, chichotání a lehkost bytí 17letých dívek, které věřily v ráj na zemi. Básnička mi připomíná tajemství, které ještě není odkryto. Mám ráda začátek léta, ostatně jako každé období. Pokaždé vnímám, že TANEC života nabírá na síle. A kdo se nezapojí, nemůže cítit jeho ohnivou energii.\nSemináře v tomto pololetí měli překrásné sny. Potkávali se tam lidé vnímaví, obdarovaní vnitřní imaginací a hlubší moudrostí, která pokaždé vyplavala napovrch. Na začátku semináře jsme byli pro sebe cizinci, ale rozcházeli jsme se v důvěrné blízkosti jako dávní známí. Hezké léto drazí snící.\nMoc ráda budu pokračovat po letní přestávce, určené lekci ŽÍT, v práci se sny\na 3.9.2012 v Druně v 18.00 h nashledanou.\nVystavil Dreamcantadora v 6/06/2012\npříprava na seminář o snech


Drakiádu zpestřily i seskoky parašutistů - Kolínský deník\nDrakiádu zpestřily i seskoky parašutistů\nVeltruby /FOTOGALERIE/ - Za krásného slunečného i větrného počasí se na místním hřišti konal již 9. ročník, u dětí i dospělých oblíbené, Drakiády.\n9. ročník Drakiády ve VeltrubechFoto: Ivan Kašpar\nTéto akce se díky počasí zúčastnilo více než 80 dětí.\n„Připraveny byly různé soutěže, ale především soutěž o nejvýše létajícího draka a nejhezčího draka,“ uvedl starosta Ivan Kašpar s tím, že nevzlétl pouze jediný. A tím byl obecní drak.\n„Dělali jsme ho na obecním úřadě, ale nějak se nám to nepovedlo. Byl moc těžký a padal na jednu stranu,“ upřesnil starosta.\nZa své snažení byly všechny děti odměněny různými pamlsky. Pochutnat si mohly i na klobáskách na grilu. Program po roční odmlce, které nepřálo počasí, zpestřil seskok parašutistů.\n„Velice nás mrzelo, že na hřišti nemohl přistát vrtulník, na který se děti velice těšily, protože byl v opravě,“ dodal starosta Ivan Kašpar s přáním, aby ten příští 10. ročník byl ještě lepší než ten letošní.


Doubravník - Záhada znaku Doubravníka\n- Zemřel sochař Zdeněk Macháček\nZáhada znaku Doubravníka\nDoubravník byl od roku 1208 v majetku pánů erbu zubří hlavy, nejdříve z Medlova později z Pernštejna. Po několik století byl i hlavním centrem panství.\nByl také sídlem rodového ženského kláštera.\nZnak byl Doubravníku udělen někdy v 15 nebo 16 století. Je s podivem, že neobsahuje hlavu zubra, jako znaky většiny obcí v okolí, které k panství patřily. Zřejmě páni z Pernštejna, kteří městečku znak buď udělili, nebo alespoň s jeho podobou souhlasili, považovali význam kláštera pro Doubravník důležitější.\nDalo by se tedy předpokládat, že znak bude mít něco společného s církevním řádem kláštera.\nO to, kterému řádu klášter patřil, se vedly spory. V listině papeže Řehoře IX z roku 1231 je klášter nazýván sv. Františka. Dalo by se logicky předpokládat, že v klášteře sídlily klarisky, což je ženský ekvivalent řádu františkánů. To však nebylo možné, františkáni byli žebravý řád, který nesměl mít majetek. A jak víme, ženský klášter v Doubravníku vlastnil poměrně rozsáhlý majetek.\nSpor se tak zúžil na premonstrátky a augustiniánky. Obě řehole jsou si dosti podobné. Formou řádového života byli řeholní kanovníci a vnitřní řád klášterů se řídil řádem sv. Augustina. Proto docházelo mezi historiky z různých důvodů ke sporům, jaká byla řehole doubravnického kláštera.\nV poslední době je považován jednoznačně za klášter augustiniánek.\nV žádném případě nechci zpochybňovat závěry historiků o řeholi kláštera. Když však porovnáme podobu znaku Doubravníka a znaky řádu augustiniánů a premonstrátů musíme konstatovat, že znak Doubravníka je velmi podobný znaku řádu premonstrátů či dokonce z něj vychází.\nDoubravník Premonstráti Augustiniáni\nProč tomu tak je? Určitě se v době vzniku znaku vědělo, jaká byla řehole kláštera. Nevíme, zda se zdál tvůrcům znak premonstrátů atraktivnější, nebo měli byl jiný důvod. Zatím jsem se nikde nedopátral proč tak tomu je.\nJe pro to heraldické vysvětlení, nebo to zůstane nezodpovězenou záhadou?\nCelý článek | přečteno 276 x ohlasů 0 Přidat názor Verze pro tisk Sdílet na Fb


Papež vyzval církev, aby se omluvila homosexuálům\nPapež František na cestě z Arménie opět promlouval s novináři na různá témata dnešní doby. Došlo mimo jiné na masakr v Orlandu a otázku diskriminace sexuálních menšin. Papež ve svém projevu prohlásil, že by církev měla požádat o odpuštění a omluvit se homosexuálům stejně jako využívaným ženám a pracujícím dětem.\nKatolický novinář: Církev pivo, ženy a zpěv doporučuje. Papež František je zkostnatělý a nemoderní\nJINÝMA OČIMA Šéfredaktor časopisu tradičních katolíků Te Deum Martin Čejka říká, že nový papež František je dítětem zapšklých květinkových neomarxistických šedesátých let, ve kterých bohužel ustrnul. Katolická církev podle něho jako jediná homosexuálům přisuzuje lidskou důstojnost, i když jsou těžce nemocní. Církev podle něho pivo, ženy a zpěv nezakazuje, akorát se muž nesmí chovat jako potkan, který obskočí deset potkanic za týden, ale jako chlap.\n03.01.2014 04:50 |\nCírkev Ježíše Krista Svatých posledních dnů je známa po celém světě jako církev mormonská. Patřila k těm, které tvrdě odmítaly a exkomunikovaly homosexuály, jež se rozhodli ke své orientaci přiznat. Podobně jako katolická církev prostřednictvím papeže Františka nedávno vyzvala k toleranci a přijetí, učinili tento týden představitelé mormonské církve krok k uznání homosexuálů ve svých řadách. Doslova prohlásili: „Je možné být mormon a homosexuál zároveň.“\n31.10.2016 14:00 |


VÍTKOVICE IT SOLUTIONS a.s. - VMG\nVÍTKOVICE IT SOLUTIONS a.s. / VÍTKOVICE MACHINERY GROUP\nInformační a komunikační technologie, komplexní řešení integrující aplikační software, HW infrastrukturu, komunikace, bezpečnostní řešení, zajištění provozu a služby spojené s projekcí systémů a jejich implementací.Informační a komunikační technologie, komplexní řešení integrující aplikační software, HW infrastrukturu, komunikace, bezpečnostní řešení, zajištění provozu a služby spojené s projekcí systémů a jejich implementací.Informační a komunikační technologie, komplexní řešení integrující aplikační software, HW infrastrukturu, komunikace, bezpečnostní řešení, zajištění provozu a služby spojené s projekcí systémů a jejich implementací.Informační a komunikační technologie, komplexní řešení integrující aplikační software, HW infrastrukturu, komunikace, bezpečnostní řešení, zajištění provozu a služby spojené s projekcí systémů a jejich implementací.\nVÍTKOVICE IT SOLUTIONS a. s., navazuje na inovativní práci svých předchůdců, kteří se automatizovaným zpracováním dat zabývají více než 85 let a vždy přinášeli, přinášejí a budou přinášet svým zákazníkům progresivní řešení zaměřené na podporu jejich podnikání, bezpečí, komunikaci a další oblasti života. Pro zajištění kvalitních poskytovaných služeb a realizaci řešení VÍTKOVICE IT SOLUTIONS a.s. disponuje týmem profesionálů, kteří na základě dlouhodobých zkušeností, znalostí moderních technologií a zvládnutí pracovních postupů včetně nezbytné spolupráce se školami a vědeckovýzkumnými pracovišti dokáží navrhnout vhodné řešení, které plně uspokojí požadavky zákazníka. Na těchto základech budujeme dlouhodobé a významné partnerství nejen se zákazníky, ale i s partnery – předními producenty informačních technologií, jejichž řešení úspěšně implementujeme.\nNaše společnost má široké portfolio řešení v oblastech Informačních technologií a Průmyslové automatizace, od optických sítí po špičkové informační systémy, podporující efektivitu výroby a ochranu lidských životů. Naše nabídka je k dispozici ZDE.\nSídlo: Cihelní 1575/14, 702 00 Ostrava, Moravská Ostrava\nTel.: +420 596 663 111\nSpisová značka: B, vložka 4229\nSpolečnost je členem koncernu VÍTKOVICE HOLDING a.s.\nPozvánka na valnou hromadu společnosti VÍTKOVICE IT SOLUTIONS a.s. dne 18.7.2018\nPozvánka na valnou hromadu společnosti VÍTKOVICE IT SOLUTIONS a.s. dne 30.6.2017\nPozvánka na valnou hromadu společnosti VÍTKOVICE IT SOLUTIONS a.s. dne 16.8.2016\nPozvánka na řádnou valnou hromadu společnosti VÍTKOVICE IT SOLUTIONS a.s.\nSmlouva o výkonu fce přas Měkota\n800 331 183\n+420 596 663 177


Dobrovolnická pomoc při mimořádných událostech | Církev bratrská Poděbrady\nDobrovolnická pomoc při mimořádných událostech\nPublikováno 30. 06. 2012 | Autor: Michal Kocman\nStředisko humanitární a rozvojové pomoci při Diakonii ČCE ve spolupráci s Radou CB nabízí zejména VŠ studentům, ale i dalším zájemcům možnost zapojit se do dobrovolnické pomoci při mimořádných událostech (např. povodně) a školení dobrovolníků pro tuto pomoc.\nVelkou pomocí při mimořádných událostech jsou právě dobrovolníci. Dobrovolníci se při mimořádných událostech obvykle zapojují po zásahu složek Integrovaného záchranného systému nebo v součinnosti s nimi.\nDobrovolníkem se může stát kdokoli, protože každý z nás umí něco, co může nabídnout druhým. Podmínkou je dosažení věku 18 let, vážný zájem o pomoc druhým lidem v nouzi a souhlas s registrací v databázi dobrovolníků Diakonie ČCE.\nJak může dobrovolník pomáhat\nodklízení následků mimořádných událostí (např. čištění domů, odklízení bahna, otloukání omítek apod.) v případě povodní;\npsychická podpora zasažených;\nzjišťování potřeb občanů;\ndistribuce vysoušečů, příp. materiální pomoci.\nŠkolení dobrovolníků – příprava na zásah při mimořádné události\nŠkolení bývají jednodenní nebo vícedenní. Jejich cílem je připravit dobrovolníky na konkrétní činnosti spojené s humanitární pomocí při mimořádných událostech, případně si zopakovat již nabyté znalosti a zkušenosti.\nKaždý, kdo je přihlášen jako dobrovolník do systému humanitární pomoci Diakonie Českobratrské církve evangelické, se může zúčastnit každoročního školení.\nŠkolení se mohou účastnit lidé starší 17 let. Podmínkou účasti je vážný zájem o pomoc druhým lidem v nouzi, vůle se na tuto pomoc připravovat a souhlas se zařazením do databáze dobrovolníků Diakonie ČCE. Takto evidovaným dobrovolníkům budou zasílány aktuální informace, budou zváni na všechna školení a budou kontaktováni vždy v případě nutnosti pomoci při likvidaci následků mimořádných událostí.\nKontakt, informace a přihlášky\nDalší informace získáte a přihlášky do dobrovolnického programu zasílejte na níže uvedený kontakt: Aleš Čejka, e-mail sekretariat@cb.cz, tel. 222 318 131.\nVíce o dobrovolnickém programu zde.\nPříspěvek byl publikován v rubrice Pozvánky odjinud a jeho autorem je Michal Kocman. Můžete si jeho odkaz uložit mezi své oblíbené záložky nebo ho sdílet s přáteli.


Shiffrinová po triumfu v Kranjské Goře vede pořadí obřího slalomu (IHNED.cz)\nZimní sporty Ostatní sporty sport Mikaela Shiffrinová obří slalom sjezdové lyžování Světový pohár\nJediná Češka v závodu Gabriela Capová nepostoupila do druhého kola.\nKranjska Gora - Suverénka sjezdařské sezony Mikaela Shiffrinová vyhrála obří slalom Světového poháru v Kranjské Goře a dostala se do čela průběžného pořadí disciplíny. Na druhém místě dojela se ztrátou 31 setin sekundy francouzská mistryně světa Tessa Worleyová, třetí byla Italka Sofia Goggiaová.\n1. Shiffrinová (USA) 1:47,40 (55,08+52,32), 2. Worleyová (Fr.) -0,31 (55,94+51,77), 3. Goggiaová (It.) -0,91 (56,92+51,39), 4. Holdenerová (Švýc.) -0,93 (56,94+51,39), 5. Brunnerová (Rak.) -0,96 (56,38+51,98), 6. Brignoneová (It.) -0,98 (56,72+51,66), 7. Robniková (Slovin.) -1,39 (56,76+52,03) a Hectorová (Švéd.) -1,39 (57,09+51,70), 9. Vlhová (SR) -1,51 (57,31+51,60), 10. Alphandová (Švéd.) -1,93 (58,42+50,91), …v 1. kole 63. Capová (ČR) 1:03,49.\nPrůběžné pořadí SP (po 17 závodech): 1. Shiffrinová 1181, 2. Rebensburgová 534, 3. Vlhová 504, 4. Holdenerová 500, 5. Worleyová 416, 6. Weiratherová (Licht.) 383, …54. Ledecká 56, 97. Dubovská (obě ČR) 7.


The Old Roundhouse - NEJLEPŠÍ CENY ubytování ve městě Hartland\nThe Old Roundhouse – podrobnější informace\nPro cestovatele chtějící vnímat památky a zvuky města Hartland je hotel The Old Roundhouse perfektní volbou. Odtud mohou hosté užívat snadný přístup ke všemu, co může toto živé město nabídnout. Díky své výhodné poloze, nabízí hotel snadný přístup k místům, která musíte vidět.\nVyužijte bohatství bezkonkurenčních služeb a vybavení v tomto hotelu ve městě Hartland. Hoteloví hosté si mohou užívat vybavení jako zařízení pro tělesně postižené, parkoviště.\nVšechno vybavení ubytovacího zařízení zajišťuje bezkonkurenční pocit pohodlí. Hotelová rekreační zařízení, která obsahují vířivka, zahrada, herna jsou určena pro únik od všedního dne a relaxaci. The Old Roundhouse je ideálním místem k pobytu pro cestovatele hledající kouzlo, komfort a pohodlí ve městě Hartland.


Dobrý včelař - Prodej medu Prostějov - Krystalizace medu\nProč med krystalizuje? Krystalizace medu je přirozená vlastnost. Med obsahuje méně než 20% vody a více než 80% sušiny. Největší podíl v sušině zaujímají jednoduché cukry – glukóza a fruktóza. A právě poměry cukrů k vodě a vzájemné poměry glukózy a fruktózy určují, za jak dlouho med zkrystalizuje. Některé dříve jiné později, ale každý pravý med po určité době zkrystalizuje. Nejméně rozpustným cukrem v medu je glukóza. Za krystalizaci jsou zodpovědné právě ty molekuly glukózy, které vytvářejí vazbu s vodou za vzniku monohydrátu glukózy. Fruktóza podstatně zpomaluje krystalizaci glukózy z přesycených roztoků cukrů. Urychlující vliv na krystalizaci medu mají tzv. krystalizační centra. Tím může být například pylové zrno, vzduchová bublinka nebo prachová částice.\nNěkteří konzumenti nazývají nesprávně krystalizaci medu zcukernatěním. To ale není správné označení, protože to vyvolává dojem použití cukru. Řepný nebo třtinový cukr je stále sacharóza, a pokud by se přidala do medu, tento by nezkrystalizoval nebo velmi atypicky.\nNa rychlost krystalizace má vliv i teplota. Optimální teplota pro krystalizaci je 14 – 15 stupňů celsia. Nevhodné pro krystalizaci medu jsou teploty lehce bod bodem mrazu, kdy u některých medu by došlo ke krystalizaci i za několik let. Při teplotě kolem 10 stupňů celsia vydrží medy i několik měsíců v tekutém stavu. I teploty vyžší než 25 stupňů celsia krystalizaci nepřejí, ale také nepřejí kvalitě medu. Vyšší teploty neprospívají hlavně enzymům obsažených v medu.\nProti krystalizaci se tedy dá bojovat. Pokud se stane, že Vám med přirozeně zkrystalizuje, lze jej uvést do původního tekutého stavu rozehřátím ve vodní lázni při teplotě ne vyšší než 45 stupňů. Při vyšších teplotách by došlo ke znehodnocení cenných látek a z medu by se stal jen sladký roztok cukru. Někdy se zákazníci ptají co ztekucování v mikrovlnné troubě? Tento způsob odborníci zcela zavrhují, protože mikrovlny nešetrným zahříváním ničí tyto termolabilní látky v medu a dělají z něj „mrtvou“ sladkou šťávu.\nPropolis - propolisová tinktura\nVšechna práva vyhrazena Dobrý včelař s.r.o. | Vyrobil Michal Hrubý


Rovnost žen a mužů je hlavním cílem, kterého je třeba dosáhnout ve všech oblastech společnosti, mobilita není výjimkou. V současné době panuje mezi odbornou veřejností a představiteli rozdílných aktérů spojených se sdílenou mobilitou názor, že současné způsoby využití sdílené mobility nejsou genderově neutrální. To má následně dopad na vzorce cestování žen.\nNapříklad u sdílených kol a e-koloběžek je většina uživatelů mužského pohlaví. Pokud se zaměříme na sdílení jízdních kol, nejnovější průzkum provedený společností CoMoUK (viz. graf níže) z roku 2019 ukazuje rozdělení uživatelů, kde 58 % představují muži a 40 % ženy. Tento průzkum potvrzuje celkové globální trendy v používání jízdních kol – v USA tvořily v roce 2009 ženy pouze 24 % cyklistů, ve Velké Británii přibližně 30 % cyklistek. Výjimku tvoří Nizozemsko, Dánsko a Německo s 56 %, 55 % a 50 % ženských jezdkyň.\nDalší studie zaměřená na využití LEV v USA (zkratka pro light electrics vehicles, tedy „malá elektrická vozidla“), jako e-kol, e-skútrů, e-segwayů, potvrzují stejný vzorec, který byl představen výše. Muži využívají LEV dvakrát častěji než ženy. Takové zjištění je v souladu s dalšími studiemi, které ukazují, že míra používání jízdních kol u žen je často nižší než u mužů. To je do značné míry přičítáno faktu, že ženy se při jízdě na kole cítí méně pohodlně, především pak v rizikovém prostředí.\nZmíněná genderová nerovnost byla potvrzena i během konference věnující se městské mobilitě. Provozovatelé rozdílných služeb ze segmentu sdílené mobility prezentovali údaje využití jejich služeb mezi muži a ženami. Například mezi uživateli Voi je 70 % mužů 30 % žen a společnost Dott pak kopíruje tento výsledek, kde 75 % všech uživatelů jsou muži a 25 % ženy.\nSilný kulturní faktor a pocit bezpečí\nPrvním a nejdůležitějším faktorem ovlivňující genderovou nerovnost ve sdílené mobilitě je kulturní faktor. Ženy jsou, bohužel, stále vázány genderovými společenskými očekáváními, pokud jde o zvládání činností, jako jsou domácí práce a související aktivity jako rozvoz dětí do školy, nakupování a činnosti s tím spojené. Takové aktivity je pochopitelně obtížnější splnit na lehkém dvoukolovém vozidle, jakým je e-koloběžka, kolo či e-skútr. Kromě těchto očekávání je dalším faktorem také tlak na ženy ohledně zachování určité úrovně vzhledu, zejména pak v profesionálním prostředí. Takový tlak se pak také propisuje do dopravních vzorců chování u žen, kvůli kterému se pak mohou ženy vyhýbat těm druhům dopravy, které jsou náročnější na pohyb.\nDruhým hlavním faktorem je bezpečnost. Ženy spíš, než muži chtějí, aby například jízda na kole byla bezpečná. Významnější očekávání v rámci bezpečnosti se pak se může projevit různými způsoby: preference jízdy pouze tam, kde je cyklistická infrastruktura, menší provoz dalších druhů dopravy a obecná celospolečenská akceptace jiných druhů dopravy, než automobil či veřejná doprava.\nPokud se zaměříme na sdílenou mikromobilitu, první řešení je závislé na veřejných institucích, než jednotlivých operátorech služeb sdílené mobility a je jím výstavba oddělené infrastruktury pro různé druhy sdílené mobility (kola, e-koloběžky aj.). Jezdci se musí cítit bezpečně, a právě oddělené cyklistické pruhy a ulice s rychlostním omezením pro motorová vozidla pomohou ženám odlehčit bezpečnostní překážku. Nicméně i soukromé společnosti z odvětví mikromobility zde mohou pomoci. Možnou cestou jsou například investiční programy do cyklistické infrastruktury, jako to v roce 2019 udělala společnost Bird. Bohužel, program byl kvůli finančním problémům přerušen.\nBezpečnost ovšem není jen o tom, kde uživatelé jezdí, ale také o tom, jaké prostředky k tomu využívají. Elektrifikovaná vozidla umožňují omezení rychlosti, čímž se zvyšuje pocit bezpečí. Dalším důležitým elementem je samotná forma jednotlivých druhů vozidel. E-koloběžky mohou být docela omezující vzhledem k jejich malým kolům a jejich obtížné ovladatelnosti. To může být důvod, proč dochází ke vzniku nových vozidel, jako jsou lehké e-mopedy. Ty mají větší kola, umožňují sezení a ovládají se lépe, než e-koloběžky. Právě to by mohlo vyhovovat ženám spíš.\nProvozovatelé a výrobci by měli také zvážit specifické potřeby žen: lepší řešení pro přepravu nákladu (nákup) a dětí. Vývoj od lehkých vozidel – jízdních kol a e-koloběžek – k robustnějším variantám poskytuje lepší kapacitu pro přepravu většího nákladu a dalších cestujících.\nDalší změna, která musí nastat, je, aby si všechny zúčastněné strany v oblasti mikromobility uvědomily tuto genderovou nerovnost a pochopily potřebu a potenciál motivovat ženy k využití nových dopravních alternativ. Jedním ze způsobů, jak změnit odvětví mobility, je při vývoji konkrétních zařízenímít gendrově vyvážený tým vývojářů, kteří kvůli své specifické zkušenosti mohou ovlivnit vývoj produktu tak, aby zohlednil i faktory důležité například pro ženské uživatele. Nejen soukromý sektor musí přijmout způsob podnikání zohledňující rovnost pohlaví, aby zahájil udržitelnou změnu a odstranil rozdíly mezi pohlavími.\nFoto: Creative Christians ,Unsplash\nŠtítky: DOPRAVA, MIKROMOBILITA, GENDEROVÁ NEROVNOST, TRANSPORT, MICROMOBILITY, GENDER GAP\nNový přístup, vyvinutý vědci z University of Pennsylvania, by mohl znamenat zásadní zlom v boji s artrózou kloubů. Využívá unikátní molekulární dráhu a speciálně vyvinuté nanočástice, které se osvědčily při pokusech na myších.\nLukáš Kekrt 20 Jan 2021 • 2 min read


6. školní ples | Základní škola a Mateřská škola Švihov\nVložil/a urbankovaj, Po, 11/11/2019 - 12:35\nVečer plný hudby, tanečních vystoupení a zábavy si opět po roce přišli užít žáci a žákyně ZŠ Švihov se svými rodiči, kamarády a přáteli v pátek 8. 11. 2019, kdy se konal v pořadí již 6. školní ples.\nS přáním pěkné zábavy a společných zážitků ples zahájil pan ředitel Jakub Topinka. Slavnostním předtančením otevřela taneční parket skupina Smile vedená paní Štěpánkou Jílkovou. K tanci hrála kapela Asfalt, která navodila tu správnou plesovou atmosféru. Se svými vystoupeními se postupně v sále vystřídaly folklorní soubor Šumava a taneční skupina MARTY DANCE z Klatov. Příjemným zpestřením večera byla tombola, soutěž s balonky a možnost focení ve fotokoutku FOTOFOFR.\nVymezené čtyři hodiny uběhly neuvěřitelně rychle, atmosféra byla skvělá, návštěvníci ocenili pestrou nabídku melodií, žánrově různorodá předtančení i příjemné prostředí.\nZa to vše děkujeme členům Spolku rodičů a přátel ZŠ Švihov, zaměstnancům ZŠ Švihov, rodině paní Petelíkové, účinkujícím souborům a samozřejmě všem dětem i dospělým, kteří přišli svou účastí ples podpořit.


Naše řeč – Jazyková kultura v Maďarsku\nJazyková kultura v Maďarsku\nPéče o jazykovou kulturu má v Maďarsku velkou tradici. V její historii se objevují nejen jména významných jazykovědců, ale i básníků, spisovatelů a státníků. Zájem a péče o jazyk byly v maďarské minulosti zcela logickým vyústěním situace, ve které se maďarský národ ocitl; jako příslušník ugrofinské jazykové skupiny žije izolovaně, obklopen národy slovanskými, germánskými a románskými, na jeho jazyk působí mnoho cizích vlivů. Tato skutečnost se stala příčinou obav o osud jazyka, pramenem boje za jeho uchování i živnou půdou k vřelému vztahu k mateřštině. — Jestliže maďarská lingvistika po druhé světové válce na tuto staletou tradici navazovala, musela se vyrovnat i s negativními rysy, které se v minulosti objevily. Byly to zejména tendence nacionalistické, jejichž zastánci byli především hlasateli jazykového purismu, odsuzujícího všechna cizí slova jako nepotřebná a škodlivá. (Jejich odpůrců, stoupenců tzv. kosmopolitního směru, který v cizích slovech viděl obohacování jazyka, bylo podstatně méně.)\nSoučasně maďarská lingvistika jako celek oprostila své působení od tohoto negativního charakteru, k němuž patřilo i cenzurní odstraňování chyb. Z péče o jazyk, jeho rozvoj a kulturu tvoří činnost konstruktivní, kterou staví na zcela jiných, širších základech. Hlásá tzv. pozitivní jazykovou kulturu. Její obsah a cíl nevidí v odstraňování cizích slov z jazyka, v jazykovém purismu. Spatřuje je v osvojení dokonalé znalosti vyjadřovacích prostředků, v pěstění jazyka a jeho pozvednutí na takovou úroveň, která mu umožní plnit vlastní funkci, tj. tlumočit myšlenky a city uživatelů jazyka co nejpřesněji, nejvýstižněji a nejdokonaleji, aby tak mohl uspokojovat nároky, které se na jeho mluvenou nebo psanou formu kladou. Úkolem jazykovědců je poznat jazyk tak, aby v souladu s vývojovými zákonitostmi a možnostmi jazyka mohli jeho potřebný mluvnický a lexikální základ vymezit, dotvořit a stabilizovat a na základě toho šířit jazykové vzdělání co nejvíce, aby se „radost a síla z opravdové znalosti mateřštiny staly společným bohatstvím celého národa.“ V úsilí o vysokou kultivovanost vyjadřování mají (podle L. Lőrincze) jazykovědci jen úkol dílčí — dát společnosti dobrou mluvnici, slovníky a jiné příručky. Větší úloha připadá maďarským básníkům a spisovatelům, kteří mají lid svými díly vychovávat a vést, vzbuzovat v něm zájem o dobrou jazykovou úroveň vyjadřování. „Báseň, novela nebo román napsaný pěknou maďarštinou může mít větší vliv než deset článků o jazykové kultuře.“ (Dlužno ovšem poznamenat, že dnes má značný vliv zejména literatura odborná a publicistická.)\nV maďarské jazykovědné teorii se v podstatě setkáváme se zásadami, které pražská lingvistická škola probojovávala už v třicátých letech. Tak např. pojetí ustáleného jazyka, pružně reagujícího na rozvoj společnosti a vyrovnávajícího se s jejími potřebami, jakož i se změnami v jazyce samém, je pro maďarské lingvisty základním požadavkem. „Norma nemůže být neměnitelná. Jazykové změny je nutno vzít na vědomí i tehdy, nezdají-li se nám logické a správné. Je zbytečné bojovat proti něčemu, co se nám včera zdálo nesprávné, ale přesto do jazyka proniklo.“\nRovněž kritéria jazykové správnosti uplatňovaná maďarskými lingvisty jsou zhruba totožná s pojetím českých lingvistů. Maďarští jazykovědci posuzují jednotlivé jazykové prvky z hlediska funkčnosti a potřebnosti (např. u nových slov hodnotí jejich přínos, kterým může být významové zpřesnění, výrazové obohacení jazyka apod.) a možnosti zařazení do hláskoslovného, tvaroslovného a slovotvorného systému jazyka. Měřítkem kultivovanosti projevu je jim jeho jasnost, přehlednost, srozumitelnost, stylistická vytříbenost, u mluveného projevu spisovná výslovnost atd. Pokud jde ovšem o celou oblast kultury mluveného slova (zejména nepřipravených projevů), je situace v maďarštině značně jednodušší. V ní totiž vývoj v podstatě nedospěl k vytvoření nadnářečního útvaru, tzv. obecného jazyka (existují ovšem nářečí, slangy atd.), a rozdíly mezi vlastním spisovným jazykem a jeho hovorovou podobou nejsou zvlášť významné. — Stejně aktuálním problémem jako u nás je však značné šíření přejatých slov a jejich jistá módnost. Při jejich hodnocení uplatňují maďarští lingvisté rovněž stanoviska obvyklá v české jazykovědě, zejména kritéria funkční a stylistická. Přejímají ta cizí slova, za která není domácí náhrada, která obohacují slovník a stylistické možnosti jazyka, jsou potřebná v terminologii, pomáhají vyjadřovat se jasněji a srozumitelněji atd. Boj proti podobným slovům naopak označují přímo jako škodlivý.\nPráce v oblasti jazykové kultury je v Maďarsku řízena Komisí pro jazykovou kulturu při Maďarské akademii věd (Az MTA Nyelvművelő Bizottsága). Členy tohoto výboru jsou nejen jazykovědci, ale i zástupci ministerstva kultury, spisovatelů, novinářů, učitelů atd. Jeho předsedou je Lajos Lőrincze, vedoucí sektoru jazykové kultury Jazykovědného ústavu MAV (Az MTA Nyelvtudományi Intézete) v Budapešti. Sektor se v podstatě zabývá úkoly podobnými úkolům našeho oddělení jazykové kultury v Ústavu pro jazyk český ČSAV. K nim patří především bezplatná poradenská činnost. Je to v prvé řadě služba telefonní (dotazů je v průměru o dvě třetiny méně než u nás, týkají se převážně pravopisu a významu slov), která je zavedena i v dalších universitních městech, a dále korespondence (odpovídají rovněž na dopisy docházející prostřednictvím rozhlasu a televize, celkem asi 1000 dopisů ročně). Oblíbený rozhlasový jazykový koutek je vysílán třikrát týdně, tradici mají i pravidelné rozhlasové cykly besed o jazyce. Jednou za měsíc uvádí televize půlhodinový, k určitému tematickému okruhu zaměřený pořad „Ptejte se — jazykovědec odpovídá“ (podobný našim rozhlasovým Besedám u kulatého stolu). Většina členů sektoru jazykové kultury se podílí také na bohaté přednáškové činnosti (pořádané zejména pro veřejné pracovníky, redaktory a novináře, ředitele závodů, učitele apod.), a to v hlavním městě i na venkově. Jejich náplní bývají otázky jazykové správnosti, stylu, odborného jazyka, pravopisu, spisovné výslovnosti apod. — Přednášky z jazykové kultury jsou povinné i pro posluchače prvního a druhého ročníku filosofických fakult a pro první ročníky ostatních vysokých škol (zvláště těch, které vychovávají budoucí středoškolské profesory). — O šíření jazykové vzdělanosti se starají i stálé jazykové rubriky některých novin a časopisů. Samotnou jazykovou úroveň novin a časopisů jazykovědci pravidelně sledují a s příslušnými redaktory projednávají a hodnotí.\nMnohé jazykovědné otázky s určitým společenským dosahem jsou v Maďarsku řešeny za větší účasti veřejnosti než u nás. Svědčí o tom např. rozsáhlá příprava posledního vydání pravopisných pravidel (byly vzaty v úvahu návrhy pedagogů, spisovatelů, redaktorů, vědců atd.) nebo různé jazykovědné konference, např. o jazyce mládeže (za účasti zástupců mládeže, učitelů, spisovatelů, lingvistů aj.), nebo o křestních jménech (zda povolovat cizí křestní jména, popř. v jaké podobě, nebo která maďarská podoba křestního jména je základní — za účasti zástupců ministerstev, matričních úřadů, škol apod.). Dokladem zájmu veřejnosti o jazykové otázky byla (v r. 1965) i soutěž na téma Jak mluví dnešní mládež, kterou vypsala Komise pro jazykovou kulturu. Účastníci soutěže (převážně učitelé, profesoři a studenti) shromáždili ve svých pracích bohatý materiál pro slovník mládeže i pro studii o jazyce mládeže (byli odměněni prémiemi ministerstev, mládežnické organizace, nakladatelství atd.). Výsledky této akce ukázaly, že vedle studentského slangu existuje i mluva průmyslových učňů, vojáků a zemědělské mládeže; dále pak, že mládež má velké schopnosti si jazyk hravě přizpůsobovat a obměňovat, na což má velký vliv i literatura. Jako negativní rys se u mládeže projevilo i necitlivé zacházení s jazykem a neúcta k němu. — Maďarští jazykovědci se snaží vzbudit hlubší zájem o jazyk a vztah k němu i u dětí. Mezi stupně pionýrské zdatnosti např. navrhli zařadit i zkoušku malého a velkého strážce jazyka. Do různých pionýrských soutěží radí zavést i jazykové otázky, vymyslet a pořádat společenské hry s pravopisnou, slovotvornou aj. problematikou, natočit jazykovědné filmy apod.\nZájem o jazyk udržují i každoroční soutěže ve spisovné výslovnosti, které se pořádají jednak pro posluchače filosofických fakult, jednak pro žáky středních a základních škol. V poslední době k nim přibyla i soutěž v pravopise, vypsaná pro posluchače všech vysokých škol vychovávajících budoucí učitele.\nVážnost k jazykové kultuře pomáhají získávat a pozornost k ní obracet i známí kulturní pracovníci. Např. hudební skladatel Zoltán Kodály byl až do své smrti iniciativním členem Komise pro jazykovou kulturu (po léta jejím předsedou) i redakční rady časopisu Magyar Nyelvőr. V obou institucích aktivně působí i Gyula Illyés, jeden z nejvýznamnějších současných maďarských spisovatelů.\nZákladem bádání o maďarském jazyce a péče o jazykovou kulturu je vědecky podložená kodifikace gramatické, lexikální, pravopisné a výslovnostní normy spisovného jazyka. Uvedeme zde stručně přehled nejdůležitějších děl, která tuto kodifikaci uvádějí nebo k ní přispívají a tvoří základ teoretického poznání současného maďarského spisovného jazyka.\nKodifikace v oblasti slovní zásoby je zachycena v sedmidílném akademickém výkladovém slovníku maďarského jazyka A magyar nyelv értelmező szótára (Výkladový slovník jazyka maďarského), který vycházel v letech 1959—1962 a je obdobou našeho Příručního slovníku jazyka českého; má 58 023 hesel. Tento střední slovník bude v nejbližších letech doplněn jednosvazkovým příručním slovníkem maďarštiny (A magyar nyelv kéziszótára). Maďarští jazykovědci dali přípravě tohoto slovníku malého „jako žádoucího prostředku sloužícího šíření masové znalosti mateřštiny“ přednost před slovníkem velkým, který mají rovněž v plánu. Jednosvazkový slovník má mít asi 1600 stran a 70 000 hesel (u jednotlivých hesel bude kromě správné výslovnosti, významu a mluvnických a stylových charakteristik uvádět i původ slov, popř. i kontext nutný k objasnění významu). Slovník bude obohacen i přehlednými tabulkami, v nichž budou zachyceny nejen pravidelné ohýbací typy z maďarské mluvnice, ale např. i přehledy různých stylů, jazykových rovin apod. Slovník bude obrázkový (800—1000 obrázků, z toho 60 barevných), psaný populárně, jazykem srozumitelným i pro uživatele se základním vzděláním; jeho cílem je zobrazit slovní zásobu současné mluvené a psané maďarštiny. Vítaným obohacením maďarské lexikografické produkce se stává velký moderní etymologický slovník A magyar nyelv történeti-etimológiai szótára (Historicko-etymologický slovník maďarského jazyka), jehož první díl A—GY vyšel v loňském roce. V plánu maďarské lexikografie je i slovník synonym. Jeho autor Gábor O. Nagy počítá s 35 000—40 000 hesly (vybranými na základě sedmisvazkového slovníku), která budou přihlížet i k synonymům z různých stylových rovin.\nKodifikační funkci v oblasti gramatiky plní popisná, tradičním způsobem zpracovaná dvoudílná akademická mluvnice A mai magyar nyelv rendszere (Systém současného maďarského jazyka), jež vycházela v l. 1961—1962 za redakčního vedení Józsefa Tompy. Praktickým potřebám, zvláště školním, slouží populární mluvnice Endre Rácze a Etely Takácsové Kis magyar nyelvtan (Stručná mluvnice maďarštiny). Moderním způsobem zachycuje gramatickou normu současné maďarštiny s přihlédnutím k vývojovým tendencím v jazyce.\nSoučasná pravopisná kodifikace je uvedena v maďarských akademických pravidlech A magyar helyesírás szabályai (Pravidla maďarského pravopisu) z r. 1954. Je to již desáté, přepracované a doplněné vydání pravidel, které navazuje na více než stoletou péči věnovanou maďarskému pravopisu. Přestože byl maďarský pravopis, založený na principech fonologických, morfematických, etymologických a historických, vždy poměrně stabilizovaný — do vydání r. 1954 se v podstatě dodržovala pravidla z r. 1922 — až do posledního vydání pravopisných pravidel nebyl opravdu jednotný. Proto byla přípravě této poslední podoby pravidel věnována velká péče. Ve vydání je 438 pravidel a v rejstříku na 30 000 hesel; pravopisné dublety jsou omezeny na minimum, aby — podle Lajose Lőrinczeho — „mezi uživatele jazyka nevnášely zbytečně zmatek a nebyly zdrojem nedorozumění“. Pravopisná pravidla jsou doplněna ještě další pravopisnou příručkou. Je jí Helyesírási tanácsadó szótár (Pravopisný slovník), pravopisný „rádce“ v podobě slovníku zachycujícího pravopisnou podobu 80 000 slov a slovních základů. Pravopisnou kodifikaci doplňuje několik drobnějších publikací; jedna z nich se např. zabývá pravopisem (maďarských i cizích) zeměpisných názvů, u kterých uvádí 55 typů, jiné vykládají zásady maďarského pravopisu nebo popularizují maďarská pravopisná pravidla.\nVelmi užitečnou a vítanou kodifikační příručkou bude chystaný kodex jazykové kultury. Bude to kolektivní dílo, na jehož přípravě se podílejí všichni členové sektoru jazykové kultury budapešťského Jazykovědného ústavu pod vedením Lajose Lőrinczeho. Rukopis díla má být hotov v r. 1970. V této příručce určené kulturním pracovníkům, redaktorům, spisovatelům, učitelům ap. mají být stručně, abecedním způsobem zpracovány všechny aktuální jazykové jevy, s kterými se uživatel jazyka nejčastěji setkává, ať už jsou to otázky tvaroslovné, skladební, pravopisné (zvláště velká písmena a složená slova), výslovnostní (v maďarštině se výslovnosti věnuje veliká pozornost), problémy týkající se užívání vlastních jmen, cizích slov (rovněž i otázka, zda je psát původním nebo pomaďarštěným pravopisem), termínů, zkratek, otázky stylistické atd. Zpracovány budou ovšem jen ty aktuální jevy, u nichž se v budoucnu nepočítá s podstatnými změnami.\nVelká pozornost se v Maďarsku věnuje i vydávání populárních jazykovědných příruček. Patří k nim především několikerý výběr rozhlasových koutků s názvem pro maďarský postoj příznačným: Édes anyanyelvünk (Naše drahá mateřština). V jeho posledním vydání nalezneme nejen relace věnované obecným otázkám jazykové správnosti, pravopisu, výslovnosti, významu slov atd., ale i rozboru jazyka významných spisovatelů, „velikánů jazykové kultury“. — Oblíbený je i knižní výběr 450 dopisů (odpovědí na nejčastěji se vyskytující dotazy docházející do Jazykovědného ústavu) s titulem Nyelvművelő levelek (Jazykověvýchovné dopisy). Z kolektivních děl věnovaných otázkám jazykové správnosti jmenujme Magyar nyelvhelyesség (Jazyková správnost maďarštiny), poněkud připomínající naši knihu O češtině pro Čechy, a Nyelvművelő (K otázkám jazykové kultury) a dále publikaci věnovanou otázkám spisovné výslovnosti Helyes kiejtés, szép magyar beszéd (Správná výslovnost, pěkná maďarština). K populárním jazykovědným publikacím dále náležejí novější příručky zabývající se aktuálními otázkami tvaroslovnými, slovotvornými, skladebními, lexikálními, hláskoslovnými, výslovnostními, stylistickými aj., jazykovými jevy, které čtenáře obvykle zajímají a se kterými se denně setkává. Jsou psány většinou přístupnou formou, autoři v nich se čtenářem spíše rozmlouvají, mívají i esejistický charakter, některé z nich jsou také ilustrovány. Z novějších prací tu za všechny jmenujme aspoň svěží knížku Aladára Szendeho Szóról szóra (Slovo od slova, 1985), ilustrovanou, humorně psanou publikaci Ference Karinthyho Nyelvelés („Odmlouvání“, 1964) a čtivou knížku László Demeho A nyelvről — felnőtteknek (O jazyce — pro dospělé, 1966).\nVelice oblíbené a žádané jsou publikace, které se zabývají původem, vývojem a významy slov, ať už jde o okruhy slov z oblasti rodiny, práce, průmyslu, rostlinstva apod., nebo o vlastní jména osobní a místní či různá lidová rčení a pořekadla.\nPozadu nezůstávají ani jazykovědné studie věnované maďarské stylistice, jejíž významnou postavou je Iván Fónagy. Maďarští lingvisté připisují velký význam 3. kongresu maďarských stylistiků, kde zejména referátem Jánose Balázse byl dán popud k moderně pojatému stylistickému bádání. K základním dílům věnovaným stylistice náleží kniha Istvána Szathmáriho A magyar stilisztika útja (Cesta maďarské stylistiky, 1961), zachycující vývoj maďarské stylistiky a uvádějící lexikon stylistických pojmů, dále vysokoškolská učebnice stylistiky (Fábián - Szathmári - Terestyéni) A magyar stilisztika vázlata (Nástin maďarské stylistiky, 1958) a konečně kolektivní práce Stilisztikai tanulmányok (Studie o stylistice, 1931), zabývající se především stylistickými problémy jednotlivých literárních žánrů, vývojem stylu krásné literatury, úlohou nářečí v beletrii a také stylem některých význačných maďarských básníků a spisovatelů (zájem o autorské jazyky je mezi maďarskými jazykovědci velmi rozšířen). Z populárně zaměřených publikací jmenujme alespoň Szép magyar szó (Krásné slovo maďarské, 1961) od Józsefa Nagye, což je jakýsi úvod do stylistiky uvádějící hojné literární příklady, které činí z knížky i příjemné čtení a literaturu vhodnou pro školní potřeby, a dále sborníky statí Nyelv és hangulat (Jazyk a nálada, 1964) a Nyelv és stílus (Jazyk a styl, 1957), ve kterém autor Béla Zolnai mj. ukazuje na užití stylových prostředků v různých historických epochách.\nPozornost maďarských jazykovědců upoutávají i charakteristické rysy odborného jazyka a stylu. V publikacích, které jsou mu věnovány, autoři odborníkům na příkladech srozumitelně osvětlují zásady pro výběr a užití lexikálních, syntaktických a stylistických prostředků v odborném stylu a zábavnou formou upozorňují na nejdůležitější jazykové nedostatky, které se nejčastěji vyskytují.\nProblémy jazykové kultury se zabývá i Magyar Nyelvőr (Strážce maďarského jazyka), akademický časopis Komise pro jazykovou kulturu (vychází od r. 1872). Tento časopis, vydávaný čtyřikrát ročně, má poněkud odlišné formální uspořádání než Naše řeč. První základní oddíl (Nyelvművelés — Jazyková kultura) je věnován článkům zabývajícím se aktuálními otázkami péče o spisovný jazyk a jeho kulturu, otázkami rozvoje a kodifikace, problémy stylistickými, terminologickými, pravopisem, výslovností apod. Další pravidelné rubriky tvoří Jazyk a škola (obvykle jeden článek věnovaný problémům školního vyučování mateřštině, průzkumu znalostí žáků, upozornění na nové publikace apod.), Diskuse, Recenze, Naše nářečí (1—2 články) a Jazyk našich spisovatelů (zabývající se obvykle rozborem jazyka konkrétního literárního díla) a dále oddíl nazvaný A nyelvtudomány műhelyéből — Z jazykovědné dílny. Jsou v něm články vznikající na mimobudapešťských jazykovědných pracovištích, převážně filosofických fakultách, a referuje se v něm o výsledcích jejich práce. Výkladu slov a slovních spojení časopis věnuje další obsáhlý oddíl. Následující rubriky jsou věnovány dopisům zasílaným časopisu nebo sektoru jazykové kultury (jsou otiskovány dotazy a odpovědi) a dále zprávám časopisu, ve kterých se objevují informace o různých zasedáních a konferencích, připomínky výročí apod. Časopis pravidelně uveřejňuje informace o činnosti Komise pro jazykovou kulturu a každoročně výsledky její práce hodnotí. Kritickému pohledu bývá podroben i sám Magyar Nyelvőr; dokonce se v něm objevil i článek hodnotící jazykovou úroveň jednoho z čísel časopisu (1985/4). Autor v něm na příkladech dokazoval, že autoři jednotlivých příspěvků otištěných v časopise mají malé nároky na jazykovou formu, postrádal u nich stylistickou vytříbenost. Poukazoval na to, že někteří autoři se neumějí vyjadřovat jednoduše, jejich články se těžko čtou, jsou frázovité, jednotvárné, šedivé, bez vtipu, objevuje se v nich jakýsi lingvistický slang. (Nebylo by jistě bez zajímavosti udělat podobný průzkum i u nás.) Problematika jazykové kultury je v Maďarsku pojímána spíše z praktického hlediska, zdůrazňuje se především jazykově výchovná stránka a praktická péče o spisovný jazyk. Proto se naše informace zaměřila především na tento úsek činnosti maďarských lingvistů. Je pro srovnání jistě zajímavý a v mnohém podnětný i pro nás.\n Viz též Vl. Šmilauer, Zájem o jazykovědné otázky v Maďarsku, Naše řeč 50, 1967, s. 43—44.\n Lőrincze Lajos, Nyelv és élet (Jazyk a život), Budapest 1953, s. 15. — Je to sborník vybraných přednášek a článků, zabývajících se mj. obecnými otázkami jazykové kultury, úlohou jazyka ve škole, v rozhlase, v novinách apod., otázkami nářečí, pravopisu aj.\n Lőrincze Lajos, Nyelvművelésünk egy esztendeje (Jeden rok naší jazykové kultury), Magyar Nyelvőr 1962/3, s. 130.\n Lőrincze Lajos, Nyelv és élet…, s. 15.\n Viz též Alfons Welter, Z poradny Jazykovědného ústavu Maďarské akademie věd, Naše řeč 45, 1962, s. 44—45.\n Lőrincze Lajos, Nyelvművelésünk egy esztendeje…, s. 130.\n Grétsy László - Kovalovszki Miklós, Hogyan beszél a mai ifjúság? (Jak mluví dnešní mládež?), Magyar Nyelvőr 1965/1, s. 138.\n Stejně jako u nás sehrál svou roli výborný překlad románu J. D. Salingera Kdo chytá v žitě, který v Maďarsku pořídila Judita Gyepesová.\n Hernádi Sándor, Az ifjúság körében végzendő nyelvművelő munkáról (O jazykověvýchovné práci mezi mládeží), Magyar Nyelvőr 1966/1, s. 18.\n Pásztor Emil, Főiskolai hallgatók helyesírási versenye (Pravopisná soutěž mezi posluchači vysokých škol), Magyar Nyelvőr 1967/4, s. 450—455. — Soutěž se uskutečnila formou diktátu, vítězové byli odměněni peněžitými a knižními cenami.\n Szoke István, Tájékoztató A magyar nyelv kéziszótáráról (Informace o Příručním slovníku maďarského jazyka), Magyar Nyelvőr 1965/1, s. 81—85.\n Budapest 1967, vedoucí redaktor Loránd Benkő.\n Székely Artúr, Az első akadémiai helyesírási szabályzattól a Helyesírási tanácsadó szótárig (Od prvních pravopisných pravidel k Pravopisnému slovníku), Magyar Nyelvőr 1962/2, s. 144. — První vydání pravopisných pravidel se objevilo již v roce 1832, nedlouho po založení Maďarské vědecké společnosti; jeho autorem byl básník Mihály Vörösmarty.\n Budapest, 1. vyd. 1961, 2. vyd. 1964, 3. vyd. 1967.\n A földrajzi nevek és megjelölések írásának szabályai (Pravidla pro psaní zeměpisných jmen a označení), Budapest 1965.\n Deme — Fábián — Bencédy, A magyar helyesírás rendszere (Systém maďarského pravopisu), Budapest 1966.\n Budapest, druhé vydání posledního výběru vyšlo v r. 1961; výběry rediguje L. Lőrincze. — Viz též Alfons Welter, Kultura jazyka v maďarském rozhlase, Naše řeč 46, 1963, s. 102—104.\n Budapest 1964. Úvodní slovo L. Lőrincze, redaktoři Éva Ruzsiczky, Géza Ferenczy.\n Magyar nyelvhelyesség, Budapest, 1. vyd. 1957, 2. vyd. 1962; Nyelvművelő, Budapest 1956.\n Vznikla z materiálů jagerské konference o výslovnosti za redakce L. Grétsyho a I. Szathmáriho; Budapest 1967.\n Fajcsek Magda - Szende Aladár, Miről vallanak a magyar szavak? (O čem vyprávějí maďarská slova?), Budapest 1966.\n Kálmán Béla, A nevek világa (Svět jmen), Budapest 1967.\n O. Nagy Gábor, Mi fán terem? („Co je to zač?“). 2. vydání Budapest 1965. — Od téhož autora je i obsáhlé dílo Magyar szólások és közmondások (Maďarská rčení a přísloví), sbírka lidových přísloví a rčení, Budapest 1966.\n Z příspěvků přednesených na tomto kongresu vznikl sborník Általános nyelvészet — Stilisztika — Nyelvjárás története (Obecná lingvistika — Stylistika — Dějiny nářečí), Budapest 1956.\n Műszaki nyelvőr (Strážce jazyka techniků), sborník článků a překladů, Budapest 1964.\n Grétsy László, Szaknyelvi kalauz (Průvodce po odborném jazyce), Budapest 1964.\n Farkas László, Széljegyzetek egy Nyelvőr-számhoz (Okrajové poznámky k jednomu číslu časopisu Magyar Nyelvőr), Magyar Nyelvőr 1966/4, s. 362—367.\nNaše řeč, ročník 51 (1968), číslo 4, s. 244-252\nPředchozí Jaroslav Machač: Poslední svazek sborníku Voprosy kuľtury reči\nNásledující Miloš Helcl: Nárazuvzdorný


Elektrokoloběžky pro rychlejší pohyb ve městě\nPokud vás neoslovilo kolo, na kterém musíte šlapat, ještě se můžete rozhodnout pro elektrokoloběžku. U té se ani nemusíte odrážet, jak bylo dříve zvykem. Nyní stačí otočit řídítky a můžete se po městě prohánět s minimální uhlíkovou stopou.\nNa co musíte před pořízením myslet\nPři výběru byste se měli věnovat převážně materiálu, provedení, které by mělo zvládat i zhoršený terén, maximální rychlosti a výdrži baterie. Některé typy nabízejí také možnost složení, což se ve městě hodí, pokud nechcete, aby vám koloběžku někdo odcizil, a raději ji budete mít stále pod dohledem.\nVybírejte pečlivě podle výkonu\nVyšší výkon jde většinou ruku v ruce také s větší kapacitou baterie. Pokud koloběžku nebudete užívat jen pro zábavu, ale opravdu chcete, aby vás například ráno dopravila do práce nebo do školy, měli byste se zaměřit na vyšší výkon. Standardně jde o výkon kolem 300 W, ale koloběžky pro náročnější terén mají i mnohem vyšší hodnoty, které se pohybují v řádu pár tisíc W.\nJak vybrat nejlepší elektrokolo?\nJaká rychlost je pro vás ideální?\nVýkon určuje také maximální rychlost. Pro děti je ideální volit méně výkonné varianty, které se maximálně dostanou na hranici 40 km/h, což může být při správném vybavení i bezpečné. Koloběžky pro náročnější, jako je například EcoWheel níže v tabulce ale dosahují i rychlosti kolem 85 km/h. To už je jen pro zkušené jezdce.\nPorovnání městských elektrokoloběžek\n5, 2 Ah\n7, 5 Ah\nElektrokoloběžka Powero City 8"\n10, 5 Ah\n12, 8 Ah\nZdroj: Uvedené ceny odpovídají cenám ze srovnávače cen Heureka.cz\nPorovnání terénních elektrokoloběžek\n+ off road gumy\n15 153 - 15 990 Kč\nEcoWheel K98 3200W - se sedátkem\nDojezd až 75 km.\nZdroj: Uvedené ceny odpovídají cenám ze srovnávače cen Heureka.\nPro děti jsou ideální koloběžky, kde se plyn přidává pomocí tlačítka. Náročnější kusy jsou vybavené otočnou páčkou na řídítkách. Podle otočení můžete zvolit rychlost jízdy.\nV tabulce výše jsou uvedeny také kapacitní vlastnosti jednotlivých baterií. Takovému kritériu věnujte obzvlášť velkou pozornost. Pokud budete dojíždět do práce, do školy nebo na některou ze svých zájmových aktivit, nezapomeňte si nejprve změřit vzdálenost. Klasické koloběžky s výkonem kolem 300 W dojedou totiž maximálně kolem 30-40 kilometrů. To může být dostačující jen na jednu cestu, pokud si vyberete vzdálenější cíl, a pak vás doma bude čekat nabíjení v řádu až několika hodin. Jestliže například rozvážíte letáky nebo roznášíte jídlo a chcete si koloběžkou práci usnadnit, pořiďte si model, který má dojezd před 50 kilometrů, abyste se nabíjením zbytečně nezdržovali.\nZatímco elektrokola se vyrábějí také z karbonu, aby byla lehčí, elektrokoloběžky jsou nejčastěji vytvořené z těžšího hliníku a oceli. Lehčí variantu nabízí dural, díky kterému stačí vozítko složit, zasunout do batohu a ujdete s ním bez námahy i větší vzdálenost. Pokud si rádi cestu zkrátíte autobusem nebo tramvají a bojíte se, že bude koloběžka na obtíž, pořiďte si skládací variantu z duralu, která vás takových starostí zbaví.\nKolečka podle účelu elektrokoloběžky\nKromě materiálu by vás také mělo zajímat provedení koleček. Menší a užší typy jsou ideální do města, kde je hladký terén a budete zde jezdit hlavně po silnici, případně bezpečně na chodníku. Taková kolečka jsou vyrobena převážně z polyuretanu, který je tvrdý a dobře přiléhá na hladké povrchy. S nimi ve městě dosáhnete téměř hned vyšší rychlosti a s koloběžkou můžete snadno manipulovat.\nJsou ovšem terény, kde si malá kolečka neporadí a je třeba použít nafukovací gumová kolečka. Stejná, jako mají například dětské kočárky. Zvládnou i mnohem náročnější terén a v případě poškození není problém je vyměnit. Při jízdě na hrbolatém povrchu bude jízda komfortnější a jemnější. Čím větší kolečka, tím méně hrbolů, jamek a děr vás na silnici překvapí.\nKlasickým způsobem brzdění a zároveň tím nejlevnějším je mechanická brzda, která se sešlapává na vrchní část zadního kola. Elektrokoloběžky bývají ale mnohdy vybavené také elektrickými brzdami, jež fungují rychleji, a jsou proto spolehlivější. Než své dítě pustíte, aby se prohánělo na podobném vozítku, ujistěte se, že je alespoň jeden z těchto způsobů funkční. Koloběžku, která se prohání rychlostí desítek kilometrů za hodinu, není tak jednoduché zastavit.\nPřemýšlíte nad tím, co byste si při výběru ještě mohli navymýšlet? Jestliže jste fanoušky chytrých telefonů, určitě vás potěší, že existují koloběžky, které se prostřednictvím Bluetooth umí s takovým zařízením spárovat.\nKromě toho můžete také sáhnout po modelu, který má zabudovaný tempomat. Tím výrazně zvýšíte životnost baterie a budete jí nabíjet až ve chvíli, kdy bude skutečně třeba. Neustálé přidávání a ubírání rychlosti totiž baterii vyčerpává. Díky tempomatu se ale takového problému jednoduše zbavíte.\nJednoduchý přesun po městě\nNení vhodné mimo město do těžkého terénu\nSkladnější než elekrokolo\nPomalejší než elektrokolo\nTémata článku: elektrokoloběžka,


Téma: J&T Banka Prague Open\nNa turnaji v Praze zpívají kanáři. Bouchardová smetla nasazenou osmičku Bouchardová v Praze porazila 6:0 a 6:3 osmou nasazenou Veroniku Kuděrmětovovou z Ruska.\nNadupaný turnaj v Praze. Na Spartu přijede Halepová, českou jedničkou je Vondroušová Mimořádný tenisový turnaj WTA v Praze bude mít hvězdné obsazení v čele se světovou dvojkou Simonou Halepovou.\nTenistky v srpnu zamíří do Prahy. Na antuce na Spartě se bude hrát turnaj WTA Praha bude po restartu mezinárodní tenisové sezony po koronavirové pauze dějištěm turnaje ženského okruhu WTA.\nPotvrzeno, tenisové Prague Open je definitivně zrušeno Organizátoři turnaje J&T Banka Prague Open definitivně potvrdili, že turnaj se s ohledem na situaci kolem šíření koronaviru neuskuteční.\nPražský turnaj WTA může změnit termín i dějiště Pět ročníků s plnými ochozy má za sebou tenisový turnaj WTA v Praze, ale v blízké budoucnosti může být všechno jinak\nPremiérový triumf Muchové uplaval, Prague Open vyhrála Teichmannová Česká tenistka Karolína Muchová nedotáhla na turnaji J&T Banka Prague Open svoji cestu k prvnímu triumfu na okruhu WTA do úspěšného konce.\nMuchová je ve finále Prague Open, Strýcová schytala výprask Karolína Muchová porazila v semifinále Prague Open Bernardu Paraovou 6:2, 7:5 a zahraje si v sobotu o titul.\nDivoká karta po Šafářové nabývá na váze. Muchová se v Praze těší na životní finále Karolína Muchová zužitkovala divokou kartu nadmíru dobře. Teď ji čeká finále proti kamarádce.\nŽivě: Semifinále Prague Open. Strýcová selhala proti švýcarské kvalifikantce Sledovali jste online reportáž z tenisového turnaje žen v Praze.\nZa účast ve finále halda koláčků. Maminka motivuje Strýcovou k domácímu úspěchu Barbora Strýcová měla během čtvrtfinálové bitvy pražského turnaje J&T Banka Prague Open proti krajance Kateřině Siniakové v hledišti silnou podporu.\nRozlámaná, unavená. Muchová přesto září, ochutnává popularitu a letí mezi hvězdy V její tváři se zračila únava, úspěšně ji ale překrýval spokojený úsměv. Karolína Muchová dobyla v Praze své první kariérní semifinále na okruhu WTA.\nUragán Strýcová. Krajance Siniakové dovolila jen tři hry, v semifinále je i Muchová Karolína Muchová je poprvé na nejvyšším ženském okruhu mezi nejlepší čtveřicí.\nStrýcová v Praze rozhazuje úsměvy: Chci si to tu užít, může to být naposledy Odveta za bolestivou porážku z předloňského semifinále se Barboře Strýcové povedla. Po utkání Češka rozhazovala úsměvy na všechny strany.


Article archive :: BLOODHOUND KENNEL PORTELECHI\nBLOODHOUND KENNEL PORTELECHI\nDobra zprava z narodni vystavy v Brne, konane v ramci evropske vystavy psu 23.10.2014: Dorotka ve sve tride dosahla obrovskeho uspechu rCAC V2 hned za svetovou vitezkou z Litvy. Gratulujeme Dorka jsi uzasna!\nZacatkem pristiho roku planujeme stenatka. Pokud vse pujde tak jak ma, mohla by se narodit na konci ledna 2015, tak drzte palce // We are planning puppies for the beginning of next year. If things are going well, puppies will be born at the end of January 2015.\n>>>Evropská výstava psů/European dog show 24.10.2014 <<< >>>Národní výstava psů/National dog show 23.10.2014<<< >>>Moravskoslezská národní výstava psů/ National dog show 27.9.2014<<< >>>Klubová a Speciální výstavy Bloodhound...\nDorotka z Boskovických lesů\nAluna Bubica Portelechi


Rodinné domy Plzeň město | Eurobydleni.cz\nRodinné domy Plzeň město\nRodinné domy Plzeň město pro všechny, kteří chtějí bydlet ve vlastním domě. V nabídce naleznete rodinné domy v Plzni na klíč, ale i luxusní rodinné domy.\nRD 5+2, Plzeň-Slovany, 172 m2\n5 897 000Kč\nK Starým valům, Plzeň, Hradiště\nRodinný dům se zahradou Tymákov, okr. Plzeň-město\nProdej rodinného domu v Nezvěsticích\nProdej vzorových RD, Šťáhlavice u Plzně\nRD 4+kk, Šťáhlavy-Plzeň-město, 108 m2\nPronájem rodinného domu 300 m2,\nPronájem penzionu, Dýšina, kompletně zařízený, 170 m2, okres Plzeň-město\nProdej rodinného domu, 117m2, OV, kolaudován 2009, Třezalková ulice, Plzeň - Doudlevce\nProdej rodinného domu 330 m2, pozemek 615 m2 K Rozhraní, Plzeň - Černice\nK Rozhraní, Plzeň, Černice\nProdej rodinného domu, 200 m2, pozemek 875 m2, ulice Pod Jezerem, Plzeň\nPod Jezerem, Plzeň, Bolevec\nRodinné domy Plzeň město ihned k nastěhování (820+)\nMít vlastní rodinný dům v Plzni je snem spousty z nás. A klasické české rčení můj dům, můj hrad Vás přivádí do kategorie rodinné domy Plzeň město, kde si můžete vybrat svůj vysněný rodinný dům podle spousty vlastností. Rodinné domy Plzeň město Vás mohou oslovit cenou, polohou či klidným prostředím. Někteří z Vás jistě hledí na materiál a technologie, které sníží Vaše budoucí náklady na energie a údržbu domu.\nLuxusní rodinné domy Plzeň město nebo rodinné domy na klíč\nStojíte na začátku svého rozhodnutí, můžete hledat i rodinné domy Plzeň město na klíč nebo se rozhodnout pro luxusní rodinné domy Plzeň město, případně si najít rodinné domy Plzeň město právě dostavěné. Nově postavené luxusné rodinné domy Plzeň město leží dnes již většinou mimo cetrum. Blíže k centru jsou k dispozici v Plzni rodinné domy, které mají již svoji historii. Ceny rodinných domů Plzeň město se budou lišit v závislosti na poloze, velikosti, technologii stavby. Nejdražší variantou jsou bezpochyby luxusní rodinné domy Plzeň město, které v naší nabídce naleznete také.\nPrávě hledáte své nové bydlení či jiný druh nemovitosti v kategorii rodinné domy Plzeň město, pokud v této kategorii nemůžete nalézt vhodnou nemovitosti zkuste i kategorii následující rodinné domy Plzeň město, a to rodinné domy na prodej Plzeň město, pronájem rodinného domu Plzeň město, rodinný dům dražby Plzeň město.\nPokud nalezené nemovitosti v kategorii rodinný dům Plzeň město nesplňují Vaše představy, rozšiřte své hledání na nemovitosti v následujících kategoriích dům Plzeň město, prodej domů Plzeň město, domy na pronájem Plzeň město, domy dražba Plzeň město.\nJe možné, že v lokalitě Plzeň město nebudou zcela všechny nemovitosti, které hledáte, zkuste se podívat ještě do následujících kategorií, a to Reality Plzeň město nebo domy Plzeň město.\nDalší lokality v okolí rodinné domy Plzeň město\nPro ještě lepší výsledek ve Vašem hledání v kategorii rodinné domy Plzeň město, si můžete upřesnit lokalitu pro Váš současný výběr rodinné domy Plzeň město. Určitě lépe naleznete rodinné domy Plzeň město, který hledáte.\nrodinné domy Chrást\nrodinné domy Kyšice


Suvenýry - Strana 6 - Obecné - geocaching.cz\n739 odpovědí na toto téma\nPublikováno 11 říjen 2016 - 21:01\nTen formulář je tady: https://podio.com/we...6750557/1126431\nPublikováno 11 říjen 2016 - 21:20\nNo a s tou fotkou je to taky tak. GS před časem konečně rozhodl že fotka osoby NESMÍ být podmínkou pro zalogování keše. A teď fotka musí být.\nKaždopádně tento ubohý a ostudný suvenýr mít nechci.\nPublikováno 11 říjen 2016 - 21:40\nJá ke geocachingu přivedl tátu, máti, sestru, švagra a svoje dvě děti. I bez suvenýru.\nPublikováno 12 říjen 2016 - 6:28\nA já i psa Dokonce uspořádal event.\nPublikováno 12 říjen 2016 - 7:29\nA kolik z vás platí PM ? To je to oč tu běží .\nPublikováno 12 říjen 2016 - 8:38\nVětšina dětí se stejně nepočítá. Máš tam podmínku nad 13 let...\nAsi proto, že jsou nezajímavá cílová skupina (nebudou platit).\n#107 Sven Gumby\nPublikováno 12 říjen 2016 - 8:43\nFotka nesmí být podmínkou pro zalogování žádné keše.\nFotka je podmínkou pro získání jednoho konkrétního suvenýru.\nPodle mě není rozpor.\nJá jsem si zalogoval multinu, mysterku i earthcache. Bez suvenýru.\nPublikováno 12 říjen 2016 - 9:53\nJe to rozpor. Bud jsi natolik korektni ze drzis pravidlo ze zasadne nepozadujes od nikoho fotky a hrajes si na to ze nicky jsou anonymni, nebo ne. Pokud jsi hyperkorektni jen u veci co se te netykaj (logy na EC), zatimco tam kde fotky potrebujes pro sebe tak najednou nevadej, je to rozpor pomerne zasadni. A zase jen vypovida o tom o co tady jde. Na to jestli nekdo loguje podvodem EC sere pes. Na vsechno sere pes. Jediny co je dulezity jsou prachy. Tedy pardon, v tomhle pripade novi clenove.\nGeocaching je dneska v naprostejch srackach. Je v nem spousta lidi co vubec zadny kese nehledaj, neresej, dokonce ani fyzicky nelogujou do logbooku, jen hrnou skriptama FI na server. Uz to davno neni jen Jonea. Dnes uz to delaj i lidi do kterejch bych to jeste pred rokem nerekl. Logujou se veci ktery jsou uz na prvni pohled nesmysl. Kvanta kesi ktery jsou v danym case a prostoru neodlovitelny. Cely to pokrocilo do faze ze uz lidi ani nepredstiraj ze by lovili poctive. Lod se potapi a kapitan misto aby ucpaval v podpalubi diry, veli prilozit pod kotel.\nPublikováno 12 říjen 2016 - 10:31\nLoď se nepotápí, protože nás, co lovíme poctivě, se to zas tak moc nedotýká. Proč by mi mělo vadit, že někdo loguje nesmysly? Asi nejvíc mi to vadí v okamžiku, kdy nemůžu najít keš (nebo se rozhoduji, zda je vůbec vhodná k odlovu) a pseudology vytváří falešný dojem, že je keš aktuálně nalezitelná. Ale s tím se dá žít.\nJediný, s kým si porovnávám statistiky, je můj vlastní starý účet, na který se již nemůžu přihlásit. Baví mě sledovat, kdy ten starý překonám v jednotlivých "disciplínách", zda už mám lépe vyplněnou D/T, víc medailí, vzdálenější keše atd. To je 100% fér srovnání, protože hraju pořád podle stejných pravidel. Jinak jsou statistiky pro mě, abych věděl, co jsem ve hře dokázal, mohl sám sebe překonávat atd. Ale srovnávat se s někým, kdo vyloženě švindluje nebo prostě jen hraje jinak (týmové nicky; lidi logující mysterky, co samy nelouskli; lidi logující eventy na otočku; žabičkáří...), to prostě nemám zapotřebí. To je srovnávání jablek a hrušek.\nA že chce Groundspeak vydělávat, to je logické. To je v každé hře, za kterou stojí komerční firma. Jsem ale rád, že narozdíl od mnoha jiných her, ten komerční prvek geocaching nekazí. Dá se to hrát zcela zdarma a kdo chce placené výhody, zaplatí jeden celkem rozumně nastavený poplatek. Na druhou stranu existuje plno her, ve kterých čím víc člověk platí, tím víc má výhod, a kdo platí nejvíc, nejspíš také vyhraje. Takové hry mě nebaví a nehraju je (po nedávném přihlášení na Ingress mám pocit, že se to stalo například i Ingressu, když jsem ho hrál nebylo to tak). Tohle groundspeak nedělá a doufám, že nikdy dělat nebude.\nA pokud dělat bude, pořád jsou tu alternativy jako opencaching... to, že v současnosti umírají pro nezájem, svědčí o tom, že ta loď groundspeaku zatím celkem slušně brázdí hladinu, řekl bych.\nPublikováno 12 říjen 2016 - 11:12\nBohužel těch nepoctivců je asi opravdu hodně. Narážím na ně čím dál častěji i osobně, což mě nejvíce děsí (když se na eventu dozvím, že někdo má vylovenou celou Prahu (protože loví podle fínálek) atp.\nNa druhou stranu ještě stále je spousta lidí (a řekl bych, že i většina) co logují poctivě. Jen díky pranýřování těch špatných je to méně vidět. Asi jako když byste podle obsahu médií posuzovali, kolik je nehod. Taky jich jsou plná média, ovšem o těch normálních se v nich nic nepíše (že naprostá většina dojede v pořádku). Alespoň já v to stále doufám a chovám se tak... Protože jinak bych si musel najít jinou zábavu na cesty a to bych nerad.\nJinak GS sice chce vydělávat, ale nemusel by to prosazovat tak násilně. Napadá mě, jestli neklesá už módní vlna geokešingu a neklesají jim tak zisky, že tak rozjíždí reklamu typu letadla...\nPublikováno 12 říjen 2016 - 11:37\nNemyslím, že je to až tak násilné. Podobných nabídek nacházíme denně v poštovních schránkách tuny. Letadlo by to začalo být v případě, že by nově naverbovaní hráči byli nuceni vyhledávat další a další, tohle mi ale přijde jako časově omezená akce.\nGS by mohl postupovat i jinak, například zpoplatněním všech hráčů, jakou odezvu by to mělo těžko odhadnout...\nPublikováno 12 říjen 2016 - 12:10\nNa podvodníky jsem už narazil několikrát. Nejblbější je to na eventu, když mi třeba někdo ukáže navigaci plnou finálek všech mysterek v Praze. Já ho mám za podvodníka, on mě za slušného idiota. A tak na sebe oba nevěřícně zíráme...\nPublikováno 12 říjen 2016 - 12:28\nJiná kultura no, to je jako setkání s mimozemšťany\nPublikováno 12 říjen 2016 - 13:05\nA když mu něco k tomu řekneš, budeš za neslušného idiota...\nPublikováno 12 říjen 2016 - 13:41\nStejně jako phrkt si nemyslím, že je to násilné. A navíc v tom ani nevidím to „letadlo“ nebo „multi-level marketing“, ale pouze odměnu za nového člena, což se dělá poměrně běžně.\nTento příspěvek byl upraven od mh.mail: 12 říjen 2016 - 13:42\n#116 Sven Gumby\nPublikováno 12 říjen 2016 - 13:44\nTrochu mi ti velkosběrači finálek a fšeho připomínají nejmladšího bratra Virgila Ivese (Woody Allen - Vedlejší přízraky, Paměti lupiče):\n"Nakonec ho zavřeli pro potulku. Potuloval se sedm let, než přišel na to, že je to zločin, na kterém se nedá nic vydělat."\nJako hledači jsou mi víceméně ukradení. Ovšem chápu, že (někteří) owneři je přímo... nemají rádi.\nPublikováno 12 říjen 2016 - 13:55\n1.) kačer najme nového kačera z řad mudlů. Dostane za to jakýsi virtuální suvenýr. Ten nový dostane na měsíc PM na zkoušku\n2.) ten nový kačer najme dalšího kačera z řad mudlů. Dostane za to jakýsi virtuální suvenýr. Ten nový dostane na měsíc PM na zkoušku\n3.) viz. výše\nPublikováno 12 říjen 2016 - 14:03\nA další negativum, které v tomto lovení nových duší vidím: Jistě víte, proč je hodně keší jen pro PM. Njdou tak rychle do archivu, protože nejsou tak brzy vymudlené. Takto reálně hrozí, že touto masovou akcí nastane to, že mnoho BM si najme bílého koně (nového PM kačera), za ten měsíc si uloží souřadnice pár stovek PM keší. Když to udělá pár set těch, kteří se neumí chovat, no potěš kozu.\nMožná to vidím jen já tak černě a rád bych se mýlil.\nPublikováno 12 říjen 2016 - 14:50\nSouřadnice PM keší bych osobně řekl, že v tomhle nehrají moc velkou roli. BM si může za určitých podmínek tyhle keše, jak zobrazit, tak zalogovat. Návodů, jak na to, je na netu dost a dost\n#120 Sven Gumby\nPublikováno 12 říjen 2016 - 15:14\nNavíc je tady strašné nebezpečí, že se tito nově získání hráči zaregistrují i na geocaching.cz a NEPROLINKUJÍ SI PROFIL!!!


742 048 Horní Bříza\nŽeleznice >> Monitoring médií >> Zruší kraje osobní vlaky? Ukáže sčítání cestujících\nVydáno dne 10. 08. 2006 (2303 přečtení)\nUvolní Královéhradecký kraj dostatek peněz na zachování regionální dopravy na železniční trati Bakov – Dolní Bousov – Kopidlno? Krajští zastupitelé o tom mají rozhodnout v září. Jedním z důležitých aspektů v jejich rozhodování určitě bude měření počtu cestujících, které České dráhy naplánovaly na tento pátek. „Je to standardní celosíťové měření, které děláme třikrát ročně. Nekoná se jen na trati Bakov – Dolní Bousov – Kopidlno, ale na všech tratích,“ ujistil mluvčí Českých drah Aleš Ondrůj.\nS tím ale nesouhlasí zastupitel Kopidlna pro oblast dopravy Ladislav Komárek. „V srpnu se toto měření nikdy nekonalo, vždycky bývalo jen dvakrát ročně,“ tvrdí Komárek. Předseda Odborového sdružení železničářů na Mladoboleslavsku Libor Šimůnek je zase přesvědčen, že výsledek měření bude klíčový pro rozhodování královéhradeckých zastupitelů. „Toto rozsáhlé sčítání cestujících se má uskutečnit na všech vlacích na této trati,“ řekl Šimůnek. Ondrůj prozatím odhadl, že v každém vlaku jezdí 20 až 25 lidí.\n„Obce na této trati jsou pro zachování všech sedmi párů vlaků. Přitom ale docela reálně hrozí, že přestanou jezdit všechny vlaky! V zásobě mám tedy připraven návrh na omezení vlaků ze sedmi párů na pět, což by byl v tomto případě přijatelný kompromis,“ uvedl Komárek. To, jak se v září zastupitelé Královéhradeckého kraje dohodnou, se projeví v jízdním řádu drah od poloviny prosince.