Vzpomínka na poslední večeři Ježíšovu - každoroční tradice hranických katechetů | Já za to nemohu, to někdo jiný\nsignály.cz » Já za to nemohu, to někdo jiný » Vzpomínka na poslední večeři Ježíšovu - každoroční tradice hranických katechetů\nNevím, zrovna jsem se nedíval do blogu, jestli už jsem o tom psal. Ale asi ještě ne. Jak se připomíná poslední večeře jsem se naučil až při setkávání katechetů a také jsem to zatáhl i do výuky náboženství před velikonocemi. Děti to většinou baví, že se při náboženství mírně najedí.\nLetos jsme měli toto setkání v trochu jiném prostředí na faře v Hustopečích nad Bečvou. Dohodli jsme se tak na předchozím setkání katechetů, neboť z Hustopeč se těchto setkání normálně účastní velice spoře a když nejde hora k Mohamedovi, znáte to. Nicméně po souhlasu otce Františka, který jsem předpokládal jsem se na to tím více těšil a ještě víc, když sám o. František se nabídl připravit maso - věděl jsem, že to bude kvalita, ale až tak velká... byl jsem mile překvapen, lepší kuře jsem na jazyku neměl, ale raději dál.\nNa toto setkání mívá každý katecheta k nachystání nějaký úkol, tak na tom jsme se také dohodli. Měl jsem nachystat texty, které nás budou provázet. Ty původní byly docela dlouhé, rozhodl jsem se je tedy výrazně zkrátit, ale jak jsem zjistil, zkrátil jsem je až moc - takže na příště se polepším. Chystal jsem to totiž až v den setkání, kdy jsem si také chystal i normální náboženství, jak ostatně se můžete podívat tady.\nMěl jsem na to jenom něco víc, než hodinu, abych prozkoumal pěti stránkový materiál, který jsem naštěstí našel při nedávném úklidu svého pokoje a který se používal roky před tím. Připravila ho paní katechetka Marcela, která nás do loňského roku vzorně vedla, pro letošní školní rok mě však chtěla předat otěže byť mám ze všech katechetů nejmokřejší a nejmenší titul bakaláře teologických nauk a ještě mokrou kanonickou misi, kterou jsem na první setkání v září loňského roku ještě ani neměl, ale to sem nepatří, neměl bych to psát. Na ty původní materiály se můžete podívat:Židovský Pessach a naše mše svatá.doc\nK tomu je ještě zkrácená verze, která v podstatě naznačuje jen strukturu večeře:PVP.doc\nMoje zkrácená verze jsem dnes zjistil, že se bude docela hodit s jistými úpravami pro naši hodinu náboženství a hodlám ji tak použít asi příští týden nebo taky ještě uzpůsobenou pro školkáčky ze spolčátka. Stáhnout si to můžete, ale přepracujte si to, aby Vám to vyhovovalo. Takto to nebylo úplně praktické ani pro nás, ostatně, co chcete za hodinu vymyslet: Připodobnění poslední večeře.doc\nKrom toho jsem před 2 lety dělal scénář živého betléma a chtěl jsem to také propojit s velikonocemi. Nemohl jsem však najít naše materiály pro setkání katechetů mezi ostatními papíry, tak jsem brouzdal různě po internetu a na základě nalezeného udělal tento scénář: Živý betlém 2016.doc Také mírně podle něho jsem sestavil právě ten letošní.\nTa letošní poslední večeře se mě líbila asi nejvíc. Bylo nás 10 - 4 kněží a 5 katechetek. Krom připomenutí poslední večeře a její prožívání se vykládali vtipy, sdíleli jsme si zážitky své katechetické práce, o. Radomír promluvil o celostátním finále soutěže Bible a my, já jsem řekl pár technických informací a mírně popovídal o arcidiecézním setkání katechetů (nebylo už moc času, trvalo to 2,5 hodiny, tak jsem řekl jen pár vět s tím, že jsem to psal tady.) a stanovili jsme si další termín našeho společenství katechetů.\nTu chuť kuřete, nekvašených chlebů, malty (konečně bez rozinek), salátu a kyselých bylin mám stále ještě v paměti. Taková večeře 1x za rok stojí za to. Zkuste to a budete to dělat taky.\nHlavně napište, jak jste pronášel verše hněvu. U toho bych fakt chtěl bejt (ale nebudu, zvát mě nemusíte).\nJiKu, díky za správný a podnětný komentář.\nMyslím, že Lukáš píše, že ten kalich už Ježíš nepil a bude ho pít až přijde do království. Není to citace, Bibli zde zrovna nemám.\nPřipomnělo mi to - a hned to napravím, že tam chybí ještě kratší přehledný text, kde je struktura. Na oné struktuře se mi líbilo, že se velmi podobá mši svaté.\nOny texty, které používáme jsou zkráceny z celé brožury. Naše zkratky postrádají velkou část textů, které se při tom říkaly. To bychom ovšem museli mít čas alespoň 5 hodin.\nTřeba evangelista v příběhu píše, že zazpívali chvalozpěv a vyšli na Olivovou horu. Ten chvalozpěv byl určitě konkrétní, ale v těch textech ho nemáme.\nBylo by velmi dobré si to na tu příští večeři pořádně nastudovat a vybrat to podstatné. Já jsem vybíral zkratky ze zkráceného.\nA kde jsem jako byla já? Nějak jste mě vyškrtli. 😢\nLeni, nevyškrtli, ale pošli mi e-mail, protože ho na Tebe nemám, mám jen Signály. Rád Tě zvu alespoň na 29.4. v Hranicích na faře v 19:00 i se zástupci katechetického centra jako např. s P. Petrem Bulvasem. No a abych Ti nahradil Poslední večeři, to se nějak musíme domluvit. Kterou restauraci navrhuješ?


články s tagem: neziskové organizace\nMAGAZÍN 7. 8. 2018 18:36 - Magazín - 0\nVláda ANO a ČSSD hodlá ušetřit na platbách státu neziskovým organizacím až tři miliardy korun. Škrty mají být plošné – své výdaje na podporu neziskovému sektoru mají omezit všechna ministerstva, píše Robert Břešťan na webu Hlídací pes. více\nAKTUALITA 25. 4. 2018 18:15 - Magazín - 0\nNejvětší objem dotací ze státního rozpočtu v roce 2016 získala mezi českými neziskovými organizacemi již tradičně Fotbalová asociace ČR – 375,9 mil. Kč. Další desítky milionů inkasovali fotbalisté z dotací od krajů a obcí. Mezi pravidelnými příjemci veřejných peněz jsou i jiné sportovní svazy – neziskovky basketbalistů, tenistů, hokejistů a dalších, píše Robert Břešťan na webu Hlídací pes. více\nMAGAZÍN 24. 4. 2018 18:17 - Magazín - 0\nPremiér v demisi Andrej Babiš letos v lednu rozhodl, že vláda neprojedná každoroční zprávu o financování neziskových organizací. Požadoval, aby byl rozbor mnohem detailnější, píše Robert Břešťan na webu Hlídací pes. více\nMAGAZÍN 26. 2. 2018 14:37 - Magazín - 0\nMaďarská vláda v čele s premiérem Viktorem Orbánem směle pokračuje ve své křížové výpravě proti svobodné občanské společnosti. Její poslední návrhy na změnu zákona by ji mohly dát perfektní nástroje proti tak nenáviděným neziskovým organizacím. Na boji s nimi staví premiér velkou část svojí populistické politiky. Kráčí maďarská společnost směrem k totalitě? více\nMAGAZÍN 16. 6. 2017 09:39 - Magazín - 0\nVe víru událostí posledních dnů téměř zanikla zpráva, že maďarský parlament v úterý schválil kontroverzní zákon, který zpřísňuje kontrolu úřadů nad nevládními organizacemi finančně podporovanými ze zahraničí. Maďarsko sice není Rusko a Viktor Orbán není Vladimir Putin, přesto mezi oběma zeměmi existují v tomto ohledu neblahé paralely. více\nMAGAZÍN 20. 3. 2017 12:13 - Magazín - 0\nPodle prezidenta Miloše Zemana jsou neziskové organizace "pijavicemi na státním rozpočtu". Na vlně kritiky neziskového sektoru či "politických neziskovek" se vezou i další čeští politici. HlídacíPes.org přináší nový přehled toho, kam skutečně veřejné finance na neziskový sektor v České republice směřují. více\nROZHOVOR 9. 3. 2017 11:04 - Magazín - 0\nPřesně před rokem byly uzavřeny makedonské hranice. Následná dohoda Evropské unie s Tureckem rázně ukončila směřování blízkovýchodních uprchlíků přes Balkán dále do zemí EU. V době dohody ale těmito zeměmi právě procházelo na 70 tisíc lidí, kteří jsou dnes v regionu uzamčeni v přetížených uprchlických táborech bez jakékoliv perspektivy na politické řešení. Taková situace může nakonec vést i k jejich radikalizaci. Server Hlídací Pes přináší rozhovor s Dalimilem Petrilákem, analytikem nevládní organizace Pomáháme lidem na útěku, která dlouhodobě působí jako humanitární organizace v srbských uprchlických táborech. více\nKOMENTÁŘ 8. 6. 2016 15:21 - Komentáře - 0\nJejich odpůrci jim nadávají do sluníčkářů, pražské kavárny a parazitů přisátých k veřejným penízům. Neziskové organizace se v poslední době staly oblíbeným terčem nenávisti. I prezident Miloš Zeman neodolal a navrhl jejich zrušení. Největšími neziskovkami u nás přitom nejsou humanitární organizace, na které kritici útočí, ale především sportovní svazy. více\n8. 12. 2014 11:51 - Aktuality - 0\nŠestice bezdomovců v Bratislavě ode dneška vyfasovala modročervený kabát, brigadýrku s označením nosič a bílé rukavice. Tři dny v týdnu budou pravidelně pomáhat cestujícím na hlavním vlakovém nádraží s těžkými zavazadly. více


Postel BERLIN bez roštu je velice kvalitní výrobek z masivu borovice. V základu nabízíme tuto postel lakovanou bezbarvým lakem. Postel má vysoké čelo za hlavou.\nMatrace , rošt ani dekorace není součásti balení\nVybavujume chaty, chalupy, ubytovny a hotely.\nPostel doma a pan řidič donesl od firmy. Hrozně příjemné jednání.\nOd Severka kdy 2019-08-09\nRychlost a kvalitni postel s roštem,děkujeme\nOd Marianova kdy 2019-06-13\nKrásná postel přírodní dřevo.Vybral jsem na prodejně a za tu cenu skvělá.Děkuji za dodání.Řidič je poznat že je od firmy a ne žádný kurýr.Pomohl vynést do domu.Doporučím vás dále. Petr\nOd Petr S. kdy 2019-05-06


Dobrovolný svazek obcí Jezero Milada Analyticko-strategická studie možnosti rozvoje cestovního ruchu v oblasti jezera Milada - PDF\nDownload "Dobrovolný svazek obcí Jezero Milada Analyticko-strategická studie možnosti rozvoje cestovního ruchu v oblasti jezera Milada"\n1 TRAVEL, LEISURE AND TOURISM Dobrovolný svazek obcí Jezero Milada Analyticko-strategická studie možnosti rozvoje cestovního ruchu v oblasti jezera Milada Duben 2010 ADVISORY\n2 Dobrovolný svazek obcí Jezero Milada se sídlem v Ústí nad Labem, Velká Hradební 2336/8, Ústí nad Labem I : Vážený pane p edsedo správní rady, KPMG eská republika s.r.o. Pob ežní 1a Praha 8 eská republika 26. dubna 2010 v souladu se zadáním projektu specifikovaným ve Smlouv o dílo z 18. prosince 2009, p ikládáme kone nou verzi analyticko-strategické studie možnosti rozvoje cestovního ruchu v oblasti jezera Milada. Rádi bychom zd raznili, že naše záv ry nejsou závaznými doporu eními. Naše nezávislá studie je tvo ena s cílem pomoci odpov dným osobám v rozhodnutí, jakým zp sobem využít p edm tné území v blízké budoucnosti. Tento dokument je ur en pouze pro ú ely adresáta a nem l by být citován i jinak zmi ován, a už jako celek nebo jeho ást, bez p edchozího písemného souhlasu KPMG eská republika, s.r.o., krom p ípad specificky uvedených ve Smlouv o dílo. S pozdravem, Eva Racková Partner D ležité upozorn ní Práci jsme zapo ali 18. prosince 2009 a ukon ili 26. dubna Od tohoto data jsme neu inili jakékoliv aktualizace této zprávy o jakékoliv další události i okolnosti. V pr b hu p ípravy této studie jsme spoléhali na primární i sekundární zdroje informací. Primární zdroje p edstavovala p edevším ada interview se zástupci zadavatele, se starosty dot ených m st a obcí. Dopl kov jsme hovo ili s provozovateli ubytovacích, konferen ních a zábavních za ízení zam ených na volno asové aktivity, s odborníky v oblasti rozvoje cestovního ruchu. Sekundární sb r informací erpal zejména z aktualizované verze Koncepce ešení ekologických škod vzniklých p ed privatizací hn douhelných t žebních spole ností v Ústeckém a Karlovarském kraji, ze studií zam ených na udržitelný rozvoj dot ených m st a obcí, a dále ze zdroj následujících institucí eský statistický ú ad ( SÚ), agentura Czech Tourism, Asociace hotel a restaurací R (AHR R) atp. Dále jsme využili databáze ubytovacích, konferen ních a golfových za ízení TLT benchmark provozované spole ností KPMG a vlastní zkušenosti odborník celosv tové sít spole ností KPMG. Tento dokument se odkazuje na Analýzu KPMG ; jedná se o p ípady, kdy jsme provedli ur ité analytické procedury na základ dostupných informací, abychom byli schopni prezentovat výsledná data; za tyto dostupné informace neneseme odpov dnost. Zástupci Dobrovolného svazku obcí Jezero Milada a jimi pov ení partne i poskytli KPMG dokumenty, zásadní pro provedení této studie nap. dosavadní studie rozvoje dot eného území, ekonomické rozpo ty a další materiály spojené s analyzovaným areálem. Za tento druh informací neneseme žádnou odpov dnost. Je nutné poznamenat, že tato práce nebyla p edm tem auditu a neobsahuje tak stanovisko nezávislého auditora. Musíme zd raznit, že kalkulace finan ních p ínos uvedených v tomto dokumentu jsou závislé na platnosti využitých podklad a p edpoklad, na kterých jsou naše záv ry postaveny. Nutno však zd raznit, že finan ní projekce jsou provedeny na základ konzervativních odhad. Pro bližší informace týkající se omezení našich záv r se prosím obra te na osobu zodpov dnou za tento dokument. 1\n3 Odpov dnou osobou pro tuto studii za spol. KPMG je: Tomáš Kulman Manager Travel, Leisure & Tourism KPMG eská republika, s.r.o. Tel: Fax: Stru né shrnutí projektu Základní charakteristika a cíle projektu [ 3 ] Manažerské shrnutí - varianty funk ního využití ploch [ 5 ] Díl í analytické studie Strana Studie: Umíst ní projektu, analýza sou asného stavu [ 7 ] Studie: Kontrola p ijatelnosti [ 26 ] Studie: Analýza nabídky a poptávky [ 38 ] Studie: SWOT analýza [ 89 ] Studie: Koncepce funk ního využití ploch Koncept funk ního využití ploch [ 95 ] Definice klí ových projekt [ 110 ] The information contained herein is of a general nature and is not intended to address the circumstances of any particular individual or entity. Although we endeavor to provide accurate and timely information, there can be no guarantee that such information is accurate as of the date it is received or that it will continue to be accurate in the future. No one should act on such information without appropriate professional advice after a thorough examination of the particular situation. Informace zde obsažené jsou obecného charakteru a nejsou ur eny k ešení situace konkrétní osoby i subjektu. A koliv se snažíme zajistit, aby poskytované informace byly p esné a aktuální, nelze zaru it, že budou odpovídat skute nosti k datu, ke kterému jsou doru eny, i že budou platné i v budoucnosti. Bez d kladného prošet ení konkrétní situace a ádné odborné konzultace by nem la na základ t chto informací být in na žádná opat ení. 2\n4 Stru né shrnutí projektu Základní charakteristika projektu a cíle studie Spole nost KPMG eská republika byla pov ena vypracováním analytickostrategické studie možnosti rozvoje cestovního ruchu v okolí jezera Milada v Ústeckém kraji. Hlavním úkolem studie je vyhodnocení stávajícího potenciálu cestovního ruchu jezera Milada spolu s detailní definicí klí ových projekt vhodných pro budoucí využití a rozvoj oblasti v cestovního ruchu. Jezero Milada Jezero Milada (d íve známé také jako jezero Chaba ovice) vzniklo zatopením bývalého hn douhelného lomu Chaba ovice v míst bývalých obcí Hrbovice, Tuchomyšl a Vyklice. T žba hn dého uhlí v povrchovém dole Chaba ovice byla ukon ena v roce 1997, kdy se také zapo alo s rekultivací tohoto území. Zamýšlený projekt je sou ástí celostátního plánu revitalizace a rekultivace vyt žených d lních oblastí. Jezero Milada je první velká vodohospodá ská rekultivace v esku, ímž se stává modelem pro ostatní plánované projekty v Ústeckém a Karlovarském kraji. Samotné napoušt ní jezera bylo zahájeno 15. ervna Rychlost napoušt ní je stanovena na maximáln 700 l/s vodou z Kate inské nádrže korytem bývalého Zalužanského potoka. V sou asnosti dochází k postupnému otevírání celého území pro ve ejnost, k budování sít cyklostezek a p íjezdových komunikací. Ve fázi žádosti o p ezkoumání Meziresortní komisí k ešení ekologických zát ží v rámci odstra ování starých ekologických škod vzniklých p ed privatizací hn douhelných t žebních spole ností v Ústeckém a Karlovarském kraji je mnoho projekt, které by mohly napomoci rozvoji celé oblasti jako turisticky vyhledávané lokality. V souvislosti s hydrickým zp sobem rekultivace lomu se o ekává mírná zm na klimatu v bezprost edním okolí jezera, konkrétn více mlh, mén prašnosti a potla ení teplotních výkyv. D ležitým a ost e sledovaným kritériem bude kvalita vody v jeze e, zejména kv li bezprost ední blízkosti bývalé a dnes již sanované skládky chemického odpadu Chaba ovice. Jezero Milada jako nedílná sou ást infrastruktury moderního regionu Jezero by m lo sloužit p edevším k rekrea ním ú el m, kdy obyvatel m i návšt vník m nabídne možnost aktivního využití volného asu prost ednictvím sít cyklostezek. V p ípad dobré kvality vody bude využito pro vodní sporty a další aktivity spojené s rekreací (nap. koupání, plavání, ryba ení, jachting, kole kové brusle, kondi ní b h atp.). Parametry jezera Milada nadmo ská výška hladiny: 145,7 m n. m. rozloha: 252,2 ha délka: 3,2 km, ší ka: 0,7 km objem: m 3 pr m rná hloubka: 15,5 m maximální hloubka: 24,7 m p ítok vody: z Kate inské nádrže odtok vody: Bílina p edpokládané dokon ení napoušt ní jezera: 2011 Zdroj: Svazek obcí Jezero Milada Cíl studie Základním cílem studie je definice zám r rozvoje cestovního ruchu v oblasti kolem jezera Milada spolu s doporu eními konkrétních krok, které by m ly p edcházet vybudování turistické infrastruktury a následn vést k její výstavb. Sou ástí studie bude i vý et zásad pro trvalý turistický rozvoj oblasti. Analyticko-strategická studie se skládá z analýzy stávajícího stavu území, v etn již plánovaných rozvojových projekt, analýzy stávající nabídky ubytovacích služeb, konferen ních služeb a volno asových aktivit jak v nejbližším okolí jezera, tak i v ostatních oblastech v eské republice, které jsou svou charakteristikou plánovanému projektu nejbližší, analýzy sou asné poptávky po turistických službách v oblasti, spolu s odhadem jejího budoucího vývoje. Vyhodnocení silných a slabých stránek rekultivovaného území, stejn jako p íležitostí a p ípadných hrozeb rovn ž tvo í sou ást studie, stejn jako kontrola p ijatelnosti navrhovaných doporu ení, tak aby byla v souladu se zákonnými p edpisy, strategickými dokumenty dot ených m st a obcí a s dokumentací územních plán. Druhá ást studie obsahuje detailní zhodnocení funk ního využití ploch v etn p esného vymezení klí ových projekt. Každý jednotlivý projekt je podroben analýze finan ní proveditelnosti a udržitelnosti. 3\n5 Stru né shrnutí projektu Základní charakteristika a cíle projektu [ 3 ] Manažerské shrnutí - varianty funk ního využití ploch [ 5 ] Díl í analytické studie Studie: Umíst ní projektu, analýza sou asného stavu [ 7 ] Studie: Kontrola p ijatelnosti [ 26 ] Studie: Analýza nabídky a poptávky [ 38 ] Studie: SWOT analýza [ 88 ] Studie: Koncepce funk ního využití ploch Strana Koncept funk ního využití ploch [ 94 ] Definice klí ových projekt [ 109 ] 4\n6 Stru né shrnutí projektu Manažerské shrnutí varianty funk ního využití ploch Záv ry SWOT analýzy Vymezené rozvojové zóny v území Silné stránky - ochota místních samospráv spole n ešit strategii budoucího využití jezera a jeho okolí - Genius Loci setkání sou asného p írodního charakteru lokality s d lní historií oblasti a m stskými aglomeracemi Slabé stránky - p etrvávající nižší geomechanická stabilita ásti území - p edání pozemk pouze ve form p edb žného konceptu (nikoli konkrétní ešení) P íležitosti - provázání rozpo t na marketing a propagaci jezera s marketingovými rozpo ty obcí - široké možnosti využití vodní plochy Hrozby - p ítomnost nevyt žených ložisek hn dého uhlí - nedostatek prost edk na infrastrukturní investice financované p ilehlými obcemi D G E F C B A Po provedení kontroly p ijatelnosti a zvážení zásadních aspekt jsme rozd lili ešené území do 7 zón: Zóna A: Pláž Zóna B: Hotel a sportovišt Zóna C: P ístavišt Zóna D: Kemp, penzion, pláž Zóna E: Klidová zóna Zóna F: Ryba ení Zóna G: Alternativní zam ení Hlavní atraktivity Jezera Milada Centrum vodních atrakcí, letní relaxace - upravené a vybavené pláže (v etn gastronomických provoz ) s množstvím vodních atrakcí jak adrenalinového, tak klidn jšího typu Pestrá nabídka lákadel pro rodiny s d tmi - nabídka obsahuje výletní lodní dopravu (parník, šlapadla), vlá ek, vodní atrakce pro d ti, sí d tských h iš. Cílem rodinného výletu m že být i nedaleká rozhledna, projíž ka na kole / bruslích nebo zábavná nau ná stezka kolem jezera. Celoro ní sportovní vyžití - klí ové projekty jsou zam ené na celoro ní provoz jezera nap. indoorové a outdoorové sportovišt, možnost využití vodní plochy pro veslování a rychlostní kanoistiku Sportovní soust ed ní na jeze e - lokace a nabídka vyžití vhodná jak pro soust ed ní vrcholových, tak výkonnostních sportovc (v etn nabídky ubytování ve více cenových kategoriích) Potáp ní - místo vhodné pro provoz školy potáp ní, p íležitost nalákání dalších návšt vník ze vzdálen jších zdrojových destinací Ryba ení - navrhovaná koncepce oblasti nabízí klidové zóny pro provoz jak sportovního, tak rekrea ního rybolovu Klí ové projekty, spole né projekty Veškeré projekty byly navrženy tak, aby uspokojily co nejširší poptávku a zvýšily tak potenciál jezera Milada jako atraktivního místa cestovního ruchu. Klí ové projekty Hlavní pláž s atrakcemi p ístupná širokému spektru návšt vník Hotel 3* - vhodný pro konference, sportovní klientelu Sportovní centrum pro letní i zimní využití návšt vníky z blízkého i vzdáleného okolí P ístavišt hlavní zázemí výletní lodní dopravy, dopl kov další lod návšt vník Výletní lodní doprava parník jak pro rodinné výlety, tak pro spole enské události Kemp s penzionem, restaurací a pláží letní využití v klidn jší ásti jezera Spole né projekty (procházející více zónami) Systém stezek (pro cyklisty a brusla e) cyklotrasy, upravené stezky Sí d tských h iš r zné druhy h iš procházející všemi zónami pro rodiny s d tmi Výletní vlá ek ur ený p edevším pro rodinné výlety Nau ná stezka pro ve ejnost, školní výlety Sí p j oven lod k, šlapadel a sportovního vybavení n kolik provozoven podél b ehu jezera 5\n7 Stru né shrnutí projektu Základní charakteristika a cíle projektu [ 3 ] Manažerské shrnutí - varianty funk ního využití ploch [ 5 ] Díl í analytické studie Studie: Umíst ní projektu, analýza sou asného stavu [ 7 ] Studie: Kontrola p ijatelnosti [ 26 ] Studie: Analýza nabídky a poptávky [ 38 ] Studie: SWOT analýza [ 88 ] Studie: Koncepce funk ního využití ploch Strana Koncept funk ního využití ploch [ 94 ] Definice klí ových projekt [ 109 ] 6\n8 Studie: Umíst ní projektu, analýza sou asného stavu Profil a umíst ní jezera Milada geografické umíst ní Jezero Milada je situováno v severní ásti Ústeckého kraje, v míst bývalého povrchového hn douhelného lomu Chaba ovice. Ústecký kraj je ze strany N mecka lemován Krušnými a Lužickými horami a Labskými pískovci. Na jihovýchod je to eské st edoho í. Nejv tší vodní plochou v kraji je Nechranická nádrž v západní ásti. Dopravní dostupnost kraje je zajišt na dálnicí D8. Z Prahy to znamená cca hodinu cesty. Snadná dostupnost je i z N mecké strany p es dálnici A17. Již dnes probíhá p íprava výstavby ve ejných a obslužných komunikací v etn parkovišt p ímo k jezeru Milada. Ústecký kraj Ústecký kraj le í na severozápad eské republiky. Severozápadní hranice kraje je zárove i státní hranicí se Spolkovou republikou N mecko a to se spolkovou zemí Sasko. Na severovýchod sousedí Ústecký kraj s Libereckým krajem, na západ s Karlovarským a z malé ásti i s krajem Plze ským a na jihovýchod se St edo eským krajem. Rozloha kraje je km 2. Podél hranic s N meckem je oblast uzav ena pásmem Krušných hor, Labskými pískovci a Lu ickými horami. Na jihovýchod kraje se rozprostírá eské st edoho í se svým nejvyšším vrcholem Milešovkou Nejní e polo eným bodem kraje je hladina eky Labe u H enska (115 m n. m.), co je zárove nejní e polo ené místo v R. Nejv tším vodním tokem na území kraje je eka Labe, zleva se vlévá druhý nejv tší levostranný labský p ítok Oh e a eka Bílina. Nejv tší vodní plochou je Nechranická nádr, vybudovaná na ece Oh i v západní ásti kraje. Hospodá ský význam kraje je historicky dán zna ným nerostným bohatstvím, zejména rozsáhlými lo isky hn dého uhlí, ulo enými nízko pod povrchem. Umíst ní jezera Milada v rámci Ústeckého kraje Jezero Milada vzniká hydrickou revitalizací nedaleko krajského m sta Ústí nad Labem, v míst bývalého povrchového hn douhelného lomu Chaba ovice v severní ásti Ústeckého kraje. Krajské m sto je od jezera vzdálené vzdušnou arou 5 km. Dopravní dostupnost jezera Milada V sou asné dob je jezero ob an m zp ístupn no jen z ásti, nicmén na mnoha místech v jeho bezprost edním okolí ji dnes probíhá p íprava výstavby nových ve ejných a obslu ných komunikací, v etn parkovišt, odkud budou návšt vníci moci vyrazit na okru ní jízdu po síti cyklostezek. P ed uvedením areálu do plného provozu doporu ujeme rozší it sou asnou obslu nost zóny m stskou hromadnou dopravou a napojit ji na dopl kovou dopravu, tedy sí cyklostezek. Nedaleká dálnice D8 je velmi významnou dopravní tepnou celého Ústeckého kraje. Koncem roku 2006 byl otev en nový úsek dálnice p es Krušné hory s napojením na n meckou dálnici A 17. Oblastí prochází také moderní elezni ní koridor spojující Prahu s N meckem. M sto Dopravní dostupnost automobilem Po et obyvatel (v tis.) Vzdálenost (km) Doba cesty (h:mm) Ústí nad Labem 98,86 7 0:10 Teplice 53, :20 Chaba ovice 2,37 2 0:05 Trmice 2,97 7 0:10 Krupka 13, :15 Most 67, :45 D ín 53, :40 Praha 1.285, :10 Liberec 105, :50 Dráž any 506, :45 Berlín 3.369, :35 7\n9 Studie: Umíst ní projektu, analýza sou asného stavu Profil a umíst ní jezera Milada SHP, jezero Milada V pr b hu 20. stol. došlo k masivnímu rozvoji t žby v oblastí Severo eské hn douhelné pánve (Ústecko, Karlovarsko). A koli v posledních desetiletích došlo k omezení t žby, uzav ení mnoha d lních a hlubinných prostor a k jejich postupné rekultivaci a revitalizaci, široká ve ejnost oblast stále vnímá spíše ve spojitosti s t žbou narušenou krajinou. Lom Chaba ovice jezero Milada je jako první lom v eské republice rekultivován v takovém to rozsahu za pomoci tzv. hydrické rekultivace, tj. zaplavením vodou. Vzniknuvší jezero Milada by v budoucnu m lo být místem relaxace, aktivního odpo inku a zárove plnit funkci krajinn estetickou a ekologickou. Revitalizace a rekultivace na území Severo eské hn douhelné pánve (SHP) Ve 20. století došlo k rychlému rozvoji pr myslu v Severních echách. Rostoucí pr mysl vykazoval vzr stající nároky na energie, což zap í inilo zvyšování t žby hn dého uhlí. P vodn hlubinná t žba uhlí postupn p ešla k povrchovému dobývání. Severo eská hn douhelná pánev je nejv tší a t žebn nejvýznamn jší hn douhelnou pánví v eské republice. Zaujímá plochu cca ha. Dosud se v SHP vyt žilo více jak 3,5 mld. tun uhlí. V pr b hu 20. století v této oblasti vzniklo t žbou hn dého uhlí celkem osm rozsáhlých d lních a hlubinných prostor (nap. lomy Gustav, Petri, Milada, Barbora III. a Chaba ovice a hlubinné doly 5. kv ten a Kate ina). Postupn docházelo k vy erpávání uhelných zásob a k p echodu na jiné zdroje energie, díky emuž bylo možné n které uhelné doly a lomy uzav ít a následn revitalizovat. V sou asné dob již na Ústecku není provozován žádný z výše zmín ných d lních a hlubinných prostor. Lom Chaba ovice, budoucí jezero Milada, byl uzav en jako poslední. V dob jeho uzav ení byl d l vyt žován státním podnikem Palivový kombinát Ústí, který byl posléze pov en jeho kompletní revitalizací. Nej ast jší formou revitalizace bývalých d lních a hlubinných prostor je revitaliizace lesnická a zem d lská, nicmén v posledních letech se více prosazuje hydrický zp sob revitalizace a rekultivace. V nejbližší budoucnosti se plánuje zatopení všech vyt žených d lních jam v okolí Mostu, Bíliny a Ústí nad Labem. V p ípad realizace v plném rozsahu vznikne v horizontu let na území obou pánví celkem osm um lých jezer o p edpokládané ploše p es ha a s celkovým objemem vody cca 2,3 mld. m 3. Jezero Milada Zdroj: PKÚ Jezero Milada vznikne jako výsledek schváleného ešení zahlazování následk hornické innosti z bývalého povrchového lomu Chaba ovice za využití hydrické rekultivace. Tato metoda je v takovémto rozsahu v p ípad jezera Milada využita poprvé v eské republice a stává se tak modelem pro ostatní hydrické rekultivace plánované v nejbližší budoucnosti jak v Ústeckém, tak i v Karlovarském kraji. P edpokládané datum dokon ení všech rekultiva ních prací a uvedení jezera do zkušebního provozu je rok Budoucí jezero Milada by m lo sloužit p edevším k odpo inku, aktivní relaxaci, sportovnímu vyžití a zábav obyvatel nejen z blízkého okolí, ale i z ostatních m st v R, p ípadn Saska. Jezero by m lo zárove spl ovat funkci krajinn estetickou a ekologickou. Stane se místem pro poznávání p írodních krás a hodnot nov vznikající krajiny, která postupn splyne s okolní p írodou. Realizace zám ru významnou m rou p isp je k p irozen jšímu vzhledu lokality. Vytvo ením otev ené, by um lé (vytvarované svahy, št rk) vodní plochy se krajina p iblíží p irozenému prost edí. Po ur ité dob nutné pro stabilizaci ekosystému dojde k zapojení b ehového porostu. P ípadné propojení zdejších vodních ploch také umožní biodiverzitu r zných organism. Komplexní sanace a rekultivace je navržena s rozdílným využitím jednotlivých ástí území p iléhajícího k jezeru. Byla vy len na a následn upravována morfologie terénu v severovýchodní ásti vyhovující budoucímu cílovému zam ení a to pro rekreaci a sport (koupání, sportovišt, d tská h išt a jejich zázemí). zdroj: PKÚ 8\n10 Studie: Umíst ní projektu, analýza sou asného stavu Profil a umíst ní jezera Milada rekultivace Rozloha rekultivovaného území je ha a zasahuje do katastrálních území obcí Chaba ovice (Chaba ovice, Roudníky, Vyklice), Ústí nad Labem (Tuchomyšl, P edlice), Trmice, ehlovice (Locho ice), Modlany (Žichlice u Modlan, Suché) a Rtyn nad Bílinou (Malhostice). Po dokon ení prací bude celkem 857 ha p edáno Dobrovolnému svazku obcí Jezero Milada. V tšina rekultivací by m la být dokon ena do roku 2014, zbytek do roku Rekultivace území bývalého dolu Chaba ovice je provád na státním podnikem Palivový kombinát Ústí. Celé rekultivované území zaujímá plochu ha, zasahuje do katastrálních území obcí: Chaba ovice, Roudníky, Vyklice (obec Chaba ovice) Tuchomyšl, P edlice (obec Ústí nad Labem) Trmice (obec Trmice) Locho ice (obec ehlovice) Žichlice u Modlan, Suché (obec Modlany) Malhostice (obec Rtyn nad Bílinou) Po dokon ení všech rekultiva ních prací bude, dle sou asných plán, území p edáno svazku obcí Jezero Milada. Celková plocha území ur eného k p edání ze strany PKÚ iní 780 ha (332 ha lesnické rekultivace, 271 ha hydrické rekultivace, 58 ha zem d lské rekultivace a 119 ha ostatní rekultivace). P edání bude probíhat ve 4 etapách. V rámci II. etapy budou p edány dokon ené komunikace a p íkopy (povolené k užívání). Ze strany PKÚ bude zajišt na lustrace pozemk a aktualizace údaj k pozemk m v katastru nemovitostí. Rekultivace rozpracované k Rekultivace rozpracované Vým ra (ha) Zahájení Ukon ení a Zem d lská Lesnická Hydrická Ostatní Celkem p edání Svahy Roudníky 27,3 2,9 30, Vnit ní výsypka I. etapa 10,0 118,4 46,0 174, Locho ice PPO 15,0 15, Výsypka Žichlice 55,3 55, Jezero Milada 252,2 252, Napušt ní Vnit ní výsypka II. etapa 48,3 81,4 10,5 140, Severní svahy I. etapa 21,3 5,2 26, Východní svahy 14,6 17,7 32, Západní svahy 6,0 6, Severní svahy II. etapa 53,9 27,7 81, Plochy pro rekrea ní využití 22,1 31,8 53, Uhelné depo 4,4 3,6 8, Svahy Rabenov 2,2 15,3 17, Svahy nad plavišt m 19,0 0,6 19, Depo titani itých jíl 4,5 1,0 5, Rekultivace plánované Rekultivace rozpracované Vým ra (ha) Zahájení Ukon ení a Zem d lská Lesnická Hydrická Ostatní Celkem p edání Depo titani itých jíl (2. ást) 4,5 1,0 5, Záp. ást svah nad plavišt m 7,0 13,0 20, zdroj: PKÚ 9\n11 Studie: Umíst ní projektu, analýza sou asného stavu Profil a umíst ní jezera Milada parametry jezera Celková rozloha jezera po jeho napušt ní bude 252,2 ha a objem m 3. P ítok vody je zajišt n z nedaleké Kate inské nádrže a Modlanského potoka. Odtok sm uje do eky Bíliny. Vzhledem k relativn stojatému charakteru vody, bude pot eba dbát zvýšené pozornosti na kvalitu vody v jeze e. Pro tyto ú ely byla z ízena Protieutrofiza ní nádrž, která nejen že istí p itékající vodu do jezera, ale zárove podporuje rozvoj vegetace a mnoha druh živo ich. Charakter podnebí v dané lokalit je v letních m sících p evážn slune ný s nižším po tem srážek. P edpokládané parametry jezera Milada: rozloha: délka: ší ka: 252,2 ha 3,2 km 0,7 km objem: m 3 Charakter vody Zdrojem vody je Kate inská nádrž prost ednictvím bývalého koryta Modlanského potoka, sta inová voda z p elivového vrtu a srážky. Úbytek vody bude zabezpe en výparem a odtokem do eky Bíliny. S ohledem na p vod samotného jezera lze o ekávat, že kvalita vody bude velmi d ležitým faktorem ur ujícím jeho budoucí využití. Z t chto d vod byla z ízena Protieutrofiza ní nádrž. Ta bude zárove vybudována tak, aby umož ovala rozvoj vegetace, a tím sou asn vytvá ela podmínky pro rozvoj mnoha druh vodních organism. Je nutné zmínit skute nost, že prostor výstavby se nenachází v území zahrnutém do programu NATURA 2000 ani není evropsky významnou lokalitou, dle vyjád ení zadavatele a poskytnutých podklad. Životní prost edí pr m rná hloubka: maximální hloubka: Kvalita životního prost edí a charakter po así je do ur ité míry ovlivn n t žebním charakterem oblasti. Široké okolí je poznamenáno d lní inností, dopravou, energetickým i chemickým pr myslem. Mikroklima oblasti se od okolí liší zejména vyššími pr m rnými teplotami a nižšími srážkami (díky mj. srážkovému stínu Krušných hor) a, vzhledem k rozsáhlým odlesn ným plochám a prašným provoz m (nap. doly, innost pr myslových podnik ), i vyššími hodnotami prachových emisí. A koli byl v poslední dob v míst zaznamenán výskyt i n kterých chrán ných druh živo ich, území se v sou asnosti nenachází v programu ochrany p írody NATURA Na základ dosavadních výsledk entomologického pr zkumu nejsou námitky proti p ípadným terénním úpravám na lokalit Na veškeré zvlášt chrán né druhy má investor legislativní povinnost p ed zapo etím prací žádat o ud lení výjimky ve smyslu 50, resp. 56 zákona.114/1992 Sb. (ve zn ní pozd jších zm n a dopl k ) u p íslušných orgán ochrany p írody. Pokud by byl potvrzen výskyt zvlášt chrán ných druh živo ich (obojživelníci, plazi, ptáci) je nutno v p ípad realizace stavby požádat p íslušný orgán ochrany p írody o ud lení výjimky pro tyto druhy dle zákona. 114/1992 Sb. Sou ástí rekultivace jezera je i vybudování zátok a m l in, vhodných pro usídlení vodních živo ich, obojživelník a ptactva. Vzhledem k období hnízd ní ptactva a tudíž i o ekávaným komplikacím s výstavbou, lze o ekávat mírné komplikace ve fázi výstavby. 15,5 m 24,7 m kone ná nadmo ská výška: 145,7 m n m. zdroj: Dobrovolný Svazek obcí Jezero Milada 10\n12 Studie: Umíst ní projektu, analýza sou asného stavu Profil a umíst ní jezera Milada p írodní podmínky v okolí jezera klima Pr m rná teplota vzduchu v oblasti (m ena na stanici HMÚ Ko kov Ústí n/l) je 8,7 C. Minimální nam ená teplota klesla ve sledovaném období let na hodnotu -15,5 C, maximální teplota vystoupala na 35,7 C. Nejbližší m ící stanice eského hydrometeorologického ústavu jezeru Milada je stanice Ko kov Ústí nad Labem. Na základ dlouhodobých m ení na této stanici bylo zjišt no, že pr m rná teplota vzduchu v p edm tné lokalit dosahuje hodnoty 8,7 C. Minimální nam ená teplota klesla na hodnotu -15,5 C, maximální teplota vystoupala na 35,7 C. Vzhledem k plánované využitelnosti jezera Milada p edevším pro sportovní a volno asové aktivity soust ed né do letních m síc, bude t eba zohlednit ukazatel po tu letních dn a tropických dn v roce. Dle zjišt ních informací lze konstatovat, že plánované využití budoucího jezera pro letní vodní sporty a zábavu je vhodné. Využití b hem jarních a podzimních m síc bude o n co nižší než b hem letního období. Poptávku v mimosezónních m sících mohou zajistit organizované zájezdy, sportovní soust ed ní, školy v p írod, kongresy a konference. Zjišt ní z HMÚ potvrdila nevhodnost využití území pro zimní sporty. D vodem je nízká srážkovost b hem zimních m síc a nepravidelná sn hová pokrývka. Navíc nedochází k pravidelnému zamrzání vodní plochy, kterou by bylo možno využít pro lední bruslení, hokej, atp. Ze zjišt ných hodnot vyplývá, že klimatické podmínky dané lokality jsou p íznivé pro aktivní využití jezera v letních m sících, v menší mí e v jarních a podzimních m sících. Naopak v zimním období se oblast potýká s nedostatkem sn hové pokrývky, které by bylo možné využít pro b žecké trat. Dle informací PKÚ jezero pravideln nezamrzá, což vylu uje využití plochy pro bruslení na led, hokej, atp. Hlavní klimatické ukazatele (stanice Ko kov - Ústí n/l) Hodnoty pr m rná teplota vzduchu ( C) 8,7 pr m rný ro ní po et tropických dn 5,2 pr m rný ro ní po et letních dn 36,6 pr m rný ro ní po et ledových dn 37,4 úhrn ro ní srážek (mm) 637,5 pr m rný po et srážkových dn v roce 160,8 (denní úhrn více jak 0,1 mm) pr m rný po et bezsrážkových dn v roce 204,5 Úhrn slune ního svitu (hod) 1 642,8 Pr m rná rychlost v tru (m/s) 3,6 Pr m rná rychlost v tru (m/s) (stanice Teplice) 1,5 minimální nam ená teplota ( C) - 15,5 maximální nam ená teplota ( C) 35,7 maximální denní úhrn srážek (mm) 59,7 zdroj: HMÚ Pr m rný po et slune ných dn v roce (stanice Ko kov - Ústí n/l) 81,6 22,3% 133,2 36,5% pln slune né dny obla no s polojasnem 74,0 20,3% 76,4 20,9% slune né dny s oblaky zataženo, obla no Data HMÚ jsou za období Doba m ení se m že u n kterých hodnot lišit. 11\n13 Studie: Umíst ní projektu, analýza sou asného stavu Profil a umíst ní jezera Milada p írodní podmínky v okolí jezera klima Dle grafického vyjád ení je z ejmé, že charakter podnebí v dané lokalit sm uje hlavní využití jezera a jeho okolí do období letních m síc. Nejvhodn jšími m síci jsou ervenec a srpen. ervenec se vyzna uje vyšší srážkovostí, což je ovlivn no krátkodobými deš ovými p ehá kami. Srpen je nejteplejším m sícem v roce s nejv tším po tem bezsrážkových dn. Na základ klimatických ukazatel tedy p edpokládáme, že hlavní vytíženost jezera Grafické vyjád ení nam ených pr m rných teplot vzduchu (ve stanici Ko kov-ústí n/l) potvrzuje vhodnost soust ed ní plánovaného využití jezera do letních m síc. Na základ klimatických ukazatel p edpokládáme hlavní vytíženost jezera návšt vníky od konce m síce kv tna do za átku m síce zá í, s d razem na m síce erven, ervenec a srpen. Ur ité omezení plné vytíženosti areálu mohou p edstavovat pr m rn vyšší srážkové úhrny v hlavních m sících, stejn jako pr m rný po et srážkových dn v tomto období. Nicmén je t eba p ihlédnout k faktu, že srážkový den je dnem, kdy v úhrnu spadne více jak 0,1mm srážek denn. Tudíž se za srážkový den považuje i takový den, kdy se p es území p ežene pouze krátkodobá deš ová p ehá ka. Vliv tohoto typu krátkodobých srážek na obsazenost a vytíženost areálu by m l být jen velice omezený. teplota C Pr m rná teplota vzduchu (stanice Ko kov - Ústí n/l) leden únor b ezen Pr m rná teplota duben kv ten Minimální denní pr m rná teplota erven ervenec srpen Úhrn srážek, srážkové a bezsrážkové dny (stanice Ko kov - Ústí n/l) zá í íjen listopad prosinec Maximální denní pr m rná teplota návšt vníky bude od konce m síce kv tna do za átku m síce zá í, s d razem na prázdninové m síce. Nejvyšší pr m rné denní teploty byly nam eny v m síci ervenci, ale v pr m ru nejvyšších teplot dosahuje dle grafického vyjád ení m síc srpen. ervenec vlivem p ívalových srážek vykazuje nejvyšší úhrny (mm) a nejvyšší po et dn se srážkami nad 10 mm. Srpen je naopak m sícem s nejnižším po tem srážkových dn, v etn dn se srážkami vyššími jak 10 mm na m 2. po et dn leden únor b ezen duben kv ten erven ervenec srpen zá í íjen listopad prosinec bezsrážkové dny srážkové dny dny se srážkami více jak 10 mm úhrn srážek (mm) úhrn srážek (mm) 12\n14 Studie: Umíst ní projektu, analýza sou asného stavu Profil a umíst ní jezera Milada p írodní podmínky v okolí jezera klima Detailní pr zkum klimatické situace v p edm tné oblasti potvrzuje doporu ení soust edit v tšinu sportovních a volno asových aktivit do letních m síc ( erven, ervenec, srpen). Nejv trn jšími m síci v roce jsou leden a b ezen, kdy pr m rná rychlost v tru dosahuje hodnot vyšších jak 4 m/s. V b eznu byl dlouhodob nam en nejvyšší po et dn, kdy vítr p esahoval hranici 5,5 m/s. P esto, že pro sportovní jachting je nutná minimální rychlost v tru 3,6 m/s, po et dní, kdy vítr dosahuje této hodnoty je velice nízký. Z toho d vodu nelze území z hlediska celoro ního využití pro sportovní jachting a windsurfing ozna it za vhodné. po et dn Pr m rný po et tropických, letních a ledových dn a úhrn slune ního svitu (stanice Ko kov - Ústí n/l) leden únor duben Pr m rný po et tropických dn Pr m rný po et ledových dn srpen listopad Pr m rný po et letních dn Úhrn slune ního svitu (hod) prosinec úhrn slune ního svitu (hod) po et dn Pr m rný po et dn v roce z hlediska slune ní aktivity (stanice Ko kov - Ústí n/l) leden 14,8 13,6 2,6 0,0 únor 7,8 12,8 5,8 1,8 b ezen 6,2 13,2 6,2 5,4 duben 2,4 10,2 9,0 8,4 kv ten 1,4 11,0 8,2 slune né dny obla no s polojasnem 0,8 2,0 1,0 8,4 9,2 10,2 8,4 10,4 11,6 10,4 erven ervenec srpen 8,0 9,6 12,4 2,4 13,2 zá í 5,4 9,0 íjen 8,6 12,6 5,2 4,6 slune né dny s oblaky zataženo, obla no listopad 14,8 11,4 19,4 8,6 3,8 3,0 0,0 0,0 Detailní pr zkum klimatické situace v oblasti dle jednotlivých m síc potvrzuje doporu ení soust edit v tšinu sportovních a volno asových aktivit do letních m síc. M síce ervenec a srpen vykazují nejvyšší pr m rný po et jak letních, tak i tropických dn. Zárove m síce erven, ervenec a srpen vykazují v dlouhodobém pr m ru nejvyšší po et slune ných dn v roce. rychlost v tru m/s Pr m rná rychlost v tru (stanice Ko kov - Ústí n/l) leden únor b ezen duben pr m rná rychlost v tru kv ten pr m r min. denních rychlostí v tru erven ervenec srpen zá í íjen listopad pr m r max. denních rychlostí v tru prosinec podíl hod. s v trem 5,5 m/s a více 48% 40% 32% 24% 16% 8% 0% Vítr o rychlosti vyšší jak 5,5 m/s (20 km/h) (stanice Ko kov - Ústí n/l) leden únor duben srpen pr m. podíl hodin ve dne, kdy je rychlost v tru vyšší jak 5,5 m/s pr m. po et dn, kdy vane ve dne vítr o rychlosti 5,5 m/s a více min. 6 hodin Pr m rná rychlost v tru v oblasti je st žejním ukazatelem pro zvážení alternativy využití jezera pro sportovní jachting. Dle vyjád ení odborník v oblasti sportovního jachtingu celková pr m rná rychlost v tru 3,6 m/s není pro tento druh sportovní aktivity dostate ná, i p esto, že pr m rná maximální denní rychlost v tru by podmínky pro sportovní jachting spl ovala. Nicmén podmínky umož ují rekrea ní provozování jachtingu, nebo windsurfingu. Dle informace zadavatele se však v sou asnosti p ipravuje dlouhodobé sledování podnebných charakteristik, p edevším pov trnostní podmínky v území. Tato sledování mohou více up esnit vhodnost podmínek pro jachting a windsurfing. listopad prosinec prosinec po et dn 13\n15 Studie: Umíst ní projektu, analýza sou asného stavu Profil a umíst ní jezera Milada Dobrovolný svazek obcí Jezero Milada, historie lokality v datech Dobrovolný svazek obcí vznikl v roce 2006 spole ným podpisem zástupc p ti obcí z oblasti jezera Milada za ú elem podpory revitalizace dané oblasti a následného rozvoje cestovního ruchu, infrastruktury, marketingové aktivity a ochrany p írody. Dobrovolný svazek obcí Jezero Milada Za ú elem spolupráce na spole ném rozvíjení rekultivované oblasti jezera pro rekrea ní a sociáln p ínosné aktivity byl dne starosty obcí ehlovice, Trmice, Chaba ovice, Modlany a primátorem m sta Ústí nad Labem podpisem smlouvy založen Dobrovolný svazek obcí Jezero Milada. Zastupitelé se zavázali spole n postupovat v modernizaci a využití jezera obyvateli blízkého i vzdáleného okolí k relaxaci a aktivnímu odpo inku. Sou ástí smlouvy je spole ná propagace jezera a lenských obcí a innosti sm ující k ochran p írody. Zám rem svazku je dále hájit spole né zájmy p i revitalizaci bývalé zbytkové jámy Chaba ovice a vytvá et materiální a organiza ní podmínky pro ešení spole ných aktivit, problém a projekt. Dle stanov Dobrovolného svazku budou obce a m sto zam eny na aktivity v t chto oblastech: revitalizace území vybudování infrastruktury pro cestovní ruch rozvoj rekreace a turistického ruchu v revitalizovaném území ochrana p írody a životního prost ední spole ná propagace lenských obcí a marketingové aktivity sm ující k rozvoji celé zájmové oblasti kolem jezera Milada. Název jezera Milada je odvozen od bývalého hlubinného dolu Milada, který na území existoval ješt p ed zahájením povrchové t žby a p ejmenováním místa na lom Chaba ovice. K finálnímu ukon ení t žby a zárove zahájení rekultivací došlo v roce Samotné napoušt ní jezera bylo zapo ato v roce Historie lokality Jezero Milada, bývalý lom Chaba ovice, odvozuje sv j název od hlubinného dolu Milada, který v tomto míst existoval ješt p ed zavedením povrchové t žby. Po uzav ení lomu byla zahájena jeho rekultivace, v etn p ilehlého území. V roce 2004 byla dokon ena p stební pé e lesní rekultivace ásti vn jší výsypky Locho ice v katastrálních územích Locho ice, Tuchomyšl a Roudníky. Provedenou rekultivací bylo dosaženo stavu zapojeného lesního porostu. Historická data: 1720 objevení uhlí v území funk ních d lních provoz 1974 otev ení Lomu Chaba ovice ukon ení t žby a zahájení rekultivací 2001 zapo etí napoušt ní jezera 2006 otev ení cyklotras v areálu jezera Milada zdroj: PKÚ 14\n16 Studie: Umíst ní projektu, analýza sou asného stavu Profil a umíst ní jezera Milada Mikroregion jezera Milada Mikroregion jezera Milada je tvo en celkem deseti obcemi. Celková rozloha je 137,76 km 2. Jedná se o území propojující geograficky odlišné, ale z hlediska cestovního ruchu významné krajiny a sice východní h eben Krušných hor s navazujícím západním okrajem Labských pískovc a eského st edoho í. Mikroregion Milada byl založen za ú elem spole ného ešení problém p esahujících rámec jedné obce. Cílem je dosažení spole ného rozvoje území v oblasti hospodá ství, kultury, sportu a cestovního ruchu. Charakteristika mikroregionu Vedle innosti Dobrovolného svazku Jezero Milada p sobí v oblasti také sdružení Mikroregion Milada. Mikroregion Milada, d íve Mikroregion Trmice, tvo í celkem 10 obcí, konkrétn Dolní Zálezly, Habrovany, Chaba ovice, Krupka, Modlany, P estanov, ehlovice, Stebno, Trmice, Žalany. Celková rozloha mikroregionu je 137,76 km 2. Jeho území propojuje turisticky významné krajiny východní h eben Krušných hor s navazujícím západním okrajem Labských pískovc a eské st edoho í. Z tohoto hlediska je území Mikroregionu Milada perspektivním územím nejen p ím stské rekreace a rehabilitace a sou asn východiskem i cílem širších možností turistických a rekrea ních p ilehlých aglomerací i dopravn dob e dostupného Saska. Jedná se o území propojující geograficky odlišné, avšak z hlediska cestovního ruchu významné krajiny a sice východního h ebene Krušných hor s navazujícím západním okrajem Labských pískovc a eského st edoho í. Z tohoto hlediska je potom území mikroregionu perspektivním územím p ím stské rekreace a rehabilitace a sou asn východiskem i cílem širších možností turistických a rekrea ních nejen p ilehlých aglomerací, ale též dopravn dob e dostupného Saska a pražské aglomerace. Území je dopravn dob e p ístupné, vybavené inženýrskými sít mi i kvalifikovanými lidskými zdroji, stejn jako širokým spektrem st edního školství a univerzitou. Nabízené vyu ované obory reflektují pot eby regionu. Návšt vníci Mikroregionu Milada mohou v lét využít širokou sí cyklistických a turistických tras, v zim navíc sportovního areálu a turistických b žka ských okruh v Krupce Komá í vížka. Krom sportovního vyžití nabízí region i mnoho kulturních historických památek, stejn jako nejr zn jších kulturních a spole enských akcí. Cíle mikroregionu Mikroregion Milada byl založen za ú elem spole ného ešení problém p esahující rámec jedné obce a zárove spole ného rozvoje území v oblasti hospodá ství, kultury, sportu a cestovního ruchu. Cílem obcí v mirkoregionu je zkvalitnit infrastrukturu pro turistiku, jednak zlepšením informa ní a orienta ní vybavenosti turistických tras a turistických cíl, jednak i podporou a koordinací turistických služeb tak, aby každý návšt vník mikroregionu zde mohl nalézt místa a aktivity nejvhodn jší pro svou rekreaci. V rámci mikroregionu probíhá proces zvaný návrat vyp j ené krajiny. Jde o proces ekonomicky, sociáln a všeobecn kulturn náro ných zm n vyplývajících z nutnosti zásadní p em ny rozsáhlého území. Tento proces je d sledkem ukon ení t žby velkolomu Chaba ovice a následné rekultivace jeho zbytkové jámy a výsypek s úplnou revitalizací hydrogeologických pom r. Ukon ení innosti palivoenergetického komplexu, likvidace starých zát ží, zejména chemické haldy Spolchemie a skládky komunálního odpadu m sta Ústí nad Labem znamenaly další posun ke zlepšení stavu životního prost edí v severo eské oblasti. Trmice Archeologické nálezy z okolí Trmic prokazují, že již p ed lety bylo území osídleno. Osadníci se zabývali p edevším zem d lstvím. Nejvýrazn ji se do historie zapsal hrab Albert Nostic, který na svém panství vybudoval moderní hlubinné doly. Trmický zámek s parkem je po rekonstrukci od roku 1997 po dlouhé dob op t p ístupný ve ejnosti. Po ádají se zde výstavy, koncerty a další spole enské a kulturní akce. Chaba ovice První dochované písemné prameny jsou z roku P vodní obživou obyvatel bylo zem d lství, avšak objev zásob hn dého uhlí v podzemí regionu dal podn t k rozvoji t žby této nerostné suroviny. Souvislá éra dolování trvala 257 let a byla ukon ena v r Krupka Starobylé hornické m ste ko Krupka vzniklo díky t žb cínu v okolí. Centrem sou asné Krupky je Mariánské nám stí v Bohosudov s historicky významnou barokní bazilikou Panny Marie Bolestné. Turisticky zajímavý cíl p edstavuje též hrad Krupka. Nedaleká Komá í vížka nabízí terén vhodný jak pro turistiku, tak cykloturistiku, paragliding a rogalové létání. V zimním období je v provozu lyža ský areál a udržované b žecké trat. 15\n17 Studie: Umíst ní projektu, analýza sou asného stavu Profil a umíst ní jezera Milada historické a kulturní atraktivity v okolí jezera Krom stávajících turistických aktivit jako je zámek Duchcov, z ícenina hradu St ekov, ZOO Ústí nad Labem i láze ská m sta Teplice a Dubí, se v dané lokalit v rámci revitaliza ního programu plánuje ada dalších turistických zajímavostí jako je nap. Muzeum historických vozidel a hornické historie i hornického skanzenu. I p es adu turistických aktivit je však Ústecký kraj stále vnímán širokou ve ejností jako oblast s dlouholetou tradicí t žebního pr myslu se zna nou socioekonomickou problematikou. Sou asné turisticky zajímavé lokality Duchcov - barokní, klasicistn upravený zámek, který navštívila ada význa ných osobností - W. A. Mozart, J. S. Bach, J. W. Goethe. Na sklonku svého života tu jako knihovník p sobil legendární G. Casanova. Klášter Osek - klášter cisterciák založený koncem 12. století. Klášterní kostel Nanebevzetí Panny Marie, k ížová chodba, rajský dv r, starý konvent s ran gotickou kapitulní síní, ve vstupním areálu výstavy. Hrad St ekov - romantická z ícenina gotického hradu s opevn ním, v ží, hradním palácem s kaplí, rytí skou síní a muzejní expozicí. Lázn Teplice m sto s láze skou tradicí od 17. stol, kdy byly objeveny termální prameny. Krom lé ebných lázní se zde nachází aquacentrum, zámecké muzeum, zajímavé láze ské domy a parky, píse ný vrch s botanickou zahradou a hv zdárnou. Lázn Dubí (Tereziiny lázn ) - klimatické lázn ležící na jižních svazích Krušných hor v nadmo ské výšce 420 metr jsou oázou klidu v krásném parkovém prost edí. Lé ivým zdrojem je p edevším p íhodné místní podhorské klima, perli kové, uhli ité, ví ivové i p ísadové koupele. Krupka nachází se zde snad nejstarší nalezišt cínu ve st ední Evrop. M sto nabízí prohlídkovou štolu Starý Martin s p ístupnou ástí žíly Lukáš, nejdelší cínové rudní žíly ve st ední Evrop (2 km). Seda kovou lanovou je možné vyjet na Komá í vížku, která skýtá výhled na východní ásti Krušných hor. Další zajímavostí je z ícenina hradu Krupka. ZOO Ústí nad Labem - areál v m stské ásti Krásné B ezno na prudkých svazích labského údolí. Areál nabízí d tskou zoo, skluzavky, využívající velké terénní p evýšení, nau nou stezku dinosaur, restauraci. Skanzen a muzeum Železnice Zubrnice - muzeum lidové architektury, nejmladší skanzen v echách. Plánované turisticky zajímavé lokality zdroj: Královské pole ve Stadicích - známé díky pov sti o P emyslu Orá ovi, zakladateli dynastie P emyslovc. V roce 1823 bylo místo pietn upraveno a v roce 1841 byl odhalen pomník P emysla Orá e s reliéfy od pražského socha e Josefa Maxe. V obci Stadice stojí tzv. P emysl v statek s pam tní deskou. Dnes je místo národní kulturní památkou. Va ovský vodopád - nejv tší vodopád v eském St edoho í, vysoký 12 metr. Nachází se na Podlešínském potoce a padá z edi ové st ny. Krom sou asných lokalit je výhledov v plánu v rámci revitaliza ního programu v oblasti jezera výstavba Muzea historických vozidel a hornické historie a event. vytvo ení Hornického skanzenu Friedrich v bezprost ední blízkosti jezera. V sou asnosti jsou zmín né projekty projednávány na úrovni Meziresortní komise k ešení ekologických zát ží v rámci odstra ování starých ekologických škod vzniklých p ed privatizací hn douhelných t žebních spole ností v Ústeckém a Karlovarském kraji. Diskuse probíhají rovn ž o vybudování golfového h išt Chaba ovice v místech od bývalé skládky chemického odpadu sm rem na Chaba ovice. Nicmén v sou asnosti je realizace tohoto projektu nepravd podobná. V nejbližší budoucnosti bude dobudována sí cyklostezek a cyklotras v okolí jezera, které budou vhodné pro rekrea ní cyklisty, event. pro in-line brusla e. Od roku 2006 je k dispozici 20 kilometr cyklotras A 3009B, které budou nadále rozši ovány po celé oblasti kolem jezera. 16\n18 Studie: Umíst ní projektu, analýza sou asného stavu Profil a umíst ní jezera Milada p írodní atraktivity v okolí jezera Krušné hory Krušné hory tvo í Krušné hory p irozenou hranici s N meckem v délce 130 km. Krušné hory se stále potýkají s následky dlouhodobého p sobení t žebního pr myslu v dané oblasti. Nejvyšším horou je Klínovec o výšce m n. m.. V dosažitelné vzdálenosti jezera Milada se nachází lyža ské st edisko Bou ák (st edisko se 6 sjezdovkami) a Telnice (st edisko se 7 vleky napojené na b žka skou krušnohorskou magistrálu). Zajímavým místem k návšt v je také Komá í vížka s nejstarší rozhlednou Krušných hor a nejdelší lanovkou v esku, a obora a p ehrada Fláje. Krušné hory tvo í svým horským pásmem v délce 130 km p irozenou hranici mezi eskou republikou a N meckem. Nejv tší ást hor se nachází na území Ústí nad Labem. Západním sm rem sahá poho í až do Karlovarského kraje. Dále je lemováno regiony Teplice, Most a Chomutov. Nejvyšším bodem e Klínovec s výškou dosahující 1244 m n. m.. Krušné hory mají mnoho tvá í. Díky dlouholeté tradici t žebního pr myslu nabízí adu technických a pr myslových památek, zárove mnoho m stských památkových rezervací i míst s krásnou p írodou. V oblasti se nachází oblast známých lázní jako jsou nap. v Teplicích, Dubí a Klášterci nad Oh í. Zdejší pobyty zp íjem ují malebné hrady a zámky a mnoho dalšího. Místní raritou sou asného vina ství jsou vinice, vysazené na rekultivovaných výsypkách zdejších uhelných revír. Bou ák vrchol Lou enské hornatiny ve východní ásti Krušných hor. Se svými 869 m n. m. je druhou nejvyšší horou Teplicka. Na vrcholu se nachází lyža ské st edisko se šesti sjezdovkami, jak pro za áte níky, tak pro pokro ilé lyža e. V lokalit se nachází i p írodní památka Buky na Bou áku, buky v trem zdeformované do jedine ných tvar a n které chrán né a vzácné rostliny. Telnice obec Telnice, vzdálená 8 km od jezera, se skládá ze t í ástí. V nejstarší Zadní ásti se dnes nachází lyža ské st edisko se 7 lyža skými vleky, které je za p íznivých podmínek propojeno s Komá í vížkou. St edisko je napojeno i na b žka skou krušnohorskou magistrálu. Kulturní historie m sta je spjata s t žbou, stejn jako zbudování loveckého záme ku hrabat Ledebour z roku Komá í vížka nejstarší rozhledna krušných hor ve vzdálenosti 8,5 km vzdušnou arou od jezera Milada, postavena v roce Roku 1951 byla na vrchol zavedena lanová dráha, která je dnes druhou nejstarší provozovanou visutou lanovou dráhou a zárove i nejdelší osobní lanovkou v esku. Komá í vížka pod svým povrchem ukrývá adu starých štol po d lní innosti. Pro horníky byla na vrcholku postavena zvonice, odkud se do kraje oznamoval za átek a konec pracovní doby. Obora a p ehrada Fláje obora byla vybudována za ú elem chovu jelení zv e. Dnešní vým ra obory je ha s kmenovými stavy 300 ks jelení zv e a je pod správou Les eské republiky. Dalším místem hodným návšt vy je p ehrada Fláje, která je unikátní pilí ovou vodní nádrží, jedinou svého druhu v eské republice. Slouží jako hydroenergetické za ízení a jako zásobárna pitné vody oblasti severo eské hn douhelné pánve. Zdroj: 17\n19 Studie: Umíst ní projektu, analýza sou asného stavu Profil a umíst ní jezera Milada p írodní atraktivity v okolí jezera Labské pískovce CHKO Labské pískovce je rozsáhlým p írodním souborem (o celkové rozloze 250 km 2 ), který se stal atraktivním místem pro turisty a horolezce nejen z eské republiky. Po et skalních útvar v krajin je srovnatelný s národními parky ve Spojených státech amerických. Krom ady chrán ných druh rostlin a živo ich je zde zachována i velice cenná lidová architektura v podob roubených dom (nap. Kamenická strá ). Nejvyšším bodem je D ínský Sn žník (723 m) a naopak nejnižším místem je Labe u H enska (115 m). Sou ástí Labských pískovc je celkem 10 p írodních rezervací a 5 p írodních památek významného charakteru (nap. Prav ická brána). Labské pískovce Chrán ná krajinná oblast Labské pískovce (z ízena v r. 1972) byla již od 18. století atraktivním cílem turist, horolezc a milovník p írody. CHKO Labské pískovce na jihu sousedí s CHKO eské st edoho í a jejím centrem (sídlem správy) je m sto D ín. Oblast je z nejv tší ásti tvo ena k ídovými druhohorními sedimenty. K základním úvar m území pat í ada sout sek a ka on, místy tvo ící skalní m sta. Ka on Labe, mezi D ínem a H enskem, p edstavuje jedine ný p írodní útvar. Mezi d ležité p ítoky pat í í ky Kamenice, jejíž sout sky mohou návšt vníci proplout, a K inice. Rostlinstvo je zde druhov podmín no pískovcovým, málo výživným podkladem a vázáno na extrémní teplotní výkyvy i nedostatek vláhy. Mnohotvárnost území umož uje existenci celé ady živo ich na relativn malém prostoru. Po etná je lovná zv, zejména jeleni, srnci a erná zv. B žné jsou také lišky a kuny, pro oblast skal jsou charakteristi tí rejskové a plchové. D ínský Sn žník D ínský sn žník, nacházející se n kolik kilometr od D ína, je nejvyšší stolová hora u nás. Na jejím vrcholu v nadmo ské výšce 723 metr byla v roce 1864 postavena jedna z nejstarších rozhleden na našem území s nádherným kruhovým výhledem. Labské skály Tiské st ny Tiské st ny jsou p írodní památkou (bizarním skalním m stem), atraktivní turistickou a horolezeckou oblastí Labských pískovc, situované v západním výb žku CHKO. Pískovcový masiv Tiských st n, dosahující nadmo ské výšky až 613 metr, spadá k jihu tém jednolitou svislou hradbou, na severní stran byl erozivními denuda ními procesy rozrušen do etných sloup, v ží, st n, roklí, sout sek, p evis, jesky, nám stí a skalních h ib. Tiské st ny se d lí na dv velké ásti Velké a Malé st ny, jimiž vedou prohlídkové trasy. K vid ní jsou skalní vyobrazení jako je nap. útvar Doktor a Starosta. eské Švýcarsko Národní park eské Švýcarsko (z ízen v r. 2000) se rozprostírá na severu Ústeckého kraje a p iléhá ke státní hranici, kde na n j navazuje Národní park Saské Švýcarsko. Ze severu, jihu a západu NP eské Švýcarsko obepíná Chrán ná krajinná oblast Labské pískovce, na východ p iléhá CHKO Lužické hory. Sídlem správy NP eské Švýcarsko je Krásná Lípa. Známým turistickým a p írodním lákadlem je Prav ická brána, která je symbolem celé oblasti eského Švýcarska. Další zajímavou turistickou destinací je Kamenická strá. Osada se zachovalým souborem roubených chalup, která byla v roce 1995 vyhlášena vesnickou památkovou rezervací. Zdroj: 18\n20 Studie: Umíst ní projektu, analýza sou asného stavu Profil a umíst ní jezera Milada p írodní atraktivity v okolí jezera eské st edoho í eské st edoho í o rozloze 1265 km 2 je z 84% chrán nou krajinnou oblastí eského st edoho í, které je jednou z nejbohatších oblastí na množství druh rostlin a živo ich v eské republice. Nejvyšším bodem je vrchol Milešovka (nazývána královnou eského st edoho í ) s výškou 836,6 m n.m.. Milešovka je nejv trn jším místem v eské republice s rychlostí v tru 8,5 m/s na jejímž vrcholu se nachází meteorologická observato s rozhlednou. Krásnou p írodní zajímavostí je tzv. Brána ech nebo-li Porta Bohemica, ka onovité údolí Labe. eské st edoho í eské st edoho í je geomorfologický celek o rozloze km². Na 84% území eského st edoho í se rozprostírá Chrán ná krajinná oblast eské st edoho í (CHKO eské st edoho í) o vým e 1.063,17 km². Nejvyšším vrcholem je Milešovka (837 m n.m.) a naopak nejnižším bodem je hladina Labe v D ín (121,9 m n.m.). Pro eské st edoho í jsou typické kuželovité tvary kopc. Specifické p írodní podmínky jsou d vodem, pro je eské st edoho í jedna z nejbohatších oblastí na množství druh rostlin a živo ich v eské republice. Charakteristická jsou teplomilná stepní spole enstva a spole enstva sutí a na n vázaný výskyt n kolika desítek druh, které jsou v rámci státu prohlášeny za kriticky nebo siln ohrožené. B hem staletí se tu vyvinula svérázná, harmonicky utvá ená krajina, typického reliéfu, krajina ovocných sad, protkaná množstvím drobných sídel s lidovou zástavbou a vznosnými historickými památkami. Milešovka Nejvyšší hora eského st edoho í (836,6 m n.m.) s úchvatným výhledem do krajiny. Na vrcholu se nachází meteorologická observato s rozhlednou. Milešovka je po právu nazývána královnou eského st edoho í. Vd í za to nejen své nadmo ské výšce, ale též krásnému, kuželovitému tvaru, který se vznešen ty í nad ostatními vrcholy. S pr m rnou rychlostí v tru 8,5 m/s je vrchol hory nejv trn jším místem eské republiky, bezv t í zde bývá v pr m ru jen 8 dní v roce. Ne náhodou její n mecký název zní "Donnersberg" ("Hromová hora"). Práv zde je zaznamenáváno nejvíce bou í na našem území. Porta Bohemica Porta Bohemica, nebo-li Brána ech, je výraz pro ka onovité údolí Labe, kterým eka vstupuje do eského st edoho í. eka zde vytvo ila nevšední krajinu s hlubokým zá ezem í ního údolí do eského st edoho í. Okolní b ehy nabízí adu míst, ze kterých je možno sledovat krásná p írodní panoramata. Svého asu sem p ijížd l na erpat inspiraci pro svá díla i n mecký spisovatel Karel May, tv rce hrdin Old Shatterhanda a Vinnetoua. Na pravém b ehu Labe se nachází vrch Varhoš s rozhlednou z roku Na levém b ehu pak Labská vyhlídka. Nedaleko od Velkých Žernosek se na pravém b ehu Labe nachází výrazný rulový skalní ostroh Kalvárie se 3 k íži a se stejnojmennou p írodní rezervací. Blíže k Ústí nad Labem se návšt vník m otev e výhled na údolí Labe s hradem St ekovem. K vid ní je také ves Va ov se skalním útvarem Vrko em, hned vedle ve skalách nejv tší vodopád na Ústecku (Va ovský vodopád), Pr elská rokle nebo rezervace Slune ní strá s nau nou stezkou a ada dalších romantických pohled. Zdroj: 19


vila Aloise Kramáře — PSK\nvila Aloise Kramáře\nKde v Praze najdu vilu Aloise Kramáře a co v ní je teď a zda je možné ji vidět z Vyšehradu. Nejsem z Prahy a tak jsem byla trochu dezorientovaná. Děkuji.\n"Stráň a vrchol Letne zaujimaji Letenske sady, zalozene v l. 1859-60 podle navrhu reditele Kinskeho zahrady F. Wünsche bubenecskym zahradnikem J. Braulem. Na samem pocatku techto sadu, nad Chotkovou silnici, je statni vila, cp. 212, postavena r. 1908-11 stavitelem Vranou pro politika dr. Aloise Kramare podle navrhu F. Ohmanna z ro. 1909. Je to pseudobarokni budova uvnitr eklekticky zarizena profesorem Umeleckoprumyslove skoly J. Benesem za ucasti arch. K. Stipla. Vila, oklopena zahradou, stoji na dochovane baste c. XIX."\nZdroj: POCHE, Emanuel. Prahou krok za krokem. Umeleckohistoricky pruvodce mestem. Praha: Paseka, 2001.\nUkazka z odkazu na webu:\nMyslim si, ale neni to overeno, ze za idealnich povetrnostnich podminek (jasno, slunecno, bez mlhy apod.) by bylo nejspis mozno Kramarovu vilu od Vysehradu videt. Je to vetsi budova pobliz Hradcan. Zalezi ale i na tom, ktere misto "z Vysehradu" mate na mysli (od kostela, z hradeb, od stanice metra).\nInformace by Vam podali spis pracovnici v oddeleni Pragensie Mestske knihovny v Praze, http://www.mlp.cz/infomar.php .


Airbrush Art Festival - 2006 - Colorshock\nColorshock - airbush\nAirbrush Art Festival - 2006\nČlánek z časopisu Tetování, který napsal Jaroslav Křemeček:\nAirbrush Art Festival 2006 skončil, lidé se rozešli a po klepání a cinkotu nářadí rozdělávaných panelů na kterých visely po dva dny práce ilustrátorů, utichl i celý sál kulturního domu Ládví. Všechny obrazy a materiál byly ze stánku Art-Jaro odvezeny zpět ale chyběly síly, aby se to dalo doma zase do původního stavu. Byl to pro mne vyčerpávající víkend a myslím si, že jsem nebyl sám, kdo to tak cítil.\nNa základě vyjádření vystavovatelů, návštěvníků i mého vlastního pozorování měla výstava klidný průběh jak venku před KD, tak i v sále. Připomínky a rady jsou na místě. Byla to naše první výstava tohoto druhu a není možné domyslet všechno dopředu, přes to že jsem čerpal ze zkušeností z mých předcházejících výstav. Všude jsou nějaká individuální specifika, která se musí řešit v dané situaci a na místě. Pro nás to byla zkušenost na příště, pokud se budeme rozhodovat výstavu znovu organizovat.\nPokusil jsem se kontaktovat pokud možno co nejvíce Airbrush ilustrátorů všech oblastí Airbrushe které jsem našel v internetu, protože jinou možnost jsem neměl. Neznám vás všechny a kdo neměl vlastní webstránky, nebyl pro mě k nalezení. Byla to samozřejmě škoda, protože si dovedu představit, že je mnohem více lidí, kteří s Airbrushí vytváří zajímavá díla. Bohužel ale i tady se mi neozvali všichni ti, které jsem o výstavě informoval mailem a někteří reagovali stylem - jé díky. To je supr nápad, ale já se na to necítím, když, tak se přijdu jenom podívat. O.K. akceptováno. Na štěstí nám to neřekli všichni a výstavu jsme mohli otevřít. Sešlo se nám tolik lidí, kolik bylo tak akorát zdravé do sálu umístit, aby bylo dost místa i pro návštěvníky.\nZajímavým spestřením jak pro vystavovatele, tak i pro návštěvníky byli naši zahraniční hosté a profesionálové Airbrush pistole, držitelé mezinárodních mistrovských titulů v ilustraci. Bylo to Karel Kopic z Ústí n.Labem, Salvatore de Vito ze Švýcarska a Hermann Tesmer z Německa. Kdo má možnost a přístup například k časopisu Art Scene International, bývalý Airbrush Art+Action, nebo Airbrush Total ví kdo jsou tito malíři a mohl si o nich už mnohokrát přečíst. Také byla hostem známá firma na Airbrush pistole Efbe z Německa, redakce nového časopisu Airbrush Step-by-step a Gerd Klemtner z malířské školy Rolanda Kuka v Německu s kolegou.\nAirbrush Art Festival nebyla záležitost motorkářská, nebo tuningová i když i z téhle oblasti jsme měli vystavené nějaké ukázky. Úmyslně jsem vybíral díla tak, abychom mohli prezentovat Airbrush pokud možno v širším spektru. Ilustrace jsme měli na autech, na motorkách a byly k vidění i helmy, snowboardy, kytary i jiné předměty. Nechyběli ani zajímavé ilustrace na plátně a Airbrush kartonu, na textilu a na kůži. V předsálí byly prodejní stánky se šperky, boty a oblečení pro motorkáře, redakce časopisů a občerstvení. U stánku Art-Jaro si mohli návštěvníci vyzkoušet Airbrush pistole japonské výroby firmy Iwata, seznámit se\ns novými barvami v Čechách Auto-Air Color z USA, které jsou zde v zastoupení a mnoha dalšími pomocnými a spotřebními materiály.\nO živou aktivitu u Art-Jaro se postaral Sančez a Jaroš ze studia GR8. Vždy po nekolika minutách se vystřídali u pistole HP-B Plus od Iwaty a před zraky návštěvníků vytvořili jednoduchou kresbu.\nVystavené práce měly velice dobrou úroveň a byl jsem velmi mile překvapen, že bylo i dost ilustrací na papíře a na plátně. Během svéhoosmnáctiměsíčního pobytu v Čechách jsem se totiž setkal s něčím, co v jiných státech není tak extrémní. Když se řekne v Čechách Airbrush, má hned každý v představě lak dezén. Tedy auta, motorky, kamiony a podobně. Výstava mne přesvědčila o tom, že i tady je Airbrush technika používáná i pro vykreslení obrazů i jako doplňůjící nástroj. Také několik bývalých žáků ze školy Art-Jaro ukázalo, že nezaháleli a pilně na sobě pracovali. Zajímavým bodem nedělního odpoledne bylo vyhlášení výsledků soutěže o nejlepší práci výstavy. Dosoutěže mohl každý z vystavovatelů přihlásit dvě práce. Porota sestavená ze zahraničních profesionálních ilustrátorů měla vybrat pět nejlepších, kteří byli odměněni hodnotnými cenami. Sponzorem byla firma Iwata a atelier Art-Jaro. Na web stránkách www.art-jaro.com v Info najdete všechny vítězné práce i mnoho ostatních fotografií z průběhu celé výstavy.\nRád bych ještě jednou poděkoval všem vystavovatelům, že nám tento víkend věnovali a mohli jsme ukázat i těm, kteří Airbrush neznali, jak to vlastně vypadá. Z mnoha stran nám byla potvrzena přátelská atmosféra a příjemné prostředí, což bylo pro mne hezkou odměnou za ty několikatýdenní starosti.\nPo skončení výstavy jsem dostal také mnoho hezkých mailů, které zůstávají na památku v archivu. O tuto skutečnost se však podílí stejnou mírou moji dva pilní spoluorganizátoři Veronika Volánková a Petr Šulc, kteří byli po celou dobu organizace a v průběhu výstavy moje pravá a levá ruka.\nJeště před koncem nedělního odpoledne se mne hodně lidí ptalo, jestli bude a kdy bude další výstava.\nBude další výstava? Ptám se já.\nNezáleží jen na mně. S dobrým výtvarným potenciálem a s takovými pomocníky, jaké jsem měl k ruce se nemusím bát cosi organizovat.\nZa Veroniku a za Petra\nJarda Křemeček, Airbrush atelier Art-Jaro\nAirbrush Art Festival\nCopyright © 2007, www.colorshock.cz, created by Autograph, Admin-NG


Stránka 3: Články | Filozofická fakulta MU\nOd začátku roku 2022 získá podporu z národní grantové soutěže celkem osm badatelských záměrů. Výsledky byly vyhlášeny 6. 12. 2021.\nV pondělí 13. 12. proběhne zasedání akademického senátu\nV 16:00 hod. se můžete připojit online. Na programu bude především organizace děkanské volby, dále zprávy z komisí a akreditace programu Culture, Media and Performative Arts. Senát také hodlá zaujmout stanovisko k předžalobní výzvě studentů MU.\nRadostné prožití vánočních svátků a mnoho úspěchů a štěstí v roce 2022!


Antikoncepce Petra 12.3.2016\nDobrý den, beru antikoncepci Nyssiela již 3 roky. Zatím jsem s ní neměla vůbec žádný problém. Antikoncepci beru pravidelně. Dnes si beru poslední růžový prášek, jenže od včerejška se špiním (hnědá až tmavě hnědá s troškou krve). Menstruaci dostávám pravidelně a mám ji dostat ve čtvrtek. Je to normální? Děkuji za odpověď.\nDobrý den, Vámi popisované změny normální nejsou ale mohou se u uživatelky antikoncepce někdy objevit.Pokud jste užívala tbl pravidelně, nemusíte se obávat .Pokud by menses nepřišly nebo krvácení přetrvávalo další měsíc , navštivte raději gynekologa.


A sen se stane skutečností | Zahradnictví\nTak zní heslo z letáku rodinné firmy Libera, zaměřené na šlechtění, produkci a prodej osiv paprik. Že je tomu skutečně tak se přesvědčil už nejeden pěstitel. Vybírat je opravdu z čeho. Majitelky Libery, šlechtitelky Ing. Teclová a její dcera Ing. Blanka Uheríková, totiž nabízejí papriky různých barev, tvarů, tloušťky stěny, nároků na pěstování a také chuti.\nRodinná firma Libera byla založena v rove 1993 Ing. Jiřinou Teclovou. Za dobu svého trvání si vydobyla přední domácí i evropské místo v oblasti šlechtění paprik. Jejich odrůdy paprik se v našich klimatických podmínkách velmi osvědčily a přinášejí kvalitní a bohatou sklizeň.\nIng. Jiřina Teclová začínala na šlechtitelské stanici v Melči se šlechtěním luskovin a obilovin. Od roku 1965 se zabývala šlechtěním jílků a jetelů, jehož výsledkem jsou odrůda jetele červeného ‘Radegast‘ a jílku vytrvalého ‘Tarpan‘. V rámci delimitace šlechtitelské stanice Melč v roce 1977 přešla Ing. Teclová do Výzkumného a šlechtitelského ústavu zelinářského v Olomouci, kde vedla oddělení šlechtění. V té době se na stanicích po celé republice setkávala s vynikajícími odborníky evropské úrovně jak z řad šlechtitelů, tak vědeckých pracovníků. Koordinovala činnost šlechtitelské rady pro zeleniny, zkoušky novošlechtění a činnost 18 specializovaných šlechtitelských týmů. Výzkumný ústav byl postupně utlumován a nakonec zanikl. Po roce 1989 se vrátila k praktické šlechtitelské práci, která ji zajímala nejvíce. Právě zde, ve výzkumném ústavu byly velmi dobré podmínky pro šlechtění paprik. Fytotrony a další vybavení práci značně urychlovala. V průběhu jednoho roku tak bylo možné vytvořit tři generace šlechtitelského materiálu. Výchozí šlechtitelský materiál převzala po skvělém vědeckém pracovníku a šlechtiteli Ing. Betlachovi CSc., který je autorem odrůdy ‘Dora‘ a ‘Doranova‘.\nVzhledem k tomu, že se postupem času začaly podmínky k práci velmi zhoršovat, rozhodla se Ing. Teclová osamostatnit. Veškerý materiál včetně ustálených linií v množství 17 kg předala v roce 1993 do genových zdrojů s tím, že po dobu pěti let nesměl nikdo s osivem disponovat. Zároveň požádala o ocenění nehmotných aktivit účetně nevedených z oblasti šlechtěných odrůd paprik zeleninového typu know–how i přesto, že byla jejich tvůrkyní. Požádala také o převod duševního a fyzického vlastnictví pomocí smlouvy podle Obchodního zákoníku s tím, že VŠÚZ předává Ing. Teclové nehmotné aktivum jako know-how spadající svou povahou do oblasti průmyslového a jiného vlastnictví za úplatu dle ocenění vypracovaného legislativním a právním odborem Mze ČR.\nDalším krokem Ing. Jiřiny Teclové byl návrat do svého rodiště v Ostravě – Krásném Poli. I přesto, že nadmořská výška 360 m nepatří mezi ideální pěstitelské oblasti, pokračovala i s dcerou Ing. Blankou Uheríkovou v šlechtitelské práci. Přikoupily pozemky a manžel Blanky Ing. Jindřich Uherík vyrobil 18 fóliovníků. Od té doby tuto krytou plochu neustále vylepšují a zdokonalují. Využívají k tomu nejnovější poznatky v oblasti konstrukcí, vytápění plynem s tunelovým rukávcem, dvojitou fólii se vzduchovou mezerou, vlhkostní a tepelná čidel, centrálně řízené závlahy, dávkování živin atd. Velkou pozornost v Libeře věnují i technickému zázemí (výpočetní a laboratorní technika) a také marketingu. A právě marketing a reklama jsou pro úspěšnost firmy velmi důležité. Proto jim věnují velkou pozornost. Pravidelně se účastní výstav, pořizují propagační materiály, letáky, organizují přednášky a velký důraz kladou i na vzhled obalů osiva. Druhá dcera Ing. Teclové, Ing. Silvie Janalíková, jako ekonom firmy, se věnuje mimo tuto činnost i drobným zahrádkářům a seznamuje je s hlavními zásadami úspěšného pěstování paprik.\nÚspěchy evropské úrovně\nVeškeré úsilí bylo završeno detailním zvládnutím šlechtitelské metody barevnosti paprik, díky čemu se šlechtitelky z Krásného Pole dostaly na jedno z čelních míst evropského šlechtění. Při vstupu do některého z foliových tunelů koncem sezóny máte pocit, že jste vstoupili do paprikové džungle. Nezvykle bujné rostliny jsou obtěžkány nádhernými plody nejrůznějších barev a tvarů. Avšak nejen barva a tvar, ale především současné zrání, co nejdelší uchování kvality, pomalé přezrávání, zvýšený obsah cenných látek, odolnost vůči chorobám a vynikající chuť jsou atributy, na které se zde zaměřují. Nové odrůdy jsou navíc velmi přizpůsobivé a vhodné k pěstování i v méně příznivých klimatických podmínkách. K vidění jsou papriky barvy fialové, červené, žluté, hnědé i oranžové. Ty mají samozřejmě nejrůznější tvary, tloušťky stěn a také chutě (jablečná, melounová, kaktusová atd.) Další zajímavou skupinou jsou tzv. kozí rohy – odrůdy s tvarem plodu dlouze trojúhelníkovitého. Jeho délka je až 30 cm, má středně silné stěny, sladkou chuť a širokou škálu barev. Patří sem ‘Saturn‘, ‘Orfeus‘, ‘Mars‘, ‘Julus‘. Do skupiny beraních rohů patří odrůda ‘Italos‘, ‘Pluto‘. Jsou tenké a dlouhé, určené ke konzervaci. Zástupcem skupiny tzv. rajčatového typu jsou odrůdy ‘Slávka‘ a ‘Ludmila‘. Mají téměř kulatý tvar, vynikají velmi výraznou sladkou chutí a při tloušťce stěny 10 a více mm se staly hitem.\n„Jsme přesvědčeni a chceme to i dokázat, že kolébkou šlechtění je naše republika. Radikálně jsme změnili pěstební technologii viz.doporučení pro pěstování agroperlit, černá textilie, vyvazování do řad. Naše odrůdy jsou velmi ranné, vysoce výnosné hybridy s délkou vegetační doby od výsevu do technické zralosti asi 110 až 120 dní,“ říká Ing. Jiřina Teclová.\nBohatá kolekce paprik vystavená ve skleníku na mezinárodním agrosalonu Země živitelka zaujala pozornost nejen mnoha návštěvníků, ale i odborné poroty, která udělila ocenění Zlatý klas odrůdě ‘Beate‘ F1 v roce 1994 a v roce 1999 celé kolekci hybridních paprik a v roce 2005 za kolekci barev zeleninových paprik.\nV současné době má Libera registrovaných 44 vlastních odrůd zeleninových paprik, vyšlechtěných speciálně pro tuzemské podmínky a 12 novošlechtění je v registračních zkouškách ÚKZÚZ. Velký důraz je kladen na kvalitu prodávaných osiv – veškerá produkce je podrobována přísné kontrole ve spolupráci s ÚKZÚZ Praha. U klasických odrůd je osivo množeno v zahraničí neboť vyšší sluneční svit dociluje jeho nepoměrně vyšší kvalitu než je možné dosáhnout v naších podmínkách.\nZahradníci jsou pro Liberu speciální zákazníci. Snaží se jim nabídnout osiva kvalitně zabalena a v množství požadovaném zákazníkem. Volně vážená osiva jsou dodávána při odběru větším než 1g semen od dané odrůdy. Jeden gram osiva paprik obsahuje 100 – 120 ks semen (záleží na odrůdě). Víceletá garance na klíčivost osiva je zaručena balením v kvalitním hliníkovém obalu. Klíčivost většiny odrůd byla ověřena ÚKZÚZ Praha a pohybuje se od 85% do 98%.\nZahradníci bezesporu ocení velmi výhodnou cenu volně váženého osiva. Podrobný popis nabízených odrůd, včetně atraktivních novinek, techniky pěstování i ochraně rostlin včetně vyjmenování doporučených ochranných prostředků je uvedený také na webových stránkách společnosti www.paprikylibera.cz


Je strojvedoucí jediným viníkem nehody? | VLAKY.NET\nJe strojvedoucí jediným viníkem nehody?\n12.6.2008 10:30 Milan Vojtek\nNedělní boční střet dvou odjíždějících vlaků v Brně (560 versus 263) zřejmě zavinil lidský faktor, nehoda je podle strojvedoucích ale také důsledkem rušení funkcí. V Brně totiž přibližně před rokem přestali výpravčí dávat vlakům rozkaz k odjezdu.\nTeď strojvedoucí jezdí podle návěstidel. V neděli vlaky odjížděly z páté a šesté koleje hlavního brněnského nádraží a zatímco u prvních čtyř kolejí uzlu má každá vlastní návěstidlo, pátá a šestá je má společné, doplněné ovšem u obou kolejí ještě cestovým. (Ovšem v mnoha případech vzhledem k délce souprav je stejně “cesťák” pro strojvedoucí k ničemu, protože stojí až za ním) O tom, z které koleje smí odjet vlak, dále rozhoduje číslice indikátoru návěstidla. “Podle mě se to stalo tak, že na páté koleji byl osobní vlak do Tišnova a na šesté pantografická souprava do Letovic. Osobní do Tišnova jel pozdě a pět minut po pravidelném odjezdu, tedy přesně na pravidelný odjezd pantografu, se rozsvítilo zelené světlo pro odjezd do Tišnova. Strojvedoucí vlaku do Letovic na šesté koleji viděl volno na odjezdu a udělal osudovou chybu. Nezkontroloval indikátor, stačila mu zelená na návěstidla a fakt, že je čas jeho pravidelného odjezdu. Dal se do pohybu a narazil do vlaku do Tišnova,” uvedl jeden ze strojvedoucích. Chybu kolegy nepopírá, pokud skutečně přesně tak vypadala nehodová situace, je strojvedoucí pantografu viníkem. “Kdyby byla zachovali výpravu vlaku výpravčím, nehoda by se jistě nestala. Výpravčí by najednou dva vlaky v jednom směru nepustil,” dodal.\nDopravní náměstek uzlové stanice Brno Adolf Chalupník nesouhlasí. Je spousta nádraží, kde vlaky jezdí bez asistence výpravčích, fungují tak ve francouzském Lyonu a na spoustě míst v Evropě. “Indikátor s číslem koleje je tak velký, že pokud nemá strojvedoucí osm dioptrií, nemohl jej nevidět. A pokud jej neviděl nemá co dělat na lokomotivě. Svádět to na absenci výpravčích, řídících jízdy vlaků, je špatné,” řekl Chalupník. “Brno je ukázkový příklad nádraží, kde je úspora výpravčích jednoznačným krokem proti bezpečnosti provozu. Stanice je v dvojnásobném oblouku, ve tvaru S se špatnou viditelností a některá návěstidla lze vidět až z vzdálenosti třicet metrů. Autor myšlenky na zrušení výpravčích, která nepřímo umožnila vznik této situace, je z obliga, on nic neprojel, to strojvedoucí. Ale jaké jsou podmínky pro bezpečnost jízdy vlaků, nikdo neřeší,” zlobí se strojvedoucí. Dodal, že podobná situace jako v neděli, se v Brně již jednou stala, ale bez následků.\n“Máme zjištěno, jak se nehoda stala, ale na konkrétní závěr šetření je ještě brzy,” řekl náměstek generálního inspektora Drážní inspekce Jan Kučera. Odmítl komentovat, zda by se nehoda v případě rozhodování o odjezdu přímo výpravčím stala, nebo ne. “Až bude šetření nehody uzavřeno, budeme teprve rozhodovat, jestli k němu dáme nějaké doporučení na nápravu situace.\nI když se o tom tedy oficiálně nemluví, neoficiálně se většina lidí shoduje, že usilovné rušení výpravčích není zrovna tím nejlepším řešením, zvláště v případě natolik nepřehledných nádraží, jako je Brno. Paradoxem je, že zrovna v Brně výpravčí slouží dál. Někdo musí strojvedoucím předat potřebné rozkazy. Jen už ale výpravčí nechodí vypravovat vlaky. Takže o úspoře pracovních sil se ve spojení s ukončením výpravy vlaků v Brně nedá moc mluvit.\nPoužité foto: © PRÁVO – Jan Chmelíček


Stránek: 916 / Inzerátů: 9154\nAhojky, přijď se za mnou pomazlit nebo mi to tvrdě udělat. Jsem tu úplně nová. Čekám v pelíšku v Mikulově. Miluji ten pocit, když můžu rozevřít stehna a cítit, jak mi vnikáš mezi nohy. Jak ti držím a pomalu do mě kloužeš. Krásně se ti otevřu. Jen si to představím, už js ... více\nTelefon:773 977 118 ID inzerátu:64547\nTelefon:722000708 ID inzerátu:675885\nAhoj, jsem veselá, drobná zrzka jménem Sindy 27/160/50. Chceš si trochu oddechnout od každodenních povinností a zpříjemnit si den? Přijď se za mnou pomazlit do mého soukromí. Nabízím kromě klasiky orálek, er. masáž a vše příjemné co se nám dvoum bude líbit. Vše pouze s ... více\nTelefon:605850727 ID inzerátu:151357\nAhoj, zvu tě do svého útulného bytečku v naprostém soukromí na Vinohradech, žádný privát. Nabízím ti příjemné odreagování a pomazlení s orálkem. 39 let, 80 kg, 3 prsa. Těším se na tvé zavolání.\nTelefon:704206282 ID inzerátu:66954\nAhojky všem, jsem opravdu taková jak ná fotkách, udělám všechno aby jste odcházeli spokojeni a znovu se ke mne vracely. Čekám na zavolání...MOST\nTelefon:773254651 ID inzerátu:12405\nJmenují se Diana, je mi 36 let. Přijela jsem abych strávila příjemný relax s vámi. Mám pozitivní energie a vášeň. Chvíle strávené se mnou jsou nezapomenutelné. Budú se těšit na Vaši návštěvu...MOST\nTelefon:776542774 ID inzerátu:41995


Rekonstrukce fasád | NejlepšíPoptávka.cz\nProč rekonstrukce fasád od nás?\nPoptat rekonstrukci fasád\nKde potřebujete rekonstrukci fasád?\nOslovíme vhodné dodavatele rekonstrukcí fasád\nFasáda je vizitkou každého domu a významným estetickým prvkem. Vzhled napoví mnoho o funkci domu i vkusu jeho majitele. Kvalitně a odborně provedená rekonstrukce fasády zlepší jak vzhled, tak i užitné vlastnosti. Venkovní vlivy totiž působí na každou fasádu a ovlivňují její životnost. Po čase je třeba ji obnovit, aby si dům zachovat stále pěkný vzhled.\nNavíc opravená fasáda lépe odolává rozmarům počasí, uspoří náklady za vytápění a dovede bránit prostupu hluku zvenčí. Rekonstrukce fasád často probíhá spolu se zateplením objektu. Tepelné ztráty obvodovou zdí lze tímto způsobem snížit více než o polovinu. Výsledný vzhled je ale také velmi důležitý. Moderní technologie umožňují proměnit i ten nejobyčejnější dům v atraktivní stavbu se zajímavým designem. Základem je správná volba kvalitní omítky a jejího odstínu.\nDnes je omítek na výběr opravdu mnoho, existují v různých hrubostech a strukturách. Mezi základní typy patří omítky štukové, zrnité nebo rýhované. Navíc lze jednotlivé druhy kombinovat a je dobré vyhrát si jak se strukturou, tak i s barvami a celkovým uspořádáním. Rozmanité variace dodají originální vzhled každému domu. Vzhled budovy zkrášlí také úprava ostění. Vytvořit lze zajímavé detaily kolem oken, úpravy mohou také vést ke zvýšení průniku světla do interiéru.\nOblíbeným řešením je barevně a strukturně odlišené ostění, prostorové ostění nebo úkos stěny. Přizpůsobit je potřeba i parapety. Vzhled domu ozvláštní vystřídání tloušťky izolantu nebo použití okrasných profilů. Pomocí fasádních profilů, zahrnujících konzole, římsy, bosáže nebo nýty lze historicky dekorovat fasádu u nových i starších staveb. Fasáda se může doplnit fasádními obklady pro inovativní vzhled. Ty se vyrábějí z kamene, cihlových pásek, dřeva, plastu nebo různých imitací.


Aquapark Olomouc – areál pro aktivní odpočinek i relaxaci - Hardyn.cz\nÚvod Cestování Aquapark Olomouc – areál pro aktivní odpočinek i relaxaci\nNávštěvníci olomouckého aquaparku si mohou užít jak vodních radovánek, tak příjemného odpočinku. Jakých atrakcí a služeb zde lze využít? Jaké jsou ceny vstupného a otevírací doba Aquaparku Olomouc?\nAquapark Olomouc se nachází v Kafkově ulici, v blízkosti obchodního centra a zábavního parku HANÁ. Pro ty, kteří milují adrenalin, jsou tu k dispozici nejrůznější vodní atrakce. Návštěvníci toužící po odpočinku zase ocení relaxační zónu s wellness službami a saunou. Dovádění ve vodě v aquaparcích může být například jednodušší a levnější alternativou dovolené u moře.\nTip: Návštěvníci Olomouce mohou zavítat také do olomouckého kina CineStar a užít si výhod věrnostního programu CineStar Club.\nVodní atrakce i prostor pro relaxaci\nAreál aquaparku je rozdělen do tří částí – vnitřní areál, letní aquapark a relaxační wellness zónu. Na své si tedy přijdou jak milovníci vodních atrakcí, tak příznivci uvolňujících aktivit, jako je sauna, masáže a další wellness služby.\nVe vnitřním areálu se kromě dvou bazénů (rekreačního a masážního) nachází také atrakce jako divoký proud, masážní lavice nebo whirpooly s vodou o teplotě 36 °C. Mladší ročníky si pak zamilují potrubní tobogán, který je možné sjíždět na pneumatikách i bez nich, turbo skluzavku s trychtýřem a mnoho dalšího.\nLetní aquapark mimo jiné nabízí venkovní bazén s třemi plaveckými dráhami, vodní stěnou, skluzavkou a tobogánem. Pro nejmenší plavce je tu k dispozici dětský bazén s atrakcemi jako vodopád, vodní chrlič nebo vodní trysky. A pokud je plavání omrzí, jistě ocení venkovní hřiště s horolezeckou stěnou a lanovou pyramidou.\nWellness zóna je tu pak pro ty, kteří dávají přednost relaxaci. Součástí relaxační zóny areálu Aquapark Olomouc je sauna, horizontální solarium a několik druhů masáží. Návštěvníci mají na výběr z klasické regenerační a relaxační masáže, čokoládové nebo havajské masáže LOMI LOMI. Využít lze také reflexologii plosky nohou. Příjemné chvíle strávené odpočinkem zlepší náladu a zbaví úzkostí.\nDíky mnoha nabízeným službám si pobyt v Aquaparku Olomouc užijí jak děti, tak dospělí. Mezi další aquaparky, které určitě stojí za návštěvu, patří například Aquapalace Čestlice nebo Aquapark Uherské Hradiště.\nPro návštěvníky aquaparku jsou k dispozici čtyři restaurační zařízení – samoobslužná restaurace, bistro, bar a letní restaurace.\nSamoobslužná restaurace je otevřená celý den a nabízí teplá jídla, velký výběr salátů, kávu a dezerty. Aktuální nabídku poledního menu Aquapark Olomouc zveřejňuje na svých webových stránkách.\nBistro poskytuje lehčí občerstvení, jako jsou toasty, bagety, párky v rohlíku atd.\nBar ocení především milovníci čerstvých ovocných a zeleninových šťáv. Je zde ale možné zakoupit také alkoholické i nealkoholické nápoje, kávu a zmrzlinu.\nLetní restaurace je otevřená pouze v letních měsících. Návštěvníci si zde vychutnají teplá jídla, lehčí pokrmy, zmrzlinu, točené pivo atd.\nNávštěvníci letního aquaparku si mohou zaplavat ve třech plaveckých dráhách.\nAquapark Olomouc – ceník\nNávštěvníci Aquaparku Olomouc si při vstupu zakoupí permanentku v podobě elektronického čipu. Tím si založí svůj virtuální účet, na který mohou vložit peníze a využívat služeb celého areálu se slevou. Celková cena této služby je 500 Kč a zahrnuje čip v hodnotě 200 Kč, částka 300 Kč je pak minimální cena nabití. Každé další nabití je za minimální částku 100 Kč.\nKredit na virtuálním účtu je možné použít pro placení za pobyt a služby v Aquapark Olomouc – saunu, wellness služby a občerstvení.\nCeník areálu Aquapark Olomouc. Vstupné je aktuální k listopadu 2018.\nVnitřní areál 90 min. 180 min. +15 min. od 18:30 Celodenní\nStudenti do 26 let, senioři od 60 let, ZTP, ZTP/P (doprovod zdarma) 140 Kč 230 Kč 15 Kč 110 Kč 360 Kč\nDěti od 7 do 15 let 120 Kč 170 Kč 15 Kč 80 Kč 290 Kč\nDěti od 4 do 6 let 70 Kč 100 Kč 10 Kč 50 Kč 190 Kč\nKombinované vstupné – 2 dospělí a 1-3 děti do 15 let 470 Kč 690 Kč 10 Kč/os. 290 Kč 890 Kč\nDěti do 4 let zdarma zdarma zdarma zdarma zdarma\nVstupné pro každého návštěvníka zahrnuje 15 minut na převlečení zdarma. V letních měsících je zahrnuto i vstupné na venkovní areál.\nVnitřní areál – abonenti (pravidelní návštěvníci) 90 min. + 1 min. Max. Kč/den\nStudenti do 26 let, senioři od 60 let, ZTP, ZTP/P (doprovod zdarma) 112 Kč 1 Kč 324 Kč\nDěti od 7 do 15 let 96 Kč 0,5 Kč 261 Kč\nDěti od 4 do 6 let 56 Kč 0 Kč 56 Kč\nPravidelní návštěvníci neboli abonenti Aquaparku Olomouc na vstupném výrazně ušetří.\nLetní aquapark Celodenní Od 14:00\nZákladní vstupné 170 Kč 120 Kč\nStudenti do 26 let, senioři od 60 let, ZTP, ZTP/P (doprovod zdarma) 140 Kč 110 Kč\nDěti od 7 do 15 let 120 Kč 90 Kč\nDěti od 4 do 6 let 90 Kč 70 Kč\nKombinované vstupné – 2 dospělí a 1-3 děti do 15 let 390 Kč 300 Kč\nLetní aquapark (venkovní část areálu) je otevřen pouze v letních měsících. Při plánování návštěvy letního aquaparku se rozhodně vyplatí sledovat předpověď počasí.\nSauna 120 min. 180 min. +15 min.\nZákladní vstupné 270 Kč 330 Kč 20 Kč\nStudenti do 26 let, senioři od 60 let, ZTP, ZTP/P (doprovod zdarma) 250 Kč 330 Kč 15 Kč\nDěti od 7 do 15 let 170 Kč 210 Kč 15 Kč\nAbonenti mají 20% slevu na vstupné. Návštěvníkům jsou případně k dispozici osušky nebo prostěradla k zapůjčení za poplatek 25 Kč.\nSolarium ULTRASUN Q15 HP TURBO 12 Kč\nAbonenti mají 20% slevu. Vstupné pro návštěvníky solaria zahrnuje navíc 15 minut na převlečení.\nPři využití relaxační zóny je třeba počítat se zálohou na čip 100 Kč.\nAquapark Olomouc – otevírací doba\nOtevírací doba Aquaparku Olomouc je příznivá i pro ty, kteří si vodních radovánek chtějí užít po pracovní době. Návštěvě aquaparku s rodinou tak nic nebrání ani ve všední dny. Stejně tak je až do večerních hodin možné relaxovat ve wellness zóně.\nOtevírací doba areálu Aquapark Olomouc – sauna a vnitřní areál:\nÚterý – pátek 10:00 – 20:00\nSobota – neděle / svátky 9:00 – 20:00\nPondělí (jen pro ženy) 15:00 – 21:00\nSobota – neděle / svátky 10:00 – 21:00\nOtevírací doba je platná k listopadu 2018.\nSoučástí areálu je také dětský koutek Akvárko, ve kterém jsou pro děti připraveny nejrůznější hračky i hry. Dětský koutek je z velké části tvořen konstrukcí s tobogánem a kuličkami, prolézačkami, interaktivními tabulemi a spoustou dalších atrakcí. Děti se tu skvěle zabaví a jejich rodiče se mezitím mohou věnovat, čemu potřebují.\nDěti mohou Akvárko navštívit pouze za doprovodu rodičů nebo osoby starší 18 let.


Helmy a chrániče - strana 2 - Hyperinzerce.cz\nHelmy a chrániče - strana 2\nFreestyle skateboardová dívčí dětská helma přilba 55 -58cm.\nFreestyle skateboardová dívčí dětská helma S/M cyklistická přilba vel. 55-58m, málo jetá, bezvadný stav, označení modelu: Play 3 Pink, délkově nastavitelný popruh na přezku, váha 390g, homologace EN1078, barva růžová.\nJuniorská helma na kolo ( cyklistická přilba ) vel S/M 50-57\nHelma na kolo S/M cyklistická přilba vel. S/M (50-57cm) Bell, bezvadný stav, málo jetá, velikost nastavitelná kolečkem s aretací, odnímatelný kšilt, délkově nastavitelný popruh na přezku, váha 275g. Popis výrobce: Juniorský model Cognito FS s vysoce odolnou In-mold skořepinou zaručí maximálním způsobem bezpečnou jízdu na kole všem malým cyklistům. Kvalitní systém odvětrání a snadný způsob upínání ErgoDial zvyšují pohodlí a příjemný pocit z jízdy. Nová stojí 699Kč až 999Kč, prodám za 290Kč.\nDětská cyklistická helma S/M přilba na kolo Alpina 51-56cm.\nChrániče Oxelo XS\nSnadné nastavení velikosti díky pružným suchým zipům. 6-10 let. Do 50kg. Možnost osobního předání v Ostravě.\nKolečkové trekové brusle Rookie Retro s helmou SFR\nProdám téměř neježděné trekové kolečkové brusle Rookie Retro velikosti 39,5 (vel.6) společně s nenošenou helmou SFR Essentials Helmet velikosti S-M (53-56cm). Kolečka bruslí mají tvrdost 80a, ložiska jsou ABEC7.\nBrusle jsou k vidění v Plzni.\nHelma Marker Tracer\nHelma značky Marker.Vhodná na lyžování, bruslení.Velikost S/obvod hlavy 54cm.\nRukavice H&M vel.98/104\nrukavice z větruvzdorného funkčního materiálu, který odpuzuje vodu. Mají zesílenou dlaňovou část a reflexními prvky. Pružný lem kolem zápěstí s nastavitelným páskem na stáhnutí suchým zipem. Nahoře mají měkký vnitřní žebrovaný náplet. Díky plastové karabince se rukavice dají spojit. Podšívka z materiálu Thinsulate.Úplně nové s cedulkami.Původní cena 349,-.\nlyžařská helma Paul Frank\nvelikost 11-14 let\nKTM , Helma na kolo\nNabízím k prodeji zánovní helmu na kolo Značka KTM, velikost 54-58\nMobil : 722 722 013\nMobil : 602 267 280\nProdám úplně novou helmu značky SFR v hot pink barvě a velikosti L/XL (obvod hlavy 57-59cm). Jendou vyzkoušená. Díky odnímatelným polštářkům uvnitř helmy, lze velikost upravovat. Jednoduchý řemínek a snadné zapínání. Zakoupena za 690,-. Osobní koupě Jihlava, Velké Meziříčí, jinak poštou.\ndívčí přilba na kolo, velikost M\ndívčí přilba na kolo, velikost M, v dobrém stavu\nhelma na kolo M chlapecká\nchlapecká přilba na kolo, velikost M, nepoškozené, cena 150,- Kč,\nChrániče Rio Roller set\nProdám sadu dámských chráničů - vhodná pro většinu akčních sportů, zahrnující skateboardig, longboarding, koloběku či aggressive styl jízdy na trekových či aggressive bruslích, vhodné do skateparků a do rampy. Sada obsahuje kolenní, loketní a zápěstní chrániče. Velká a pevná plocha chrániče poskytuje vysokou ochranu při pádu. Dvojité široké řemeny pro bezpečné uchycení kolem loktu a měkká podšívka pro extra pohodlí.\n1x vyzkoušené, bez technických a kosmetických závad, velikost M, nově zakoupené za 750,-. Osobní předání v Jihlavě nebo Velkém Meziříčí, jinak pošta.\nDětská helma cyklistická, na kolečkové brusle, přilba\nHelma Scorpion EXO velikost M\nProdám velmi málo nošenou helmu Scorpion EXO velikost M. Má odvětrání na vrchu, sklopný štít proti slunci, dofouknutelný límec, takže perfektně sedí na hlavě. K ní je ochranný originál pytlík i krabice.\nObvod hlavy cca 57-58 cm\nPůvodní cena 2800 Kč\nPošta 100 Kč\nNepoužité chrániče na kolo nebo kolečkové brusle, dospělé, vel. M\nhelma kratasy rukavice\nprodám helmu O'neal pocátečni cena 3500kč,kratasy fox poc.cana 2900kc,rukavice force poc.cena 900kc,helma S 55-57cm,kratasy M/L


Má smysl pořádat u nás prezidentskou kampaň? | Reflex.cz\nMá smysl pořádat u nás prezidentskou kampaň?\nRX online 14. ledna 2008 • 21:27\nPořádání prezidentské kampaně není v našich krajích vzhledem k ústavně-politickým podmínkám obvyklé. Přesto jeden z kandidátů, Jan Švejnar, zvolil tento v Americe tradiční způsob, objíždí republiku a snaží se získat podporu volitelů i veřejnosti. Václav Klaus se drží zvyklostí a vyjednává především se zákonodárci. Reakce jsou rozporuplné...\nPořádání prezidentské kampaně není v našich krajích vzhledem k ústavně-politickým podmínkám obvyklé. Přesto jeden z kandidátů, Jan Švejnar, zvolil tento v Americe tradiční způsob, objíždí republiku a snaží se získat podporu volitelů i veřejnosti. Václav Klaus se drží zvyklostí a vyjednává především se zákonodárci.\nReakce jsou rozporuplné - podle někoho by se předvolební aktivita měla zaměřit pouze na ty, kteří budou opravdu hlavu státu volit, tedy na poslance a senátory, druhý názor říká, že prezident je prezidentem všech, a máme proto nárok znát jeho názory. Co si mylíte vy?


ZEL(e)NÉ LISTY - Werbář - sukulenty - Adromischus cristatus\nÚvod » Werbář - sukulenty » Adromischus cristatus\nAdromischus cristatus (Haworth) Lemaire a jeho variety clavifolius, schonlandii a zeyheri\n2. A.cristatus v.clavifolius\n3. A.cristatus v.zeyheri\nO jednom druhu rodu Adromischus jsem už jednou psala, takže asi není nutné připomínat, že tyto jihoafrické rostliny patří do čeledi Crassulaceae. Všechny variety A.cristatus rostou hlavně v provincii Východní Kapsko, každá z variet na omezeném, poměrně malém území.\nA.cristatus patří do skupiny Longipedunculati (přibližně přeloženo: dlouzestopkaté), kde najdete i A.marianiae, A.cooperi, A.leucophyllus, A.subviridis.\nPokud dosud v určování druhů tohoto rodu tápete, usnadním vám práci, A.cristatus kromě svojí variety zeyheri má jeden naprosto očividný poznávací znak: množství rezavě hnědých vzdušných kořenů po celé délce stonku. Základní druh má široce lopatkovité střednězelené sukulentní listy, na bázi hodně zúžené a na konci se zvlněnou hranou. Existuje jedna forma základního druhu, která má listy stejné tvarově, ne však barvou povrchu – ta je stříbřitě šedá, jakoby šupinatá. Květenství bývá 15 – 25cm dlouhé, koruna květů je ve spodní části jablkově zelená a na koncích bílá s růžovými špičkami. Většina z vás asi dobře zná varietu A.cristatus s názvem clavifolius, která má listy oproti základnímu druhu mnohem užší. Listy další variety schonlandii jsou zase kyjovitě ztloustlé, zvlnění na koncích není příliš zřetelné, nebo úplně chybí. Barva povrchu listů může být různorodá, od základní trávovitě zelené, přes olivově zelenou až po svítivě zelenou a načervenalou krátkou hranou na konci. Posledně jmenovaná forma má dokonce papilózní povrch, což je vidět v podrobném detailu. Forma s olivově zeleným zabarvením může mít i tmavě červenou kresbu. Nakonec jsem si nechala varietu zeyheri. Tu jedinou nevlastním, takže popíšu jen obrázek z knížky o tomto rodu. Listy jsou světle zelené, lopatkovitě rozšířené, s výraznou, ostrou, zvlněnou hranou na vnějším konci. Stonek je lysý, zůstávají na něm zřetelné stopy po starých uschlých listech.\nPěstování tohoto druhu není příliš náročné, A.cristatus je spokojený s jakýmkoliv propustným substrátem a sebemenší nádobou, v které vydrží dlouhou dobu. Přirůstá velmi pomalu, pokud však koruna z masitých listů dosáhne větších rozměrů, může se malý květináček různě kácet a nezbyde, než rostlinu buď přesadit, nebo nařízkovat na krátké stonkové řízky, nebo klidně i jednotlivé listy. Teď, když různé druhy rodu Adromischus kvetou jeden za druhým, všimla jsem si, že nektar v květech i na jejich bázi šíleně láká včely, dokážou poctivě oblétávat dokola jeden květ za druhým a pořád mají co „sosat“. Šťáva musí pro ně představovat neskutečnou lahůdku. Lahůdkou pro mě je pak i pestrá kolekce jednotlivých variet atraktivního druhu Adromischus cristatus z různých lokalit, poskládaných blízko u sebe. R.\nDescription and experiences with growing of Adromischus cristatus and its varietes clavifolius, schonlandii and zeyheri.\n1. A.cristatus v.schonlandii\n2. A.cristatus v.schonlandii, Gomtas Motol - šupinatá forma (scaly form)\n3. A.cristatus v.schonlandii, Adolfskraal - světlezelená forma (light green form)\nTak jsem se taky dočkala a díky nadšenému pěstiteli rostlin rodu Adromischus J.Skálovi mám už i poslední poddruh A.cristatus ssp.zeyheri. Pokud by vás zajímalo, jak vypadá, prohlédněte si ho na fotografii. Kdo by to byl do něj řekl, že je to A.cristatus? Žádné hnědé vzdušné kořeny na stonku, jen ty mírně zvlněné okraje listů…Přesto je to tak, nuže, zde ho máte.\n(siska41, 31. 8. 2007 20:49)\ntak to mozem potvrdit,ze adra kvitnu ako blaznive a ich nektar skutocne laka hlavne osy....aspon u mna na balkone...od Boga som ziskala takmer vsetky druhy adrov\ncristatov a nekonecne sa z nich tesim,pretoze su nadherne...len netusim,ako to dopadne v zime...chystam viacero variantov prezimovania,snad to vsetko dopadne dobre a v lete sa budem zase tesit zo svojich milacikov...zelam vela krasnych dni...Katka... :o))))