Zpráva o údajn ch poprav ích plynov ch komorách v polské Osv timi, Birkenau a Majdanku, vypracovaná odborníkem na plynové komory. - PDF\nZpráva o údajn ch poprav ích plynov ch komorách v polské Osv timi, Birkenau a Majdanku, vypracovaná odborníkem na plynové komory.\nDownload "Zpráva o údajn ch poprav ích plynov ch komorách v polské Osv timi, Birkenau a Majdanku, vypracovaná odborníkem na plynové komory."\n1 LEUCHTEROVA ZPRÁVA KONEC MÝTU Zpráva o údajn ch poprav ích plynov ch komorách v polské Osv timi, Birkenau a Majdanku, vypracovaná odborníkem na plynové komory. Obsah 1. Poznámka vydavatele 2. P edmluva 3. Úvod 4. Ú el zprávy 5. Pozadí v zkumu 6. Rozsah 7. P ehled a nálezy 8. Metodika 9. Pou ití HCN a Cyklonu B jako plynného prost edku 10. Návrhové po adavky pro dezinsek ní za ízení 11. Návrhové po adavky pro poprav í plynové komory 12. Poprav í plynové komory ve Spojen ch státech od roku 1920 dodnes 13. Toxické ú inky HCN 14. Stru ná historie údajn ch n meck ch poprav ích plynov ch komor 15. Konstrukce údajn ch poprav ích plynov ch komor 16. Krematoria 17. Oficiální údaje o HCN, slo kách kyanidu a krematoriích 18. Osv tim, krematorium I 19. Birkenau krematoria II, III, IV a V 20. Majdanek 21. Statistiky 22. Záv r 23. Bibliografie 24. Dodatek 1 (Souhrn dat potvrzen ch rozborem Alpha analytick ch laborato í v Ashlandu, Massachusetts) 25. Dodatek 2 (Rozbor vzork cihel a malty odebran ch v Osv timi a Birkenau celkové mno ství kyanidu) 26. Dodatek 3 (P EKLAD DOKUMENTU. NI-9912) 27. Dodatek 4 (Mapy Osv timi, Birkenau a Majdanku) 28. Dodatek 5 (Místa odb ru vzork ) 29. Dodatek 6 (Dopis Freda A. Leuchtera Ernstu Zündelovi ohledn st e ních otvor na jeho nákresech krematorií II a III v Birkenau) 30. Dodatek 7 (Dopis Billa Armontrounta (státní v znice v Missouri) Zündelov advokátce Barba e Kulazske doporu ující Freda A. Leuchtera jako odborného sv dka ohledn plynov ch komor) 31. Dodatek 8 (Dopis Freda A. Leuchtera do Alpha analytick ch laborato í ohledn vzork z Osv timi, Birkenau a Majdanku) 32. Dodatek 9 (Certifikát chemické anal zy Alpha analytick ch laborato í) 33. Dodatek 10 (Údaje soud pro vále né zlo iny p edlo ené p ed mezinárodním vále n m soudem v Norimberku) Poznámka vydavatele V historii se stalo jen n kolikrát, e jedin dokument m l sílu ot ást takov m d jinn m m tem a legendou, jako je idovsk holocaust, v jeho rámci se tvrdí, e N mci b hem druhé sv tové války zabili zplynováním v polsk ch koncentra ních táborech miliony id. Jedním z t ch vzácn ch a drahocenn ch dokument je Leuchterova zpráva. Byla napsaná Fredem A. Leuchterem, americk m poradcem pro návrh, konstrukci a údr bu plynov ch komor. Zpráva p edkládá tená m postup a v sledky v zkumu na t ch místech v Polsku, kde m lo údajn plynování probíhat. Leuchterovy záv ry po prozkoumání t chto míst a po provedení anal zy vzork k tomu oprávn nou a kompetentní laborato í byly jednozna né: údajné plynové komory nemohly b t v minulosti ani sou asnosti pou ívány jako poprav í plynové komory. David Irving, v znamn britsk historik, nazval Leuchterovu zprávu rozbíjejícím dokumentem, kter dodal váhu jeho p esv d ení, e ve kerá mytologie o holocaustu dnes m e b t zpochybn na. Je to dokument, kter holocaustoví historici mohou ignorovat jen za cenu po ramocení jejich reputace objektivních v dc. Od doby zve ejn ní Leuchterovy zprávy nem e b t dále podporováno tvrzení, e se N mci dopustili proti id m genocidy pou íváním plynov ch komor jako vra edn ch nástroj. Pro vydavatele je ctí, e vám m e p edstavit Leuchterovu zprávu. Předmluva Fred A. Leuchter je 45 let in en r ijící v Bostonu ve stát Massachusetts. Specializuje se na návrhy poprav ích za ízení Page 1 sur 33\n2 pou ívan ch ve v znicích v cel ch Spojen ch státech. Jedním z jeho nejv t ích projekt byl návrh plynové komory v missourské státní v znici v Jefferson City. V lednu 1988 jsem v kanadském Torontu pomáhal p i obhajob pana Ernsta Zündela, Kana ana pocházejícího z N mecka, kter byl souzen za í ení nepravdiv ch zpráv, eho se m l dopustit vydáním publikace Did Six Million really Die? (Zem elo skute n est milion?) bro ury, která odmítala p evládající názor, e nacisti zabili b hem druhé sv tové války est milion id, a to p evá n v plynov ch komorách za pou ití kyanovodíkového plynu (Cyklon B). Ernst Zündel byl za toté souzen u v roce Proces trval sedm t dn a skon il odsouzením na 15 m síc v zení nepodmín n. V lednu 1987 ontarijsk odvolací soud rozsudek kv li vá n m procesním chybám vrátil a na ídil nov proces. Tento za al 18. ledna 1988 a v dob, kdy toto pí u, stále probíhá. Moje první rozhovory s Fredem Leuchterem prob hly 3. a 4. února Zaujalo m, jak nekomplikovan odpovídal na mé otázky a jak dokázal vysv tlit ka d problém t kající se procesu zplynování. Potvrdil mi zejména p irozená nebezpe í plynoucí z popravování kyanovodíkem. První popravy tímto plynem se za aly praktikovat v roce 1924 ve Spojen ch státech, ale i v sou asnosti stále v t ina tehdej ích potí í s konstrukcí plynov ch komor p etrvává, v etn problému úniku plynu. Poznal jsem, e Fred Leuchter má o holocaustu standardní p edstavy. Po mém návratu z Bostonu do Toronta jsem panu Ernstu Zündelovi oznámil své poznatky z diskuze s Fredem Leuchterem a pan Zündel se poté rozhodl po ádat ho o zhotovení odborné expertízy údajn ch plynov ch komor v Osv timi, Majdanku a Birkenau. Pan Leuchter tento úkol p í tí t den v Torontu p ijal. P edtím si prohlédl vále né letecké fotografie tábor, plány krematorií a údajn ch plynov ch komor, dokumenty o Cyklonu B a diapozitivy po ízené na t chto místech v 70. letech v carsk m v zkumníkem Ditliebem Feldererem. 25. února 1988 odlet l pan Leuchter do Polska. Spolu s ním let la jeho ena Carolyn, kresli Howard Miller, kameraman Jurgen Neumann a polsk p ekladatel Tijadar Rudolph. Vrátili se 3. kv tna. Po svém návratu napsal Fred Leuchter zprávu o 192 stranách v etn dodatk. Jeho záv ry byly jasné: existují jednozna né d kazy, e v Osv timi, Birkenau a Majdanku nikdy nebyly poprav í plynové komory a e údajné plynové komory na t chto místech nemohly b t v minulosti ani sou asnosti pou ívány nebo vá n zva ovány jako plynové poprav í komory. 21. a 22. dubna stanul jako sv dek p ed soudem v Torontu. Nejprve odpovídal na otázky kladené obhájcem pana Zündela, panem Douglasem H. Christiem, pak odpovídal Keltie Zubkovi a Barba e Kulazské. Pak pan Leuchter elil k í ovému v slechu prokurátora Johna Pearsona, kter byl b hem procesu podporován spolupracovníkem soudce a asto se radil s idovsk mi poradci sedícími p ímo za ním. V slech a k í ov v slech probíhal za p ítomnosti soudce a jedenácti len poroty. Atmosféra v soudní síni byla extrémn napjatá. Sed l jsem vedle mnoha revizionistick ch expert, v etn Dr. Williama Lindseye, kter p ed sv m odchodem do d chodu v roce 1985 d lal éfa chemického v zkumu v Dupont Corporation. V ichni v soudní síni, bez ohledu na jejich názory na tato témata p ed procesem, si byli v domi nyn j ího historického okam iku. M tus o plynov ch komorách kon il. Den p edtím editel státní v znice v Missouri, Bill Armontrout, podal sv dectví o postupech p i pou ívání plynov ch komor a jejich ú incích. Pozorní poslucha i pochopili, e pokud bylo takto obtí né popravit jednu osobu, tak údajné popravy stovek tisíc lidí v N mecku za pou ití Cyklonu B by znamenaly stejn problém, jako zm nit tverec na kruh. Fred Leuchter p edvolal jako sv dka Dr. Jamese Rotha Ph.D., editele Alpha Analytical Laboratories v Ashlandu, Massachusetts. Dr. Roth p edstavil v sledky rozboru vzork odebran ch ze zdí, podlah, strop a dal ích ástí údajn ch plynov ch komor v Osv timi a Birkenau. Tyto odhalily bu nulové nebo extrémn nízké hodnoty kyanidu. Jedinou v jimkou byl rozbor vzorku íslo 32, kter byl odebrán z dezinsek ní místnosti íslo 1 v Birkenau. Tyto v sledky byly graficky znázorn ny v dodatku I zprávy a ukázány porot na promíta ce. Rozdíly v mno ství kyanidu v dezinsek ní místnosti na jedné stran a v údajn ch plynov ch komorách na stran druhé byly nápadné a nep ehlédnutelné. Extrémn nízké hodnoty kyanidu nalezené v n kter ch krematoriích byly pravd podobn, podle mého názoru, poz statky dezinsekce t chto prostor v pr b hu války. Myslím, e jsem byl první, kdo poukázal na to, e v echny studie údajn ch n meck ch poprav ích plynov ch komor pou ívajících Cyklon B by m ly za ít studií americk ch poprav ích plynov ch komor. V roce 1977 jsem tedy s pomocí mého p ítele Eugena C. Bruggera, právníka z New Yorku, zam il své pátrání tímto sm rem. B hem tohoto v zkumu jsem získal informace ze esti americk ch v znic: San Quentin v Kalifornii; Jefferson City v Missouri; Santa Fe v Novém Mexiku; Raleigh v Severní Karolín ; Baltimore v Marylandu a Florence v Arizon. Tou dobou jsem usoudil, e pouze odborník na technologii americk ch plynov ch komor m e s kone nou platností ur it, jestli údajné n mecké plynové komory byly schopny fungovat zp sobem, jak je popisován v literatu e o holocaustu. B hem n kolika p í tích let se mé lánky o n meck ch plynov ch komorách v dy odvolávaly na americké plynové komory. Byly to lánky Osv timská fáma, nebo problém plynov ch komor (The Rumour of Auschwitz or the Gas Chamber Problem) publikovan 29. prosince 1978 ve francouzském deníku Le Monde a dlouh rozhovor publikovan v srpnu 1979 v italském asopise Storia Ilustrata. V zá í 1979 jsem nav tívil plynovou komoru v Baltimore (Maryland) a získal jsem tam osm fotografií komory a dal í dokumentaci. Potom jsem b hem setkání v New Yorku pod vedením Fritze Berga p edstavil podklady o plynov ch komorách podep ené archivem baltimorské v znice a probíral jsem jejich d sledky. V roce 1980 jsem v prvním ísle nov vydaného Journal of Historical Review publikoval lánek nazvan Mechanismus zplynování (The Mechanics of Gassing), ve kterém jsem popsal n které detaily ohledn pou ívání plynov ch komor ve Spojen ch státech. V tém e roce jsem publikoval ve Vérité Historique ou Vérité Politique? osm fotografií z baltimorské plynové komory. Moje video nazvané Problém plynov ch komor (The Gas Chamber Problem), nato ené v roce 1982, za alo Page 2 sur 33\n3 s anal zou americk ch plynov ch komor. V roce 1983 jsem pro Institute for Historical Review v Los Angeles p ipravil knihu o sporn ch bodech holocaustu, která protentokrát zahrnovala seznam otázek polo en ch dozorc m ve v znicích a jejich odpov di. Kniha v ak nikdy nevy la: 4. ervence 1984, na Den nezávislosti, byly archivy Institutu zni eny há i. Tento ohe do asn omezil finan ní ivotaschopnost Institutu a od mno ství projekt, v etn mé knihy, bylo upu t no. Holocaust se dlouho zdál b t jednozna nou zále itostí. Ale tenhle obr, jak ho ozna il Dr. Arthur Butz v The Hoax of the Twentieth Century (Podvod dvacátého století), je obrem stojícím na hlin n ch nohou. K nalezení d kaz sta í jednou zajít do osv timského koncentra ního tábora v Polsku. Slovy Dr. Wilhelma Stäglicha, tvrzení o vyhlazování stojí a padá s tvrzením, e Osv tim byla továrnou na smrt. A pro m je celá osv timská záhada soust ed ná na 65 tvere ních metrech údajné plynové komory v Osv timi a na 210 tvere ních metrech údajné plynové komory v Birkenau. T chto 275 tvere ních metr m lo b t prozkoumáno hned po válce, ale to se nikdy nestalo. Polsk vy et ovací ú edník, Jan Sehn, na ídil prozkoumání Osv timi, ale ne prozkoumání jejích údajn ch plynov ch komor. V zkum revizionist prokázal, e místa, na kter ch m ly b t popravy plynem provád ny, nemohla b t k t mto ú el m pou ívána. Ditlieb Felderer publikoval fotografie odhalující nedostate nou konstrukci v tracích otvor a dve í do plynov ch komor. Zárove prokázal, e na zdech nejsou ádné stopy po pruské mod i. Já sám jsem si v roce 1975 prohlédl v archivech Osv timského státního muzea (archivy, které jsou velmi dob e hlídány komunistick mi ú ady) plány t chto údajn ch plynov ch komor a byl jsem první, kdo je publikoval v r zn ch knihách a láncích. Tyto plány byly také zve ejn ny v prvním vydání Institutu for Historical Review v Los Angeles v roce 1979 za p ítomnosti pana Zündela. Ve skute nosti byly tyto údajné plynové komory márnice, neboli jak se dá z plán poznat Leichenhalle pro krematorium I (ta byla pozd ji zm n na na protileteck kryt) a Leichenkeller pro krematorium II. Nicmén k v deckému ov ení fakt, které jsme vytu ili a k potvrzení revizionistick ch v zkumn ch prací je nutn pohled odborníka na americké plynové komory. Zoufale jsem se sna il takové specialisty najít, ale up ímn e eno, m l jsem jen malou anci najít lov ka, kter by nebyl pouze specialistou na plynové komory, ale kter by byl i dost odvá n na to, aby takov v zkum provedl v komunistické zemi a publikoval ho, pokud mu v bec n kdy bude dovoleno revizionistické záv ry publikovat. Na t stí jsem se m lil. Fred Leuchter takov m specialistou byl. Odlet l do Polska, ud lal odbornou anal zu, napsal svou zprávu a sv d il p ed kanadsk m soudem ve prosp ch pana Zündela. Tím ti e vstoupil do historie. Fred Leuchter je skromn, ale rozhodn mu, kter se vyjad uje v cn. Byl by vynikajícím profesorem, proto e má skute n dar jednodu e lidem vysv tlit slo ité a spletité problémy. Kdy jsem se ho zeptal, jestli se neobává n jak ch nebezpe í z toho plynoucích, tak mi odpov d l: Fakta jsou fakta. Znám britsk historik David Irving v dubnu 1988 b hem jeho sv dectví v Torontu ekl, e to je rozbíjející dokument, kter by se m l stát základem pro v echny, kte í do budoucna cht jí psát o druhé sv tové válce. Bez Ernesta Zündela by nebylo skoro nic z toho, co te víme, myslitelné. On svému hledání historické pravdy ob toval v echno a dnes ije v t k ch ivotních podmínkách pod útlakem vlivn ch a siln ch nep átel. Tlak na jeho osobu je permanentní a projevuje se v nejneo ekávan j ích a nejodporn j ích formách. Jen e on je silná osobnost s velk m charismatem. Ví, jak analyzovat danou situaci, jak zhodnotit pom r sil a jak obrátit nep íze osudu ve svou v hodu. Po celém sv t zmobilizoval a p itáhl kompetentní osoby. Je hlubokomysln, génius kombinující oby ejn lidsk rozum s pochopením pro lidi a r zné situací. Ernst Zündel m e jít jednou op t do v zení pro svoje názory, nebo mu m e b t vyhro ováno deportací. To v echno se m e stát. V echno je mo né, kdy ijeme v dob intelektuální krize a zbo t ní historick ch dogmat takov ch rozm r. Revizionizmus je velké intelektuální dobrodru ství konce tohoto století. A se stane cokoliv, Ernst Zündel je v dy vít z. Je to pacifista, kter dosáhl t chto vít zství silou rozumu a p esv d ení. Robert Faurisson 23. duben 1988, Toronto P.S. Ernst Zündel byl 11. kv tna 1988 porotou uznán vinn m z v domého í ení l iv ch zpráv o holocaustu. Byl odsouzen k devíti m síc m v zení a propu t n na kauci po podepsání uml ujícího slibu, e nebude psát ani mluvit o holocaustu a do konce odvolacího ízení. Skon il tedy jako Galileo. P.P.S srpna 1992 nejvy í kanadsk soud zru il rozsudek nad Ernstem Zündelem a prohlásil zákon, na základ kterého byl dev t let vlá en v emi kanadsk mi soudy, za protiústavní. Kanada se i p esto odmítla Ernstu Zündelovi omluvit za útrapy a zamítla jeho oprávn nou ádost o kompenzaci soudních a jin ch v loh. Úvod V únoru tohoto roku (1988) m kontaktoval Dr. Robert Faurisson jménem pana Ernsta Zündela a po ádal m o zvá ení mo nosti oficiálního prozkoumání a zhodnocení krematorií a údajn ch poprav ích plynov ch komor pou ívan ch nacisty v Polsku a zaujmutí in en rského stanoviska k jejich pou itelnosti a ú innosti. Po setkání s panem Zündelem, jeho advokátem Douglasem H. Christiem a dal ími lidmi, kte í se projektu ú astnili, jsem svoje nálezy poskytnul jako d kazní materiál v p ípadu stát versus Ernst Zündel p ed soudním dvorem v Torontu. M j v zkum zahrnoval Osv tim, Birkenau a Majdanek (Lublin) a v echna jejich krematoria a údajné plynové komory. Tento úkol jsem p ijal a 25. února 1988, kdy jsem vedl v pravu do Polska. V této skupin jsem byl já, má ena Carolyn, kreslí Howard Miller, kameraman Jurgen Neumann a polsk p ekladatel Tijadar Rudolph. Vrátili jsme se 3. b ezna 1988 po prozkoumání v ech nezbytn ch za ízení v Osv timi, Birkenau a Majdanku. Mé nálezy a tato zpráva jsou v sledkem t chto zkoumání proveden ch v Polsku. Účel zprávy Page 3 sur 33\n4 Ú elem tohoto v zkumu a této zprávy bylo p edev ím zjistit, jestli údajné plynové komory a vybavení krematorií na t ech místech v Polsku, konkrétn v Osv timi, Birkenau a Majdanku, mohly b t pou ívány zp sobem, jak se jim p ipisuje v literatu e o holocaustu. Zpráva zahrnuje v zkum a prohlídku jejich vybavení, design t chto vybavení a popis postup p i manipulaci s t mito vybaveními s p ihlédnutím k udávan m mno stvím pot ebného plynu, as zapo ítan ch do t chto proces ( as na popravu a vyv trání), skute nou velikost komor v porovnání s údaji spojenc a postupy a asy zahrnuté do obsluhy krema ních jednotek s cílem ur it v rohodnost a spolehlivost neov en ch zpráv o jejich innosti. Ú elem této zprávy nebylo ur ovat po ty osob, které zem ely nebo byly zavra d ny jin mi zp soby ne zplynováním, nebo jestli holocaust skute n prob hnul. Dále není autorov m cílem znovu definovat pojem holocaust v historick ch souvislostech, ale jednodu e zprost edkovat v decké d kazy a informace získané na t chto místech a p edlo it názor zalo en na dostupn ch v deck ch, in en rsk ch a kvantitativních datech, vedoucích k ur ení skute ného ú elu a pou ití údajn ch plynov ch komor, krematorií a jejich vybavení na zkouman ch místech. Pozadí výzkumu Hlavní v zkumník a autor této zprávy je odborník na návrh a v stavbu poprav ích za ízení. Pracoval zvlá t na návrhu za ízení, která jsou ve Spojen ch státech pou ívána k popravování v z kyanovodíkem. Autor prozkoumal za ízení v Osv timi, Birkenau a Majdanku, provedl m ení, odebral vzorky, prostudoval si literaturu o procedu e a postupu v odv ivovacích komorách DEGESCH, literaturu o Cyklonu B a o postupech poprav. Mnoho zdroj tvo ila literatura zakoupená a prohlédnutá p ímo v Polsku, v etn kopií originálních kreseb krematorií I, II, III, IV a V. Rozsah Tato zpráva zahrnuje fyzickou prohlídku a kvantitativní údaje získané v Osv timi, Birkenau a Majdanku, literaturu získanou ve t ech muzeích, modrotiskové kopie plán krematorií I, II, III, IV a V získané v muzeích, materiál o dezinsek ních komorách DEGESCH a jejich vybavení (v etn postup a vybavení p i dezinsekci Cyklonem B), popis provozních postup a vzorky odebrané p i zkoumání krematorií. Dále byla p i tvorb této zprávy pou ita data t kající se návrhu americk ch plynov ch komor a provozních postup, pocházející z autorov ch osobních znalostí a práce v této oblasti. Stejn tak byl do zprávy zahrnut i v zkum americk ch krematorií. Za pou ití v ech v e uveden ch údaj vymezil autor rozsah zprávy na ur ení: a) schopnosti údajn ch plynov ch komor provést masové vra d ní lidí pou itím plynu Cyklon B v Osv timi (Auschwitz I) a Birkenau a oxidu uhelnatého nebo plynu Cyklon B v Majdanku; b) schopnosti zkouman ch krematorií provést udávan po et kremací lidí v udávané asové period. Přehled a nálezy Po prostudování dostupné literatury, prohlídce a zhodnocení existujících za ízení v Osv timi, Birkenau a Majdanku, na základ odborn ch znalostí kritérií pro konstrukci plynov ch komor a jejich p sobení a po prozkoumání krematorií a prohlídce moderních krematorií autor nenalezl ádné evidentní d kazy, e n jaké zde p ítomné za ízení, údajn b n pou ívané k popravám v plynov ch komorách, by mohlo b t n kdy takto pou ito, a dále zjistil, e návrh a konstrukce t chto za ízení neumo uje jejich pou ívání jako poprav í plynové komory. Navíc v celkovém hodnocení krematorií autor p edlo il nezvratné d kazy o zásadních nesrovnalostech údajného po tu spálen ch mrtvol ve v eobecn udávaném asovém rámci. Proto je nejlep ím autorov m in en rsk m názorem, e ádná zdej í za ízení nikdy nebyla pou ívána k popravám lidí a e krematoria nikdy nemohla vykonat tak obrovské mno ství práce, jaké se jim p ipisuje. Metodika Postupy zahrnuté ve studii a oficiální anal zy, které byly podkladem pro zprávu, jsou následující: 1) V eobecné studium dostupn ch materiál. 2) Inspekce p ímo na míst, prohlídka za ízení se zápisem technick ch údaj (m ení a údaje o konstrukci) a odebrání vzork (cihly a malta), které byly dopraveny do Spojen ch stát na chemické anal zy. 3) Byla brána v potaz zaznamenaná vizuální a logistická data (na míst ). 4) Sestavení získan ch dat. 5) Anal zy získan ch informací a porovnání t chto informací s po adavky na design, za ízení a postupy sou asn ch plynov ch komor a krematorií. 6) Provedení chemick ch anal z materiál získan ch na míst. 7) Záv r na základ získan ch d kaz. Použití HCN a Cyklonu B jako plynného prostředku Kyanovodík (HCN nebo kyselina kyanovodíková) byl pou íván u p ed 1. sv tovou válkou. B hem druhé sv tové války ho Page 4 sur 33\n5 pou ívaly i Spojené státy a jejich spojenci, stejn jako pou ívaly páru, hork vzduch a DDT. HCN se vyrábí chemickou reakcí kyanidu sodného s ed nou kyselinou sírovou. Následkem chemické reakce vzniká kyselina kyanovodíková. Tato reakce je b n usm r ována v keramické nádob. Tato dezinsek ní metoda se pou ívala pro likvidaci k dc a hmyzu na lodích, v budovách a ve speciáln konstruovan ch komorách. P i manipulaci s Cyklonem B se musí dodr ovat p ísná bezpe nostní opat ení. Kyanovodík je jednou z nejsiln j ích a nejnebezpe n j ích insekticidních chemikálií. Budovy speciáln konstruované nebo modifikované k tomuto ú elu byly pou ívány v emi zdravotnick mi a vojensk m organizacemi na sv t. HCN se v ude pou ívala jako prost edek pro kontrolu nemocnosti, zvlá t proti d m jovému moru a tyfu, kter p ená í krysy, blechy a v i. B hem první sv tové války byly pou ívány speciální dezinsek ní komory v Evrop a ve Spojen ch státech. N které z t chto komor byly pou ívány i n meckou armádou p ed a b hem druhé sv tové války, ale je t mnohem d íve Imigra ním ú adem Spojen ch stát na Ellis Island v p ístavu v New Yorku. Mnoho z t chto dezinsek ních komor bylo vyrobeno n meck mi firmami ve Frankfurtu. Cyklon B byl speciální obchodní p ípravek obsahující kyselinu kyanovodíkovou. Jméno Cyklon B bylo samo o sob obchodním názvem. HCN byla po vyrobení v továrn p epravována v porézním nosi i bu z d ev né buni iny, nebo z k emeliny. Kyanovodík byl obsa en v kotou ov ch, kuli kov ch nebo nepravideln ch nosn ch látkách. Tento p ípravek byl vzduchot sn uzav en a el otev ít jen speciálním otvírákem. V sledkem byla v t í bezpe nost a snadn j í manipulace. Kotou ové, kuli kové nebo nepravidelné nosné látky obsahující kyanovodík m ly b t rozmís ovány po dezinsikované místnosti nebo komo e, ve které vzduch cirkuluje a je oh íván alespo na 78,3 F (25,7 C). Pokud se dezinsikují budovy, lod nebo jiné konstrukce, musí b t prostor vyh íván alespo na 78,3 F, co je bod varu HCN. Nedostate ná teplota vede k mnohem del í dob pot ebné k dokon ení dezinsekce. Dezinsekce trvá minimáln hodin. Po dezinsekci musí prob hnout odv trání, jeho délka závisí na lokalit (a objemu dezinsikované konstrukce) a na tom, jestli budova má okna nebo odsávání, ale musí trvat minimáln 10 hodin. P ed dal ím pou íváním musí b t dezinsikovan prostor chemicky testován na p ítomnost plynu. N kdy se pou ívají plynové masky, ale ty nezaru ují stoprocentní bezpe nost a nem ly by se pou ívat déle ne 10 minut. Lep í jsou d chací p ístroje. Aby se zabránilo kontaktu s k í, pou ívají se protichemické obleky. ím je teplota a sucho v t í, tím je cel proces rychlej í a bezpe n j í. Up esn ní pro plyn jsou v tabulce 1 Tabulka 1: Vlastnosti HCN Název: Bod varu: HCN, kyselina kyanovodíková 25.7 C/78.3 F p i 760 mm Hg M rná tíha: 0,69 p i 18 C/64 F Hustota plynu: 0,947 (vzduch = 1) Bod tání: C/8.2 F Tlak páry: 750 mm Hg p i 25 C/77 F, 1200 mm Hg p i 38 C/100 F Rozpustnost ve vod : Vzhled: Barva: Zápach: 100% pr zra n lehce namodralá Ho ké mandle, velmi jemn, nedrá div ( ichová detekce není bezpe ná metoda zji ování p ítomnosti plynu). Nebezpe í: 1. Nestabilní p i styku s alkalick mi materiály, vodou a teplem. 2. Exploduje p i smí ení s 20% kyselinou sírovou 3. P i styku s alkalick mi materiály, teplem nebo vodou dochází k polymeraci (rozkladu). Ji nastartovaná reakce je autokatalitycká a nekontrolovatelná. Hrozí exploze. 4. Bod vzplanutí: -18 C/0 F 5. Teplota samovznícení: 538 C/1000 F Page 5 sur 33\n6 Limity v bu nosti ve vzduchu Objem % 6. spodní hranice 6 horní hranice 41 Zdroj: Hydrogen Cyanide, Dupont Publication, 7-83 Návrhové požadavky pro dezinsekční zařízení Dezinsek ní za ízení, a u je to budova nebo komora, musí spl ovat základní po adavky. Musí b t dob e ut sn né, vytáp né, vzduch musí cirkulovat, plyn musí mít mo nost rovnom rn se roz í it a b t od erpán. Dezinsek ní za ízení je dnes obvykle sva ované. Musí b t testováno na tlak a plá nádoby je bu nat en nete n m nát rem, nebo je z nerezové oceli, i plastu (PVC). Dve e musí t snit a jsou z materiálu odolného v i HCN (oblo ené azbestem, neoprenem, nebo teflonem). Pokud je budova z cihel nebo z kamene, natírají se ob strany (vn j í i vnit ní) nete nou barvou i sm lou, dehtem, anebo asfaltem. Dve e a okna se ut s ují nebo zape etí pry í, i kanafasem a proti pr saku se ut sní neoprenov m t sn ním, nebo dehtem. Místnost musí b t naprosto suchá. Nát r a ucpání má dva v znamy: brání mechanickému úniku plynu a brání porézním st nám, aby pohlcovaly Cyklon B. Komora nebo konstrukce musí mít plynov generátor nebo systém pro rozvod plynu Cyklon B, kter smísí plyn s tepl m vzduchem (pokud generátor t sní, m e k jeho vyh ívání slou it voda). Sm s pot ebná pro dezinsekci je 3200 dílk na milion (ppm), neboli 0,32% absolutního objemu HCN. V komo e nesmí b t ádné p eká ky, které by zabra ovaly silnému a nep etr itému proud ní vzduchu. V komo e nebo za ízení musí existovat mo nost vym nit jedovatou sm s plynu a vzduchu za erstv vzduch. Obvykle se to d lá od erpáním nebo odv tráním. V trací ventily nebo otvory musí b t dostate n velké na to, aby umo ovaly v m nu vzduchu b hem hodiny. B n posta uje odsávání jedné krychlové stopy za minutu k úplné v m n vzduchu b hem p l hodiny. Tento proces by se m l opakovat nejmén dvakrát b hem hodiny nebo dvou. U v t ích objekt je to mén praktické (kv li nutnosti pou ívání velkého po tu odsávacích za ízení nebo v tracích otvor ) a odv trání tak m e trvat i n kolik hodin nebo déle. Odsávan plyn musí b t vypou t n dostate n vysoko nad objekt, kde se rozpt lí ve vzduchu. B n posta uje v ka 40 stop nad objektem, ale pokud je tento chrán n p ed v trem, m e to b t i víc. Pokud probíhá spalování, v pus m e b t vysoká jen n kolik stop. V m na vzduchu je náro ná, proto e musí b t provedena ve velmi krátkém ase. Teplota zdí a vzduchu uvnit objektu, v etn p ivád ného vzduchu, musí b t udr ována nejmén 10 stup nad bodem varu kyseliny kyanovodíkové (78,3 F), aby se zabránilo kondenzaci HCN na st nách, dve ích a stropu objektu, stejn jako v od erpávacím systému. Kdy teplota klesne pod 79 F a kondenzace prob hne, musí b t objekt dekontaminován. Pro dekontaminaci je nejvhodn j í chlor a amoniak. Dekontaminace se provádí ru ním nebo automatick m post ikem zdí. P i manuálním provedení musí b t oble en ochrann oblek (nej ast ji neoprenov ) a musí se pou ívat d chací p ístroje, proto e plynové masky nezaru ují dostate nou ochranu a naprostou bezpe nost. Po dobu, kdy chlor neutralizuje tekutou HCN, nesmí nikdo do budovy vstupovat. P ed dal ím pou íváním musí b t vnit ek budovy umyt vodou a d kladn vyt en a vysu en. Na záv r se ov uje kvalita vzduchu uvnit budovy a tento test musí prokázat, e HCN byla beze zbytku odstran na. Tento test se provádí bu detektorem plynu nebo m -acetát/benzenov m testem. Elektrick detektor zjistí p ítomnost plynu zhruba do mno ství 10 ppm. Jinak je benzenov roztok smíchán s m -acetátov m roztokem, kter m se zvlh í kousek testovacího papírku. P i p ítomnosti HCN tento papírek zmodrá. Návrhové požadavky pro popravčí plynové komory Pro poprav í za ízení platí mnoho po adavk, stejn jako pro dezinsek ní za ízení. Poprav í za ízení je v ak obvykle men í a mén v konné. Cyklon B se v eobecn pro pou ívání v poprav ích plynov ch komorách nedoporu uje, proto e odb r plynu z inertního nosi e je zdlouhav a nesnadn. Dodnes existuje jako jediná v konná metoda v roby plynu na míst chemická reakce kyanidu sodného a 18% kyseliny sírové. Nedávno byl dokon en plynov generátor, kter bude pou it na popravu dvou mu v missourské státní v znici v Jefferson City. Autor této zprávy je designov poradce pro tuto poprav í plynovou komoru. Tento generátor pou ívá elektricky oh át vodní plá, kter p edeh ívá HCN ve válcové nádob. Následn se HCN odpa uje a p es ventily je vpou t na do komory. Po exekuci se systém istí dusíkem. Celkem poprava trvá mén ne p t minut. Komora je v pr b hu 15 minut ka dé 2 minuty pro i t na, tak e se provede n jak ch 7 kompletních v m n vzduchu. Komora má mít povrch z nerezové oceli nebo PVC. Pr zory ve dve ích a okna by m ly b t ze standardní námo ní vodot sné konstrukce. Dve e jsou neprody n ut sn ny tlakovou pe etí. Ve kerá elektrická za ízení jsou chrán ná v i explozi. V komo e je ventil rozvád jící plyn, plynov generátor s lahví tekuté HCN, elektronické za ízení monitorující innost srdce, dv k esla pro odsouzence a plynov detektor, kter zji uje hodnoty plynu a do 10 ppm. Proto e se v komo e pou ívá tak smrtící plyn, je pou íván podtlak pro p ípad, e by se objevila net snost. Tlak v komo e je kontrolován vakuov m systémem, kter by m l v komo e udr et áste né vakuum 10 liber na palec (psi) (opera n : 8 Page 6 sur 33\n7 psi + 2 psi HCN). Cel systém je elektronicky kontrolován a v kon zaji uje 17,7 cfm vakuová pumpa. Pokud tlak v komo e p esáhne 12 psi (3 psi p es pracovní tlak), je okam it automaticky spu t n nouzov systém. Odv trání systému je provedeno b hem 2 minut. Vzduch vhání v trák cfm na sací stran komory a ten je pak od erpán horní ástí komory. Sací a v fukové ventily jsou vnit n spojené, aby se zabránilo vakuovému poklesu a elektronicky se otvírají nap ed vypou t cí ventily, pak sací. Tato posloupnost je v dy zachována. Plyn je odsáván 40 stop vysokou a 13 palc irokou trubkou z PVC. Pak se rozpt lí ve v tru a zne kodní. Odsávan vzduch je p edeh ívan ; to by m lo zaru it, e ádná HCN nezkondenzuje a neunikne tak odstran ní. Kv li bezpe nosti se pou ívají plynové detektory. Dve e jsou elektronicky chrán ny proti otev ení, dokud komora není bezpe ná. V místech mimo komoru, kde jsou sv dci a personál, jsou alarmy, které se p i jakémkoliv úniku plynu p i p ípadném selhání popravy nebo odv trání spustí. Ochrann systém zahrnuje v stra né zvony, houka ky, sv tla a podobn. Navíc je v okolí plynové komory dostupná nouzová d chací technika (vzduchové tanky), jako první pomoc p i zásahu HCN je k dispozici léka ské vybavení a resuscitátor. V p ilehl ch prostorách je léka sk personál. S pou íváním plynov ch komor je spojeno mnoho komplikovan ch problém. Chyba v tomto prostoru by mohla zp sobit, a pravd podobn by zp sobila smrt nebo zran ní sv dk a personálu. Popravčí plynové komory ve Spojených státech od roku 1920 dodnes První poprav í plynová komora byla v roce 1920 postavena v Arizon. Skládala se ze vzduchot sné komory s t snícími dve mi a okny, plynového generátoru, neexplozivního elektronického systému, vzduchov ch odsávacích a nasávacích za ízení, zásoby amoniaku p idávaného do nasávaného vzduchu a mechanick ch za ízení pro aktivaci plynového generátoru a od erpávání vzduchu. P ívod vzduchu se ovládal mechanick mi klapkami. Dodnes se zm nil jen hardware komory. Generátor se skládal z nádoby napln né z ed n m roztokem (18%) kyseliny sírové s mechanickou vysouvací pákou. Zhruba gram kuli ek kyanidu sodného sta ilo k zaji t ní koncentrace 3200 ppm v 600 kubick ch stopách komory. Po poprav následovalo vy i t ní komory amoniakem. V p í tích letech p evzaly i dal í státy popravy plynem jako novou technologii poprav. V t inu komor postavila, navrhla a udr ovala firma Eaton Metal Products. V t ina komor m la dv k esla a jistil je vakuov systém, kter dovoloval propustnost plynu jen v ur en ch místech. Systém vyu íval plynov generátor, proto e to byl a do 60. let nejefektivn j í a nejjednodu í postup. ádn systém plynov ch komor nebyl konstruován ani pou íván k plynování Cyklonem B. D vod je jednoduch Cyklon B pot ebuje p íli dlouhou dobu na odpa ení ( ili vyva ení) HCN z inertního nosi e a vy aduje vyh ívání vzduchu a tepeln kontrolní systém. Navíc je to nestabilní plyn, u kterého v dy hrozí nebezpe í v buchu. Celková sm s plynu je obvykle ni í ne hranice v bu nosti plynu ve vzduchu 0,32% (sm s by nem la b n p ekro it 3200 ppm), ale koncentrace plynu v generátoru (nebo pokud jde o Cyklon B, v inertní nádob ) je mnohem vy í m e dosahovat 90 a 99% celkového objemu. To je tém istá HCN. Teplota okolního vzduchu musí b t v p ípad Cyklonu B d kladn kontrolována (vypa ování Cyklonu B je proces striktn závisející na fyzikálních podmínkách). P ed samotnou reakcí m e b t teplota ni í a nekontrolovaná. Elektrické kontakty a vypína e musí b t umíst ny mimo komoru. Odpovídající technologie je dostupná a od konce 60. let, kdy byl v Missouri zaveden dosud nejpokro ilej í systém. Ten pou íval plynov odpa ova a rozvodn systém pro kapalnou HCN, které eliminovalo nebezpe í pro obsluhu manipulující se zbytkem kyseliny po poprav. A koliv se Cyklon B m e na první pohled zdát jako velmi ú inn a vhodn plyn pro popravy, ve skute nosti by jeho pou ívání znamenalo adu problém. Cyklon B by prodlu oval as popravy, ím by se prodlu ovala i doba nutná k manipulaci s tímto plynem, a také má velké nároky na udr ování tepla, je nestabilní a v bu n. Jako alternativní e ení by se snad mohlo zdát externí oh ívání plynu a ob h sm si vzduchu s plynem p es ventily mimo komoru, ale to by jen zvy ovalo jeho celkovou nestabilitu a nebezpe í pro obsluhu. Stla ování plynu do komory zven í by bylo extrémn nebezpe né a je to nemyslitelné. V echna za ízení pou ívající plyn jsou konstruována tak, aby bylo mo né dobré odv trání prostoru a pou ívat je smí jen vy kolené osoby. Ve Spojen ch státech pou ívají k popravování plyn Arizona, Colorado, Kalifornie, Maryland, Mississippi, Missouri, Nevada, Nové Mexiko a Severní Karolina. Jeliko jsou s plynováním spojena neodmyslitelná rizika a udr ování pot ebn ch za ízení je velmi nákladné, n které státy (Nevada, Severní Karolina a Nové Mexiko) legislativn umo nily pou ívání smrtící injekce, tak e si je mo né vybrat z obou mo ností. Autor této zprávy byl poradcem ve státech Kalifornie, Missouri a Severní Karolina. Proto e cena v roby plynu a udr ování za ízení je vysoká, plyn byl a stále je nejdra í zp sob popravy. Toxické účinky HCN Léka ské testy prokázaly, e u koncentrace kolem 300 ppm ve vzduchu má rychle smrtící ú inky. P i popravách se pou ívají koncentrace plynu kolem 3200 ppm a to vede skoro k okam ité smrti. P edstavuje to zhruba váhu/objem 120 a 150g/2 kubické stopy plynu v závislosti na teplot a tlaku. Koncentrace kolem 100 ppm zp sobuje smrt zhruba b hem p l hodiny. Toxické efekty se projevují podrá d ním k e a vyrá kou, podrá d ním o í, rozmazan m vid ním a následn m nevratn m po kozením zraku, neur it m pocitem nevolnosti, bolestí hlavy, závratí, zvracením a slabostí, zrychlen m dechem, sní ením krevního tlaku, bezv domím, k e emi, dále je mo né pozorovat symptomy du ení a ztráty kontroly volních pohyb. Po naru ení látkové v m ny následuje koma a smrt. Vdechnutí kyseliny kyanovodíkové v ak nemusí mít nutn fatální d sledky. Page 7 sur 33\n8 Pokud koncentrace p esahují 50 ppm, tak u musí mít lov k, kter je s plynem v kontaktu, ochrann od v chránící celé t lo a d chat vzduch z lahve. Plynové masky jsou pom rn neefektivní a nem ly by se nikdy pou ívat. První pomoc a léka musí b t dostupní na v ech místech, kde lidé m ou p ijít do styku s plynem. Stručná historie údajných německých popravčích plynových komor Materiály dostupné autorovi této zprávy udávají, e N mci údajn n kdy v roce 1941 zkonstruovali sérii (t í nebo více poprav ích) plynov ch komor a pou ívali je na popravování v z a do pozdních m síc roku K plynování m ly slou it sklepení Osv timi I (Auschwitz I), zem d lské usedlosti v Birkenau (Auschwitz II), známé jako erven a Bíl d m nebo bunkr I a II, krematorium I v Osv timi, krematoria II, III, IV a V v Birkenau a zku ební komora v Majdanku. V t chto za ízeních byla údajn pou ívána kyanovodíková kyselina ve form plynu Cyklon B. V Majdanku se také údajn pou íval oxid uhelnat (CO). Jak udává oficiální literatura, kterou jsem získal v Osv timském a Majdanském státním muzeu, tato poprav í za ízení byla nalezena v koncentra ních táborech, které stály ve vysoce pr myslov ch oblastech a jejich obyvatelé ve zdej ích továrnách vykonávali nucené práce. Tato za ízení také obsahovala krematoria likvidující t la údajn zavra d n ch. Dále m la údajn existovat poprav í za ízení pou ívající CO. Tato za ízení m la b t v Belzecu, Sobiboru, Treblince a Chelmnu (plynové nákla áky) a údajn byla zni ena v pr b hu druhé sv tové války nebo po ní, tak e nemohla b t prozkoumána a nejsou p edm tem této zprávy. Oxid uhelnat bude stru n probrán v této ásti. CO je pro popravování relativn slab plyn. Smrt by nastala víc ne po p l hodin, a pokud by bylo proud ní plynu slabé nebo ádné, trvalo by to je t déle. P i pou ití CO v mno ství 4000 ppm by bylo nutné komoru oxidem uhelnat m natlakovat zhruba na 2,5 atmosféry. Mimoto m l b t pou íván i CO2 (oxid uhli it ). Ten je dokonce je t mén efektivní ne CO. Tyto plyny údajn produkovaly dieselové motory. Dieselové motory produkují exhalace, které obsahují velmi málo oxidu uhelnatého, tak e komory by musely b t natlakovány sm sí plynu a vzduchu natolik, aby plynu bylo dostate né mno ství k zabití. Oxid uhelnat v mno ství 3000 ppm neboli 0,30% p sobící jednu hodinu pouze zp sobuje nevolnost a bolest hlavy, po del í dob mo ná zp sobuje po kození zdraví. Koncentrace zhruba 4000 ppm a více by m la fatální následky po více ne hodinovém p sobení. Autor této zprávy je p esv d en, e komora zapln ná lidmi zabírajícími p ibli n 9 tvere ních stop nebo mén (minimální plocha nutná k zaji t ní cirkulace plynu mezi osobami) by t mto lidem zp sobila smrt následkem vyd chání vzduchu je t p edtím, ne by se v bec ú inek plynu mohl projevit. Pro popravu v takov ch prostorov omezen ch a uzav en ch místech by bylo nutné p ivád t CO nebo CO2 z externího zdroje. Údajná poprav í za ízení v Osv timi (krematorium I) a Majdanku stále existují, pr v nezm n né podob. V Birkenau se krematoria II, III, IV a V z ítila nebo byla str ena a na základy, bunkr I ( erven d m) ani jeho poz statky nebyly nikdy nalezeny a bunkr II (Bíl d m) je v sou asnosti znovu vybudován a pou íván jako soukrom objekt. V Majdanku bylo první krematorium odstran no a krematorium s údajn mi plynov mi komorami bylo p estav no, a na originální pece. Krematoria v Osv timi I, krematoria II, III, IV a V v Birkenau a krematorium v Majdanku pr byla kombinací krematoria a plynové komory. Bíl a erven d m v Birkenau m ly b t jen samotné plynové komory. V majdanské experimentální plynové komo e bylo odd lené krematorium, které tu ale u dnes není. Konstrukce údajných popravčích plynových komor Po prostudování dostupn ch historick ch dokument a samotn ch za ízení je z ejmé, e jich v t ina pro la p estavbou, která zm nila jejich p vodní vzhled. To je jednozna n nejprokazateln j í na takzvan ch experimentálních komorách v Majdanku, které byly údajn zvlá postaveny jako plynovací za ízení. Bunkry I a II jsou v literatu e Osv timského státního muzea popsány jako p estav né zem d lské statky s n kolika zazd n mi okny a p estav n mi zdmi. Neexistují v originálním provedení a nebyly proto zkoumány. Krematoria I, II, III, IV a V byla historicky zdokumentována a prohlídka prokázala stavební zm ny, jako nap íklad spojování místností. P ímá prohlídka t chto budov prokázala, e pokud by m ly b t pou ívány jako poprav í plynové komory, jejich design byl naprosto nevyhovující a nebezpe n. Nejsou zde ádné vzduchot sné dve e ani okna nebo ventilace, konstrukce nejsou nat eny dehtem nebo jinou látkou bránící úniku a absorpci plynu. P ilehlá krematoria p edstavují potenciální nebezpe í v buchu. Porézní cihly a malta by bez t chto opat ení pohltily a nahromadily HCN, tak e tato za ízení by se stala pro lidi nebezpe n mi na n kolik dal ích let. Osv timské krematorium I sousedí s SS nemocnicí a má drená ní ást propojenou s centrální táborovou kanalizací plyn by se tak dostal do ka dé budovy v tábo e, která je na tento systém napojená. Nebyly zde ádné odsávací systémy pro odstran ní plynu po jeho pou ití a ádné vyh ívací nebo ventila ní systémy podporující odpa ování a rozpt lení Cyklonu B. Udává se, e plyn byl vhazován otvory ve st e e, ani by se n jak zva ovalo rovnom rné roz í ení plynu nebo kuli ek Cyklonu B. V echny místnosti jsou nevytáp né a vlhké. Jak u jsme si ekli d íve, vlhkost a Cyklon B je neslu itelná kombinace. Komory jsou p íli malé na to, aby se do nich fyzicky ve ly udávané po ty v z, a v echny dve e se otevírají dovnit, tak e by musely bránit v odstra ování t l. Pokud by byly komory plné lidí, uvnit by neprobíhala cirkulace plynu. V takovém p ípad by musela b t na jedno zplynování dodávána obrovská mno ství plynu. ádná z t chto plynov ch komor nebyla postavena v souladu s designem dezinsek ních komor, které byly roky bezpe n a efektivn pou ívány. ádná z t chto komor nebyla postavena v souladu se znám m a vyzkou en m designem komor pou ívan ch v té dob ve Spojen ch státech. Je zvlá tní, e p edpokládaní konstrukté i t chto komor nikdy neuva ovali a nevzali v potaz technologii Spojen ch stát, jediné zem, která popravy plynem provádí. Page 8 sur 33\n9 Za ízení v Majdanku jsou rovn k plynování nezp sobilá. Zaprvé je zde p estav né krematorium s údajnou plynovou komorou, ale jediné ásti budovy, které existovaly u p ed její p estavbou, byly krema ní pece. Budovy pr byly zrekonstruovány podle plán, které neexistují. Za ízení je postaveno takov m zp sobem, e plyn uvnit komory nemohl b t nijak usm r ován a komora samotná je p íli malá na to, aby mohla pojmout tolik ob tí, kolik se jí p i ítá. Na druhou stranu je p íli rozlehlá a chladná na to, aby v ní mohl b t Cyklon B pou íván efektivn. Plyn by jednodu e mohl dojít a k pecím a pak by zp sobil explozi, která by zni ila budovu a zabila její pracovníky. Za druhé, tato konstrukce postavená z betonu se zásadn li í od ostatních budov a za ízení. Shrnuto budova nemohla b t pou ívána k jejímu udávanému ú elu a její design jako plynové komory je naprosto nedostate n. Druhé majdanské za ízení má na map tvar U. Nyní ho p edstavují dv odd lené budovy. Tento komplex je navr en jako sprchovací a dezinsek ní budova 1 a 2. Jedna z budov je v hradn dezinsek ní za ízení a je konstruována stejn jako ostatní dezinsek ní za ízení v Birkenau. Druhá budova tohoto komplexu je pon kud odli ná. V p ední ásti budovy je sprchovací místnost a údajná plynová komora. Modré skvrny na zdech této místnosti se shodují s modr mi skvrnami z dezinsek ního za ízení v Birkenau. Tato místnost m la ve st e e dva otvory k cirkulaci vzduchu, ale ádné v trací achty. Cyklon B se po podlaze rozmis oval ru n. Tato komora evidentn není poprav í komorou, proto e její konstrukce to, stejn jako u ostatních za ízení, neumo uje. Na druhé stran budovy jsou experimentální plynové komory. V t chto místech je strá ní budka a dv údajné plynové komory. T etí místnost byla uzav ená a prohlídce nep ístupná. Tyto komory jsou v jime né tím, e ob mají trubky pro údajné vedení oxidu uhelnatého. U jedné z komor by potenciáln bylo mo né v trání stropem, ale v trací otvory v n m nebyly nikdy vytvo eny. Dal í komora m la vyh ívací cirkula ní systém pro oh ev vzduchu v komo e. Tento systém je ale pon kud bezú eln, proto e nasávací a vypou t cí ásti jsou p íli blízko u sebe. Nejsou tu ádná za ízení pro ventilaci. Je pozoruhodné, e u dve í obou komor je drá ka nebo r ha shodná s umíst ním pro t sn ní. Na první pohled byly ob komory pou ívány pro Cyklon B nebo oxid uhelnat. Ale tak to b t nemohlo. Z t chto dvou komor nebyla jedna v bec dostav ná a oxid uhelnat v ní nemohl b t pou íván. Není stav ná ani pro HCN, i kdy údajn byla pou ívána k tomuto ú elu. Stejn tak v t í komora, u které by tlak nutn k vyprodukování pot ebné koncentrace oxidu uhelnatého 4000 ppm (smrtelná koncentrace) byl 2,5 atmosféry. Ani jedna komora nespl uje po adavky na v trání, vytáp ní, cirkulaci plynu a t sn ní. Cihly, tukatura a malta nebyly nikdy zven í ani zevnit nat eny ochrann m nát rem. Oproti jin m komplex m je zde v jimka, e tyto komory byly ze t ech stran obklopeny betonov m ochozem. To je z hlediska designu naprosto nevyhovující, proto e prosakující plyn by se zde shroma oval a v zákrytu p ed v trem by se nerozpt lil. To by z celého tábora ud lalo smrtící past, p edev ím p i pou ívání Cyklonu B. Záv r autora této zprávy tedy je, e v tomto za ízení se nikdy nepou ívala HCN ani v omezené mí e. Krematoria Pokud máme hodnotit n mecká krematoria z hlediska v konnosti a celkového pohledu, musíme se podívat na stará i moderní krematoria. Kremace mrtv ch není nijak nová my lenka. Spousta kultur to d lala po mnoho staletí. A koliv se kremace prokazateln provád ly u p ed n kolika tisíci let, katolická církev tuto metodu neuznávala a nepraktikovala, a to a do konce 18. století, kdy se její odpor v i kremacím zmírnil. Ortodoxní judaismus kremace zakazoval. V ran ch letech 19. století se v Evrop op t kremace za aly v omezeném mno ství provád t. Spalování mrtvol bylo v hodné z hlediska regulování po tu naka liv ch nemocí, u et ila se plocha pot ebná na poh bívání a vy e il se problém hromad ní mrtvol v zim, kdy je p da zamrzlá. Evropané brzy za ali pou ívat krematoria na koks nebo uhlí. Krema ní pec pracuje za ur it ch jasn dan ch podmínek. V prvopo átcích se pou ívaly pece, které z mrtvol pouze vypálily tekutiny a m kké ásti a se kva ily je. Kosti ne ly spálit a v t inou byly je t ten den rozdrceny. Pali ky a hmo dí e brzy nahradily drtící stroje. Moderní krematoria jsou v t inou plynová, i kdy n která stále je t pou ívají topn olej. Ve Spojen ch státech a Kanad u ádné krematorium nepou ívá uhlí nebo koks. D ív j í krematoria byly pom rn jednoduché pece, které spálily lidské poz statky. Moderní pece z cihel oblo en ch ocelí roz i ují ohe tryskami, co podporuje í ení ohn a jeho rychlej í ho ení. Moderní pece mají také druhé nebo dodate né spalování pro spálení v ech imisí. Ohledn tohoto dodate ného spalování existují v r zn ch zemích r zné p edpisy, které vydávají p íslu né státní ú ady odpov dné za istotu ovzdu í. Zne i t ní je problém v hradn u pecí na fosilní paliva. V elektrick ch pecích, a koliv jejich roz í ení komplikuje nákladnost jejich pou ívání, by k takovému zne i t ní docházet nem lo. Moderní pece a krematoria spalují za teplot p esahujících 2000 F a teplota dodate ného spalování je 1600 F. Tyto vysoké teploty spalují t lo a do jeho úplného sho ení. Tak vysoké teploty také zkracují as nutn ke spálení t la. N které evropské státy tradi n pou ívají ni í teplotu 800 C (1472 F) a del í as ho ení. P i 2000 F a více ne 2500 cfm vhán ného vzduchu spálí moderní pec jednu mrtvolu za 1,25 hodiny. Teoreticky je to 19,2 t l za 24 hodin. P i b ném provozu se doporu uje provést 3 nebo mén kremací za den. Stará krematoria na topn olej, uhlí a koks s vhán n m vzduchem (ale ne s p ímo ízen m plamenem) b n pot ebovala na spálení jedné mrtvoly 3,5 a 4 hodiny. Teoreticky tak mohlo b t spáleno maximáln 6,8 mrtvol za 24 hodin. Tyto v po ty platí pro 1 mrtvolu b hem jedné kremace. V echny moderní pece jsou postaveny z ocelov ch konstrukcí a áruvzdorn ch cihel. Palivo je vhán no p ímo do pece a v e je elektronicky a automaticky kontrolováno. U star ch pecí uhlí a koks neho ely stabilním plamenem (maximální teplota byla zhruba 1600 F) a vy adovaly stálé dodávky paliva. To bylo dodáváno spodem i vrchem. Plamen nebyl sm rem k mrtvole nijak usm r ován, v trák pouze rozptyloval plameny a zvy oval teplotu v peci. Page 9 sur 33\n10 Tento primitivní zp sob pravd podobn zaji oval pr m rnou teplotu v peci kolem 1400 F. Krematoria ve zkouman ch n meck ch za ízeních byly star í typy. Byla postavena z erven ch cihel, z malty a oblo ena áruvzdorn mi cihlami. Ka dá pec m la n kolik odd lení, z nich n které m ly ventilátory (ale bez ízeného ho ení), ádná nem la systém dodate ného spalování a v echny spalovaly koks, s v jimkou jednoho za ízení, které krátce existovalo v Majdanku. ádná ze zde umíst n ch a zkouman ch pecí nebyla navr ena na hromadné spalování. Dodávám, e pokud by mno ství kostí a masa v peci p ekro ilo ur ité procento jejího objemu, nebylo by mo né tento obsah spálit. Teoretick a skute n odhadovan v kon za 24 hodin p i spalování jedné mrtvoly v peci b hem kremace je zanesen v tabulce II. Tabulka 2 V kon krematoria za 24 hodin Moderní pece: 19,2 t la/24 hodin (teoreticky) 3 t la/24 hodin (reáln ) Pece na koks 6,8 t l/24 hodin (teoreticky) Oficiální údaje o HCN, složkách kyanidu a krematoriích Z údajn ch plynov ch komor jsme odebrali vzorky cihel, malty a betonov ch ástí. Kyanid a jeho slo ky se v uveden ch místech udr ují velmi dlouhou dobu a pokud se zabrání jejich reakci s jin mi chemikáliemi, mohou cestovat spolu s cihlami a maltou. Selektivn bylo odebráno 31 vzork z údajn ch plynov ch komor v krematoriích I, II, III, IV a V. Z dezinsek ního za ízení #1 v Birkenau byl odebrán kontrolní vzorek na míst, o kterém je známo, e se tam Cyklon B pou íval a kde evidentn z stal ve form modr ch skvrn. Chemické testy kontrolního vzorku #32 prokázaly obsah kyanidu 1050 mg/kg, co je velmi vysoká koncentrace. Podmínky na místech, kde byly vzorky odebrány, jsou identické s celkov mi podmínkami na místech s kontrolními vzorky chlad, tma a vlhko. Jen u krematorií IV a V je t eba po ítat s tím, e na n dopadalo slune ní sv tlo (budovy byly str eny) a to mohlo urychlit rozpad kyanidu. Kyanid slou en se elezem v malt a cihlách se m ní na hexakyano eleznatan elezit nebo skvrny pruské mod i, velmi stabilní elezo-kyanidovou slou eninu. Místa, ze kter ch byly odebrány analyzované vzorky, jsou zaznamenána v tabulce III. Tabulka 3 místa odb ru vzork Osv tim (Auschwitz) I Krematorium I vzorky #25 a #31 Birkenau (Auschwitz II) Krematorium II vzorky #1a #7 Krematorium III vzorky #8 a #11 Krematorium IV vzorky #13 a #20 Krematorium V vzorky #21a #24 Vzorek #12 je vzorek t sn ní odebran ze sauny v Birkenau. Vzorek #32 je kontrolní vzorek odebran z dezinsek ního za ízení #1 v Birkenau. Je pozoruhodné, e skoro v echny vzorky byly negativní a n kolik jich bylo pozitivních t sn nad hranicí m itelnosti (1mg/kg); 6,7mg v krematoriu III; 7,9mg v krematoriu I. Nedostate né nam ené hodnoty v konfrontaci s nam enou hodnotou 1050 mg u kontrolního vzorku podporují d kazy, e tato za ízení nebyly plynové komory. Malé nam ené hodnoty by nazna ovaly, e tato za ízení byla n kdy v minulosti dezinsikována Cyklonem B stejn jako v echny ostatní budovy a za ízení. Ostatn, modré plochy vykazující vysok obsah eleza indikují hexakyano eleznatan elezit, ne samotn kyanovodík. Ve vzorcích odebran ch z údajn ch plynov ch komor by se dala p edpokládat p ítomnost kyanidu ve v t ím mno ství, ne jaké ukázaly tyto kontrolní vzorky (proto e zde pr byl masivn pou íván Cyklon B). Te tedy musí skon it le o tom, e tato za ízení byly poprav í plynové komory, proto e v echny d kazy zji t né p i prohlídce to vyvrátily. D kazy o fungování krematoria I od doby jeho kompletní p estavby neexistují, krematoria II a III jsou z v t í ásti zni ena a chybí jim n které ásti a krematoria IV a V jsou kompletn pry. V Majdanku se jedno krematorium v bec nezachovalo a druhé bylo p estav no, krom pecí. P i vizuální prohlídce pam tních hromad popela v Majdanku bylo zji t no jeho divné bé ové zabarvení. Sou asn popel z lidsk ch poz statk je (jak si autor zjistil) ed. V majdanském popelu by snad Page 10 sur 33\n11 mohla b t p ím s písku. Na záv r této ásti budou probrány údajné spalovací jámy. Autor osobn prozkoumal a vyfotografoval spalovací jámy v Birkenau. Nejzajímav j í je u t chto jam vysok sloupec podzemní vody p ibli n 1,5 stopy pod povrchem. Historick popis t chto jam tvrdí, e byly hluboké 6 metr (19,55 stopy). Není mo né, aby mrtvoly ho ely pod vodou, dokonce ani s pou itím ho lavin (benzínu). V echny jámy ozna ené na oficiálních mapách byly prohlédnuty. Proto e Birkenau stála v mok inách, splnilo se o ekávání. Na v ech místech byla hladina vody do dvou metr pod povrchem. Názor autora tedy je, e v Birkenau nikdy neexistovaly spalovací jámy. Osvětim, krematorium I Detailní studium údajn ch plynov ch komor v krematoriu I a studium modrotisk získan ch v muzeu prokázalo, e údajné plynové komory v dob údajného plynování slou ily jako márnice a pozd ji jako protiletadlové kryty. Nákres získan autorem této zprávy dokazuje p estavbu v období od 25. zá í do 21. zá í Je zde vid t márnice o n jak ch 7680 kubick ch stopách se dv ma dve mi, ani jedny se neotvírají ven. Jedny dve e vedly do krematoria a druhé do sprch. Mo ná v t chto otvorech nikdy ádné dve e nebyly, ale pravdivost tohoto tvrzení se nedá ov it, proto e jedna ze u neexistuje a jeden otvor byl p ebudován. M l bych poznamenat, e pr vodce Osv timského státního muzea uvádí, e budovy jsou v té samé podob, jakou m ly v den osvobození 27. ledna Ve st e e jsou ty i otvory a v prostoru márnice je jeden vyh ívací sopouch. Ten je otev en a nic nenasv d uje tomu, e by n kdy byl uzavírateln. Otvory ve strop nebyly ut snitelné a nové d evo nazna uje, e byly nedávno p estav ny. Zdi a strop jsou tukované a podlaha je betonová. Podlaha tohoto prostoru má 844 tvere ních stop. Strop má trámy a na podlaze m e ka d vid t stopy po ástech, které byly vybourány. Elektroinstalace není a nebyla zaji t ná proti explozi. Komorou prochází kanalizace, která je spojena s kanaliza ním systémem hlavního tábora. Pokud po ítáme 9 tvere ních stop na osobu, co je prostor nutn k cirkulaci tohoto velmi p ilnavého plynu, mohlo b t v této místnosti najednou maximáln 94 osob. P itom se uvádí, e v této místnosti mohlo b t a 600 osob. Údajná plynová komora nebyla k plynování pou ívána. V její konstrukci není ani stopa po n jakém odsávacím systému nebo ventilaci. Ventila ní systém údajné plynové komory sestává prost ze ty tvercov ch otvor ve strop, které zabírají mén ne dv stopy plochy. Ventilace plynu HCN za t chto podmínek by ka dopádn m la za následek zamo ení SS nemocnice, která stojí p ímo naproti p es cestu a pacienti i o et ující personál by byli mrtví. Budovy nebyly zabezpe eny ádnou látkou proti úniku plynu, nem ly ádné t snící dve e schopné zabránit í ení plynu po krematoriu, kanalizace by í ila plyn do ka dé budovy v tábo e, nebyl zde ádn vytáp cí, cirkula ní ani odsávací systém nebo ventila ní achta, ádn systém pro rozvod plynu, ádná mo nost cirkulace plynu kv li velkému po tu osob, ádná uspokojivá cesta pro vpravování Cyklonu B a byla zde stálá vlhkost. Proto by pokus pou ít tuto márnici jako plynovou komoru byl naprosto sebevra edn. V sledkem by byla exploze nebo roz í ení plynu po celém tábo e. Navíc pokud by byly komory pou ívány p i mno ství 30,4 uncí nebo 1,9 liber (zalo eno na íslech DEGESCH 4 unce nebo 0,25 liber na 1000 kubick ch stop) plynu Cyklon B (hrubá váha Cyklonu B je trojnásobná oproti plynu Cyklon B, v echny uvád né hodnoty jsou pouze pro plyn), p sobil by v dy 16 hodin p i 41 F (instrukce n meck ch ú ad pro dezinsekci). Následn by musela 20 hodin probíhat ventilace a musel by b t proveden test bezpe nosti komory. Dá se pochybovat o tom, jestli by se plyn bez odsávacího systému odv tral b hem t dne. To jasn odporuje tvrzení, e v údajn ch plynov ch komorách prob hlo denn n kolik zplynování. Vypo ítané teoretické a reálné asy pou ívání krematoria I a maximální kapacita údajné poprav í plynové komory je v tabulce 4. Tabulka 4 hypotetické po ty poprav a kremací Po et poprav 94 lidí/t den (hypoteticky) Po et kremací 286 lidí/t den (teoreticky) 126 lidí/t den (reáln ) Birkenau krematoria II, III, IV a V Podrobné zkoumání t chto krematorií p ineslo následující poznatky. Krematoria II a III byla zrcadlov sestavena z n kolika márnic a krematorií s 15 retortami v ka dém. Márnice byly v suterénu a krematoria v p ízemí. Pro transport mrtvol z márnice se pou íval v tah. Na míst byla provedena m ení a kresby byly po ízeny podle originálních modrotisk z Osv timského státního muzea. Stavby byly z cihel, malty a betonu. Zkoumané prostory údajn ch plynov ch komor byly na obou nákresech ozna eny jako márnice #1. Stejn jako u krematoria I tu nebyla ádná ventilace, vytáp cí nebo cirkula ní systém, ádné t sn ní proti pr saku plynu zevnit ani zvenku a ádné dve e vedoucí do márnice v krematoriu II. Prostor byl autorem prozkoumán a nebyl nalezen ádn d kaz o existenci dve í nebo jejich poz statcích v konstrukci. U krematoria III se to nedá ur it, proto e ásti stavby chybí. Ob stavby m ly elezobetonové stropy bez n jak ch zjevn ch stop po uzavírateln ch v tracích otvorech. Fale né zprávy o sloupech vedoucích plyn se nezakládají na pravd. V echny sloupy jsou pevné, elezobetonové, p esn jak ukazují uko ist né n mecké stavební plány. Pokud by tato za ízení byla pou ívána jako plynové komory, byla by velmi nebezpe ná a jejich pou ívání by pravd podobn vyústilo ve v buch a smrt obsluhy ve chvíli, kdy by plyn dorazil do krematoria. Ka dé za ízení m lo v tah na mrtvoly o rozm rech 2,1 x 1,35 metru. Je jasné, e tento v tah byl dost velk jen pro jedno t lo a dozorce. Page 11 sur 33\n12 Ob údajné plynové komory v krematoriích II a III m ly plochu 2500 tvere ních stop. Teoreticky zde mohlo b t umíst no 278 osob p i plo e 9 tvere ních stop na jednoho. Jestli e komora byla zapln na pot ebn m mno stvím HCN (0,25 liber/1000 tvere ních stop) a po ítáme v ku stropu 8 stop a kubick ch stop prostoru, pak bylo pot eba 5 liber plynu. Op t po ítejme nejmén t den na odv trání (jako u krematoria I). Tento ventila ní as je op t nejist, ale slou í k na im v po t m. V po et hodnot pro krematoria II a III (teoretick a skute n as) a maximální kapacita údajné plynové komory je v tabulce 5. Tabulka 5 Hypotetické po ty poprav a kremací v krematoriu II a III Krematorium II Po et poprav: 278 lidí/t den (hypoteticky) Po et kremací 714 lidí/t den (teoreticky) 315 lidí/t den (reáln ) Krematorium III Po et poprav: 278 lidí/t den (hypoteticky) Po et kremací 714 lidí/t den (teoreticky) 315 lidí/t den (reáln ) Krematoria IV a V byla zrcadlov sestavena a ka dé se skládalo ze 2 pecí rozd len ch na 4 retorty. Mnoho dal ích místností bylo pou íváno jako márnice, kancelá e a sklady. Vnit ek místností zrcadlov podobn nebyl. N které z t chto místností pr byly pou ívány jako plynové komory. Budovy byly bohu el u p ed dlouhou dobou zni eny, ale t snící materiály proti pr saku plynu nebyly nalezeny ani v základech ani v podlaze. Podle zpráv byly kuli ky Cyklonu B vhazovány skrz otvory ve zdech, které u dnes neexistují. Pokud jsou plány budov správné, ani tato za ízení nejsou plynové komory ze stejn ch d vod, jaké byly uvedeny u krematorií I, II a III. Konstrukce pr byly postaveny z erven ch cihel a malty s betonov mi podlahami bez suterénu. Je nutné íct, e tvrzení o existenci poprav ích za ízení v krematoriích IV a V není nijak podlo ené. Základní íselné údaje získané z Osv timského státního muzea a m ení provedená p ímo v krematoriích IV a V, která jsou uvád na jako údajné plynové komory, slou ila p i uva ované v ce stropu 8 stop k v po tu následujících ísel: Krematorium IV 1875 tvere ních stop; mohlo pojmout 209 lidí. Pro kubick ch stop by bylo pou ito 3,75 liber Cyklonu B p i 0,25 librách/1000 kubick ch stop. Krematorium V 5125 tvere ních stop; mohlo pojmout 570 lidí. Pro kubick ch stop by bylo pou ito 10,25 liber Cyklonu B p i 0,25 librách/1000 kubick ch stop. V po et hodnot pro krematorium IV a V (teoretick a skute n as) p i uva ování maximální kapacity plynové komory a 1 t dne na odv trání jsou v tabulce 6. Tabulka 6 Hypotetické po ty poprav a kremací v krematoriu IV a V Krematorium IV Po et poprav 209 lidí/t den (hypoteticky) Po et kremací 385 lidí/t den (teoreticky) 168 lidí/t den (reáln ) Krematorium V Po et poprav 570 lidí/t den (hypoteticky) Po et kremací 385 lidí/t den (teoreticky) 168 lidí/t den (reáln ) erven a Bíl d m, jinak ozna ované jako bunkr I a II, byly údajn samostatné plynové komory, ale o budovách nejsou Page 12 sur 33\n13 k dispozici ádné pot ebné údaje a statistiky. Majdanek V Majdanku je n kolik zajímav ch za ízení: p vodní krematorium, nyní zni ené; krematorium s údajnou plynovou komorou, nyní znovu postavené; sprchovací a dezinsek ní budova #2, která evidentn slou ila jako odv ivovací za ízení; a sprchovací a dezinsek ní budova #1, která se skládala ze sprch, odv ivovací a skladovací místnosti a údajné pokusné CO a HCN plynové komory. O prvním zni eném krematoriu jsme se zmínili u d íve. Sprchovací a dezinsek ní místnost byla v dob prohlídky uzav ená, ale vizuální prohlídka skrz okno potvrdila její funkci jako ist dezinsek ního za ízení, podobného t m v Birkenau. P estav né krematorium a údajná plynová komora, a koliv byly zmín ny u d íve, budou stru n probrány znova. Pece jsou jediná originální ást za ízení, která nebyla p estav na. Základní konstrukce je ze d eva, stejn jako u ostatních za ízení v Majdanku (krom experimentálních komor). Av ak bli í prohlídka odhalila, e v t ina budovy je v naprostém protikladu k v t in zb vajících ástí tábora ze elezobetonu. Údajná poprav í plynová komora p iléhající ke krematoriu zjevn s plynem HCN nep i la do styku. Budova není chrán ná proti pr saku plynu a pro plynování by byla nepou itelná. Pr byla p estav na podle originálního plánu, kter neexistuje. Je fyzicky dokázáno, e to nebylo nic víc ne krematorium s n kolika márnicemi. Je to nejmen í a nejbezv znamn j í údajná plynová komora ze v ech. Odv ivovací/skladovací prostor v dezinsek ní a sprchovací budov #1 je místnost ve tvaru L s vnit ní d ev nou p epá kou a dve mi. Zahrnuje objem n jak ch 7657 kubick ch stop a plochu 806 tvere ních stop. Byly zde tukované zdi, trámová konstrukce a neuzavíratelné st e ní otvory. Je zde vzdu n cirkula ní systém, kter je nevhodn navr en, proto e nasávání a v pus jsou p íli blízko sebe. Modré skvrny, jednozna n zp sobené hexakyano eleznatanem elezit m, viditeln potáhly povrch zdí. To m e b t vysv tleno tím, e se jednalo o odv ivovací místnost nebo o sklad pro dezinsek ní materiály. Stropní otvory jsou schopné odv trání jen po dlouhé dob. Dve e nemají t sn ní a nejsou konstruovány tak, aby t sn p iléhaly. Místnosti nejsou zevnit ani zvenku chrán ny proti pr saku plynu. V této budov bylo n kolik míst, která byla trvale uzav ena a nebyla autorovi zp ístupn na k prohlídce. Tato místnost jednozna n nebyla poprav í plynovou komorou a nespl uje typická kritéria. Podívejte se na nákres. Pokud by byla tato místnost pou ívána jako plynová komora, pojmula by maximáln 90 osob a vy adovala pou ití 2 liber plynu Cyklon B. Doba odv trání by byla minimáln t den. Maximální po et poprav 90 osob t dn. Údajné pokusné plynové komory umíst né ve sprchovací a dezinsek ní ásti #1 jsou cihlové budovy spojené s hlavním za ízením net snou d ev nou konstrukcí. Tato budova je ze t í stran obklopena úzk m betonov m ochozem. Jsou zde dv komory neznámé plochy a kontrolní bouda, u které byly dv ocelové nádoby, údajn napln né oxidem uhelnat m, kter byl do t chto dvou komor zavád n potrubím. Jsou zde ty i ocelové dve e s drá kou, podle v eho pro t sn ní. Dve e se otevírají ven a jsou zavírány dv ma mechanick mi západkami a pojistnou závorou (petlicí). V echny ty i dve e mají sklen né pr zory a dvoje vnit ní dve e mají chemická kontrolní za ízení na testování vzduchu v komo e. Kontrolní bouda m la okno n jak ch 6 in na 10 in, které nikdy nebylo konstruováno pro zasklení nebo t sn ní, jemu bránily vodorovné i svislé armovací pruty, a vedlo do komory #2. Podívejte se na nákres. Dvoje dve e se otvírají sm rem do komory #1, jedny p ední a jedny zadní dve e sm rem ven. Jedny dve e v p ední ásti se otvírají do komory #2. Zb vají dve e se otvírající do neprozkoumaného prostoru za komorou #2. Ob komory mají potrubí, údajn pro oxid uhelnat, ale v komo e #2 je neúplné a nebylo nikdy dokon eno. Komora #1 m la dokon ené potrubí kon ící ve dvou rozích místnosti. Komora #2 m la p edpoklady pro st e ní ventilaci, ale ta do ní nikdy nebyla zavedena. Komora #1 m la oh evné cirkula ní za ízení, které nebylo vhodn navr eno (nasávací a v fuková ást jsou p íli blízko u sebe) a nem la ádné ventila ní za ízení. Zdi jsou tukované, podlaha betonová a nebyly chrán ny zevnit ani zvenku. Vedle budovy jsou jako p ístavba dva teplometné ventilátory, jeden pro komoru 31 a druh pro n které ze sprchovacích a dezinsek ních za ízení (podívejte se na nákres). Ani jeden z nich není vhodn navr en a nemá ádn nasávací a v fukov mechanismus. Zdi v komo e #1 mají charakteristické modré zabarvení hexakyano eleznatan elezitého. Budova je nevytáp ná a vlhká. A koliv jsou tato za ízení na první pohled navr ena správn, nespl ují po adavky a kritéria poprav ích plynov ch komor ani dezinsek ních za ízení. Za prvé, na st nách není ani zevnit ani zven í ádn t snící prvek proti pr niku plynu. Za druhé, betonov ochoz je záchytné místo pro HCN a d lá budovu extrémn nebezpe nou. Komora #2 je nekompletní a proto z ejm nebyla nikdy pou ívána. Potrubí je nedokon ené a ve st e e nikdy nebyly ud lány otvory. A koliv je komora #1 pou itelná pro oxid uhelnat, je patn v tratelná a nepou itelná pro HCN. Tepeln ventilátor je patn umíst n. Není tu ádn v trací otvor nebo achta. Proto je nejlep ím autorov m in en rsk m názorem, e komory #1 a #2 nikdy nebyly a nemohly b t pou ívány jako poprav í plynové komory. ádné za ízení není vhodné k pou ívání a nebylo pou íváno za ú elem popravování. Komora #1 m la plochu 480 tvere ních stop, objem 4240 kubick ch stop, mohla pojmout 54 osob a pot ebovala libru Cyklonu B. Komora #2 m la plochu 209 tvere ních stop, objem 1850 kubick ch stop, mohla pojmout 24 osob a pot ebovala 0,5 libry Cyklonu B. P i tomto pou ívání plynu je maximální t denní po et poprav uveden v tabulce 7. Tabulka 7 Hypotetické po ty poprav v Majdanku Komora #1 54 lidí/t den Komora #2 24 lidí/t den Page 13 sur 33\n14 Statistiky Statistiky uvedené v tabulce 7 byly posledním bodem této zprávy. Pokud by plynové komory existovaly (a ony neexistovaly), tato ísla zachycují maximální 24 hodinová, ka dot denní mno ství pot ebného plynu Cyklon B. Mimo jiné se udává, e údajná poprav í za ízení v Chelmnu (plynové nákla áky), Belzecu, Sobiboru, Treblince a n která dal í pou ívala oxid uhelnat. Oxid uhelnat není plyn pro popravování a autor se domnívá, e ne by za al plyn ú inkovat, v ichni by se udusili. Proto je autorov m nejlep ím in en rsk m názorem, e oxidem uhelnat m nebyl popraven nikdo. Závěr Po prozkoumání v ech materiál a inspekci v ech míst v Osv timi, Birkenau a Majdanku, autor pova uje evidenci za nep ekonatelnou. Na ádném z t chto míst nebyly nalezeny poprav í plynové komory. Je autorov m nejlep ím in en rsk m názorem, e údajné plynové komory na prohlí en ch místech nemohly b t v minulosti ani nyní pou ívány nebo seriózn zva ovány jako poprav í plynové komory. Zhotoveno 5. dubna 1988 v Maldenu, Massachusetts. Fred Leuchter Associates [Podpis] Fred A. Leuchter, Jr. Hlavní in en r Bibliografie CHEMICKÉ ANAL ZY (CHEMICAL ANALYSIS) 32 VZORK prozkouman ch Alpha analytick mi laborato emi pro Fred A. Leuchter Associates OSV TIM, ZLO IN PROTI LIDSTVU (AUSCHWITZ, CRIME AGAINST MANKIND) Osv timské státní muzeum, 1988 OSV TIM, Pr vodce Osv timského státního muzea MAJDANEK, Duszak Osv timské státní muzeum, 1985 MAJDANEK, Marszalek státní muzeum, Osv tim, 1983 MAPY A DOKUMENTY, Osv timské a Majdanské státní muzeum DIESELOVÉ PLYNOVÉ KOMORY, M TUS UVNIT M TU (DIESEL GAS CHAMBERS, MYTH WITHIN A MYTH), Fritz Berg jaro 1984, Journal of Historical Review N MECKÉ ODV IVOVACÍ KOMORY (GERMAN DELOUSING CHAMBERS), Fritz Berg jaro 1986, Journal of Historical Review PODVOD DVACÁTÉHO STOLETÍ (THE HOAX OF THE TWENTIETH CENTURY), Arthur R. Butz, Institute for Historical Review CYKLON B NA HUBENÍ K DC DEGESCH (ZYKLON B FOR PEST CONTROL DEGESCH) Publikace KYANOVODÍK (HYDROGEN CYANIDE) Dupont publication, 7-83 MTERIÁLOVÉ BEZPE NOSTNÍ ZÁZNAMOVÉ LISTY (MATERIAL SAFETY DATA SHEET) Dupont Publication, 8-85 KYANID SODN (SODIUM CYANIDE) Dupont Publication, 7-85 MECHANISMY PLYNOVÁNÍ (THE MECHANICS OF GASSING), Faurisson jaro 1980, Journal of Historical Review STAVEBNÍ PLÁNY krematorií II, III, IV a V N MECKÉ MODROTISKY ZNI ENÍ EVROPSK CH ID (THE DESTRUCTION OF THE EUROPEAN JEWS), Hilberg Holmes a Meier, New York, 1985 MAJDANEK, Marszalek Interpress, 1986 JOURNAL a R ZNÉ FOTOGRAFIE od Fred A. Leuchter Associates OSM NÁKRES krematorií I, II, III, IV, V, dezinsek ní komory, budovy #1, pokusné plynové komory a tepelného ventilátoru, v e p ipraveno pro tuto zprávu H.Millerem, Fred A. Leuchter Associates Page 14 sur 33\n15 NÁVRH PLYNOVÉ KOMORY PRO MISSOURISKOU STÁTNÍ V ZNICI, Leuchter, Leuchter Associates, 1987 CYKLON B, POKUS BRUNA TESCHE (ZYKLON B, TRIAL OF BRUNO TESCH) Lindsey Fall 1983, Journal of Historical Review KONCENTRA NÍ TÁBOR MAJDANEK (MAJDANEK CONCENTRATION CAMP) Rajca, Lublin 1983, Státní muzeum DOKUMENT NI 9912 Ú ad hlavní vále né rady pro vále né zlo iny VZORKY ZAZNAMENANÉ a OSV TIMSKÉ STÁTNÍ MUZEUM V OSV TIMI, Polsko DuPont Head Office USA E.I. du Pont de Nemours & Co. (Inc.) Ernst Zündel 206 Carlton Street Toronto, Ontario M5A 2L1, Canada Institute of Historical Review PO Box 2739 Newport Beach, CA 92659, USA Kanclé Helmut Kohl Marbacher Strasse Ludwigshafen am Rhein Oggersheim, West Germany Dodatek 1 Souhrn dat potvrzen ch rozborem Alpha analytick ch laborato í v Ashlandu, Massachusetts Page 15 sur 33\n16 Dodatek 2 Rozbor vzork cihel a malty odebran ch v Osv timi a Birkenau celkové mno ství kyanidu Page 16 sur 33\n17 Dodatek 3 P EKLAD DOKUMENTU. NI-9912 Page 17 sur 33\n18 Ú ad hlavní rady pro vále né zlo iny INSTRUKCE PRO POU ITÍ KAYNOVODÍKU (CYKLONU) ZA Ú ELEM LIKVIDACE HMYZU (ODHMYZENÍ). I.Vlastnosti kyseliny kyanovodíkové Kyanovodíkov plyn se získává odpa ováním. 1. Bod varu: 25 stup Celsia 2. Bod tání: -15 stup Celsia 3. M rná tíha: 0,69 4. Hustota plynu: 0,97 (vzduch: 1,0) 5. Kyselina se snadno odpa uje 6. Kapalina: pr hledná, bezbarvá 7. Zápach: zvlá tní, nep íjemn sladk 8. Mimo ádn velká prostupnost 9. Kyselina je rozpustná ve vod Nebezpe í v buchu: 75 g kyseliny na 1 kubick metr vzduchu. (B ná aplikace zhruba 8-10 g na kubick metr je neexplozivní). Kyselina kyanovodíková nesmí p ijít do kontaktu s ohn m, elektrickou instalací atd., proto e potom hrozí exploze. Toxické efekty pro teplokrevná zví ata: P esto e kyselina kyanovodíková nemá v podstat ádné drá divé ú inky, indikující její p ítomnost, je vysoce toxická a velmi nebezpe ná. Kyanovodík je jeden z nejsiln j ích jed. 1 mg na 1 kg váhy lov ka posta uje k jeho zabití. eny a d ti jsou na n j v eobecn citliv j í ne mu i. Velmi malá mno ství kyseliny kyanovodíkové nemohou lov ku ublí it, dokonce i kdy je nep etr it vystaven jejímu vdechování. Ryby a ptáci jsou na kyanovodík zvlá citliví. Toxické ú inky pro hmyz: Vliv kyseliny kyanovodíkové na hmyz není tak závisl na teplot jako jiné plyny, tak e p sobí i p i nízk ch teplotách (a kolem 5 stup Celsia). Vají ka mnoha druh hmyzu, zvlá blech a v í, jsou mnohem citliv j í ne dosp lí jedinci. Toxické efekty pro rostliny: Stupe jedovatosti zále í na druhu rostlin. Rostliny s hust ím listovím jsou mén odolné ne rostliny s id ím listovím. Plísn a bakterie kyselina kyanovodíková nezabíjí. II. Zp soby pou ívání kyseliny kyanovodíkové CYKLON je sm s kyseliny kyanovodíkové a dal ích nosn ch látek. Jako nosi e se pou ívají kuli ky z d ev né buni iny, ervenohn dá granulová látka (Diagriess - Dia dr ) nebo malé modré kostky (Erco). Nehled na funkci indikátoru je její drá d ní je také v hodné pro stimulaci d chání hmyzu. Kyselina kyanovodíková a drá divé látky se jednodu e získávají odpa ováním. Cyklon se m e zachovat 3 m síce. Cyklon v po kozen ch nádobách se pou ívá jako první. Obal se smí pou ít jen jednou. Tekutá kyselina kyanovodíková po kozuje le t né plochy, laky, barvy apod. Jedovatost kyseliny kyanovodíkové se p idáním jin ch látek nem ní, ale nebezpe í s ní spojená se v razn sni ují. Cyklon musí b t chrán n p ed vzplanutím. III. Mo nost otravy 1. Lehká otrava: Závrat, bolest hlavy, zvracení, pocit celkové nevolnosti atd. V echny symptomy pominou, pokud zasa ená osoba vyjde na erstv vzduch. Alkohol odolnost v i kyanidu sni uje, proto se p ed dezinsekcí nikdy nesmí pít. P edepisuje se: 1 tableta cardiazolu nebo veriazolu, aby se p ede lo srde ní disfunkci. Pokud je to nutné, podává se opakovan ve 2-3 hodinov ch intervalech. 2. Silná otrava: Zasa ená osoba náhle zkolabuje. První pomoc: erstv vzduch, sejmutí plynové masky, uvoln ní od vu, um lé d chání. Lobelin do svalu 0,01g. Nepou ívat kafrové injekce. (strana 2 originálu) 3. Otrava p es k i: Symptomy jako v p ípad 1. Jedná se tím sam m zp sobem. 4. Otrava po itím: Page 18 sur 33\n19 Aplikovat do svalu Lobelin 0,01g, síran eleznat, pálená magnezie. IV. Ochrana p ed plynem P i dezinsekci Cyklonem se pou ívají pouze speciální filtry, nap íklad filtra ní vlo ka J (modro hn dá) z Auergesellschaft Berlin nebo z Draegerwerke, Luebeck. Pokud by plyn pro el p es masku, je nutné okam it opustit budovu a zkou et t snost masky tak dlouho, dokud se neproká e její neprody nost. Pokud plyn maskou projde, filtr u je opot ebovan. P ed pou itím filtru J je nutné nejprve vyjít p ibli n na 2 minuty na otev en vzduch, proto e se na filtrové vlo ce m e usadit ur ité mno ství sra ené páry z dechu. Za ádn ch okolností se nesmí filtr m nit uvnit místnosti napln né plynem. V. Personál P i ka dé dezinsekci se dezinsek ní personál skládá minimáln ze dvou osob. Za provedení dezinsekce je odpov dn p edák. Mezi jeho povinnosti pat í prohlídka prostor, v trání, spu t ní dezinsekce a bezpe nostní opat ení. P edák ur uje svého zástupce na dobu své nep ítomnosti. Jeho na ízení jsou neprodlen pln na. Nevy kolen personál nebo osoby, které jsou vy kolené, ale u nemají platn pr kaz, nesmí b t zapojeny do práce p i plynování, ani nesmí vstoupit do místností zapln n ch plynem. P edák také musí b t ve spojení se sv mi pod ízen mi. Ka dá osoba musí b t kdykoliv schopná prokázat, e má ú ední povolení pou ívat kyselinu kyanovodíkovou za ú elem dezinsekce. VI. Vybavení Ka d jednotlivec s sebou musí v dy mít: 1. Svou vlastní plynovou masku. 2. Minimáln 2 speciální filtry zachycující kyanovodíkov plyn. 3. Lístek se zásadami první pomoci p i otrav kyselinou kyanovodíkovou. 4. Pracovní p íkaz. 5. Platné osv d ení. Ka dá dezinsikující skupina s sebou v dy musí mít: 1. V zásob nejmén 3 speciální vlo ky do filtru detektor plynu injek ní st íka ku pro Lobelin. 4. Ampulku Lobelinu 0,01g. 5. Tablety cardiazol, veriazol pá idlo nebo vyrá ecí kladívko pro otev ení plechovek s Cyklonem. 7. V stra ná znamení podle p edpis. 8. Materiál pro ut sn ní. 9. Listy papíru slou ící jako vycpávky. 10. Signaliza ní sv tlo. Ve keré za ízení musí b t stále udr ováno isté a v dobrém stavu. Po kozené vybavení se smí opravovat pouze jednou. VII. Naplánování dezinsekce 1. Co v echno uva ujeme p ed dezinsekcí? (a) Typ budovy a její umíst ní (b) Stav st echy (c) Stav oken (d) P ítomnost vytáp cích za ízení, v tracích za ízení, otvor ve zdech atd. 2. Ur í se druh hmyzu, kter má b t odstran n. 3. Vypo ítá se plocha. (Nespoléhejte na stavební plány, ale sami si prostory p em te. Berte v úvahu venkovní plochy v etn zdí.) 4. P íprava personálu (odvedou se domácí zví ata, odstraní rostliny, jídlo, pití a filtry plynov ch masek). Page 19 sur 33\n20 5. Vyhledají se otvory, které p jdou obtí n ucpat (vzduchové achty, odpadní potrubí atd.). 6. Provedou se nutná bezpe nostní opat ení (nepou ívaná za ízení se zakryjí). 7. Stanoví se dezinsek ní údaje a as nutn k vy i t ní budov. 8. Pokud je to nutné, v t sném okolí se z ídí bezpe nostní zóna. 9. Uv domí se zmocn né orgány. VIII. P íprava pro dezinsekci 1. Ut sn ní. 2. Otev ou se v echny dve e, p íst nky atd. 3. L koviny se odtáhnou od sebe. 4. Odstraní se v echny kapaliny (v etn kávy, vody na mytí atd.). 5. Odstraní se v echny potraviny. 6. Odstraní se v echny rostliny a domácí zví ata (akvária atd.). 7. Odstraní se v echny fotografické p ístroje a filmy. 8. Odstraní se v echny lepivé p edm ty a léka ské pot eby, pokud jsou otev ené nebo v papírovém obalu (zvlá ivo i né uhlí). 9. Odstraní se v echny filtry do plynov ch masek. 10. P ipraví se ov ení stavu budovy. 11. V echny osoby se vyká ou ven. 12. Odeberou se v echny klí e (od v ech dve í). IX. Mno ství plynu a as nutn k dosa ení efektu závisí na: druhu hmyzu teplot mno ství nábytku v místnostech neprostupnosti budovy P i vnit ní teplot nad 5 stup celsia se b n pou ívá 8 g kyseliny kyanovodíkové na kubick metr. as pot ebn k dosa ení efektu: 16 hodin, pokud se nejedná o zvlá tní typy budov, kde sta í mén asu. Kdy je teplé po así, lze tuto dobu zkrátit a na 6 hodin. Pokud teplota klesne pod 5 stup celsia, doba dezinsekce se prodlu uje nejmén na 32 hodin. Mno ství a asy v e uvedené platí pro hubení t nic, v í, blech atd. v etn vají ek, larev a kukel. Pro atní moly: teplota nad 10 stup Celsia, 16 g na kubick metr a 24 hodin k dosa ení efektu. Pro mou né moly: stejné jako u t nic. X. Dezinsekce budov 1. Ov í se, e v ichni opustili budovu. 2. Rozd lají se krabice s Cyklonem B. Do ka dé místnosti se umístí p im ené mno ství. 3. Rozmístí se nádoby. Jeden lov k chodí po budov a nádoby rozmis uje (m ly by b t dál od t sn ní). 4. Pracovníci opustí pracovní prostor. 5. Rozmístí se dozor, kter ur uje p edák. 6. Ov í se, e ut sn ní a vyklizení objektu je kompletní. 7. Nasadí se plynové masky. 8. Otev ou se nádoby a vyprázdní se jejich obsah. Ten je rozmíst n v tenké vrstv, aby odpa ování probíhalo co nejrychleji. Proces za íná v horních patrech budovy, ale sklep je dezinsikován d ív ne p ízemí. Sklep by nem l mít ádn otev en v chod. Místnosti, kde u dezinsekce probíhá, by nem ly b t znovu otvírány. Odpa ování probíhá pozvolna. Dezinsekce m e b t p eru ena jen ve v jime n ch p ípadech. Page 20 sur 33\nLEUCHTEROVA ZPRÁVA KONEC MÝTU Zpráva o údajných popravčích plynových komorách v polské Osvětimi, Birkenau a Majdanku, vypracovaná odborníkem na plynové komory. Poznámka vydavatele V historii se stalo jen


Farní hlas - červenec 2016\nMoji drazí bratři a sestry\nZačaly letní prázdniny a mnozí z Vás se chystají na dovolenou se svými přáteli, sousedy a známými.\nBudete určitě trávit pěkné chvíle a tak si najdete i více času pro sebe navzájem. Nezapomeňme však, že s námi je ještě jedna osoba, a to je náš Pán Ježíš Kristus. Bylo by určitě velmi smutné, kdyby zůstal někde sám a nepovšimnutý. Vždyť nikdo z nás by se necítil dobře, kdyby byl někde s přáteli a byl by přece sám a nikdo by si jej nevšímal.\nJežíš Kristus je ten, který nám dodává sílu a je s námi stále, proto si nebereme dovolenku od Něho, anebo od Nejsvětější oběti – mše svaté. Přece od osoby, kterou milujeme, nikdy neodcházíme. Protože víra, to není koníček, ale vztah s Ježíšem Kristem. Vždy a všude si jej neseme ve svém srdci.\nMnoho milostí při Vašich cestách, putování, Vaší práci i načerpání nových sil Vám přeje\nKrásná slavnost, která čekala na své obnovení ve farnosti téměř 60 let\nV neděli, 29. května jsme při mši svaté v 10,00 h, po dlouhých 60-ti letech, prožívali krásnou slavnost ve farnosti – oslavu Božího Těla na veřejnosti.\nRáno ještě kropil naši zemi slabý déšť, který po deváté hodině ustal a rozběhla se aktivita našich farníků a farnic v přípravách, abychom se Svátostí oltářní mohli vyjít ke čtyřem oltářům, jak to bylo s panem farářem naplánováno. A Pán nám požehnal.\nV kostele probíhala velká mše svatá v obvyklém čase, ale nezvykle bohatém množství zúčastněných farníků na této mši svaté. Ti, kteří chodívají na ranní mši svatou, poslechli poslušně radu i prosbu pana faráře, aby přišli až na desátou.\nZa zpěvu písní s varhanním doprovodem vyšli všichni zúčastnění k prvnímu oltáři před kostelem.\nZvony zvonily, v čele průvodu byly neseny dva nově zhotovené prapory šikovnými místními farnicemi, ministranti střídavě zvonili a Boží lid zpíval příhodné písně. Čtyři muži doprovázeli s hořícími loučemi našeho Otce Jána, nesoucího s úctou a důstojností Nejsvětější Svátost nad hlavou.\nPo obřadu u prvního oltáře před kostelem se dal zástup věřících do pohybu směrem k Lidovému domu, zabočil a směřoval na pěkně vybudované náměstí před Obecním úřadem, kde byly umístěny v patřičné vzdálenosti od sebe další 3 oltáře. U každého bylo zastavení s obřadem, modlitbami a zpěvem.\nDlouhý zástup dětí, rozhazujících radostně lupínky květin po cestě, ministrantů, krojovaných mužů i žen, členů kostelního sboru zpěváků i zpěvaček a všech farníků vzdávalo hold našemu Pánu Ježíši...\nDoputovali jsme zpět do kostela, před oltář. Zazněl slavnostní zpěv „ Te Deum“ a písní „ Ty mocný, silný, veliký“ – jsme se rozloučili s Nejsvětější svátostí i slavnou mší svatou a odcházeli do svých domovů, naplněni krásou oněch prožitých okamžiků.\nMy starší pak jsme byli naplněni i oživenými vzpomínkami na dobu našeho dětství, kdy se stejné oslavy Božího Těla v minulosti konávaly tenkrát každoročně, a které byly pak zakázány na hodně dlouhý čas.\nOhlédnutí za projevenou úctou k Panně Marii v naší farnosti\nSnad jeden z nejhezčích měsíců v roce – měsíc květen – je zasvěcen Panně Marii. Také my jsme ve farnosti přemýšleli, jak letos co nejlépe oslavit Matičku Boží, Pannu Marii.\nNáš milý Otec Ján nemusel dlouho přemýšlet. Přispěchal okamžitě s dobrým nápadem: „ Kolik máme kapliček v naší farnosti?“ Odpovídám „11, ale jedna je v domě u hlavní cesty, tam by shromáždění asi nebylo vhodné a jedna je zatím neposvěcená.“\nDobře tedy, u 9-ti kapliček vzdáme úctu Panně Marii slavením mše svaté a tu desátou, novou, posvětíme.\nStalo se. Mimo u kapličky v Černém „ u Čotků“, kde nás zastihl velký déšť – a přece jsme i v dešti mši svatou prožívali v radosti a ve zpěvu – nám Pán požehnal příhodným počasím už pak u každé kapličky.\nPřišla nám na mysl při dešti v Černém „ u Čotků“ slova žalmu: „ Ti, kdo sejí v slzách, s jásotem budou žnout!“\nRadostně jsme se scházeli ke mším svatým, farníci putovali z jedněch údolí do míst, kde se právě slavilo, a počet účastníků byl při každé kapličce přes 120 farníků. V Černém „ u Mazáčů“ bylo až na 200. U každé kapličky připravili místní malá občerstvení na závěr a bylo věru milé, sledovat jak spolu hovoří, sám se do hovoru zapojit a vždy se se zúčastněnými vzájemně potěšit.\nSňatky: V měsíci červenci si v našem kostele udělí svátost manželství tito snoubenci:\nV sobotu, 16.7. 2016 ve 12,00 h\nRadek JANUŠ z Huslenek č. 250 a Petra MAŇÁKOVÁ z Huslenek č. 652\nV sobotu, 30.7. 2016 ve 12,00 h\nJiří NOVOSAD z Nového Hrozenkova č. 693 a Lucie ŠULIMANOVÁ z Halenkova č. 67\nV sobotu, 23.7.2016, si manželé Jana a Antonín Trtíkovi z Huslenek č. 70 obnoví svůj manželský slib po 50-ti letech v chrámě Povýšení sv. Kříže v Halenkově. Nadále jim vyprošujeme boží milosti, hojnost zdraví a děkujeme za příkladné svědectví společného života.


Slavný americký hotel, momentálně vlastněný Číňany. Hádejte, kdo všechno tam právě bydlí... | ParlamentniListy.cz – politika ze všech stran\nParlamentníListy.cz » Aréna » Monitor » Slavný americký hotel, momentálně vlastněný Číňany. Hádejte, kdo všechno tam právě bydlí...\nPrezident Miloš Zeman v New Yorku bydlí v jednom z nejslavnějších hotelů světa, Waldorf Astoria na třídě Park Avenue. Nad hlavním vchodem do hotelu vlají dvě obří vlajky, Spojených států amerických a Čínské lidové republiky. Co za tím je? Důvodů je hned několik, ParlamentníListy.cz které mají v USA s prezidentem svého reportéra, přináší více.\nPopisek: Miloš Zeman na lodi při projížďce kolem Manhattanu mluví s českými novináři\nČeský prezident, který do New Yorku kvůli 70. výročnímu zasedání Valného shromáždění OSN dorazil v sobotu po sedmé večer místního času, je spolu s delegací ubytován na exkluzivním místě. Jeho přechodným newyorským bydlištěm se stal slavný hotel Waldorf Astoria na Park Avenue na Manhattanu.\nZeman není rozhodně jedinou hlavou státu, která na slavné adrese bydlí. V minulých letech bylo tradicí, že na tomto místě pravidelně vždy při zasedání OSN bydlel americký prezident; ať už jím byl kdokoliv. Tentokrát je tomu jinak.\nNad hlavním vchodem do majestátního hotelu otevřeného v roce 1931 sice vlaje americká vlajka, prezident USA ovšem bydlí jinde. Zajímavé je, že hned vedle té americké, je nad vchodem hotelu vyvěšena také obří vlajka Číny. Proč? Důvody jsou zřejmě dva.\nJednak hotel nedávno prodal dřívější vlastník, společnost Hilton hotels, a kupcem nebyl nikdo jiný než Číňané. Konkrétně čínská pojišťovací společnost Anbang Insurance Group. Za proslavenou monumentální stavbu Číňané zaplatili v přepočtu zhruba 47 miliard korun.\nA to je prý důvodem, proč současný americký prezident Barack Obama musel přerušit letitou tradici a ubytovat se jinde. Americká administrativa se údajně kvůli změně vlastníka obávala přítomnosti špionů nebo odpolechů nasazených v prostorách, kde by prezident a jeho tým bydlel. Přesídlili proto jinam.\nDruhý důvod, proč se nad slavným hotelem, kde bydlí i Miloš Zeman, tyčí čínská vlajka, je jednoduchý. Nyní během zasedání Valného shromáždění OSN zde bydlí také čínský prezident Si Ťin-pching.\nTím však výčet mocných hostů nekončí. Dle dostupných informací je ve Waldorf Astoria ubytován i šéf další velmoci, prezident Ruské federace Vladimir Putin. S oběma státníky se během posledního roku český prezident setkal hned několikrát. Naposled počátkem září před nemnoha týdny v Pekingu, kam Zeman stejně jako Putin dorazil na velkolepé oslavy 70. výročí konce druhé světové války v Tichomoří.\nPotkají se Zeman s Putinem nebo Si Ťin-pchingem i nyní v New Yorku? Takové informace nikdo nepotvrzuje, ale ani nevyvrací. S jistotou se mohou potkat na pondělní večerní recepci, kterou pro státníky pořádá americký prezident Obama, tam však budou desítky dalších hlav států. Že by k sobě ale našli cestu v hotelu, kde všichni tři bydlí? Setkání s Putinem včera Zeman nevyloučil. Jeho mluvčí Jiří Ovčáček to pro ParlamentníListy.cz komentoval slovy, že „nemá informace, že by se oficiální bilaterální setkání plánovalo“. Taková formulace nevylučuje v podstatě žádnou možnost.\nMonumentální hotel Waldorf Astoria na Park Avenue funguje od roku 1931. Do roku 1957 šlo o nejvyšší hotel na světě, štafetu po něm převzal hotel Ukrajina v Moskvě. Stavba je už přes dvacet let zařazena na seznamu newyorských pamětihodností, jako je třeba The Empire State Building nebo Brooklynský most. Hotel je vysoký 190 metrů, má 47 podlaží a přes 1400 pokojů.\nWaldorf Astoria je spojen s řadou slavných jmen. Vedle amerických prezidentů zde bydlel kupříkladu Fidel Castro, který si údajně nechal do apartmá donášet živá kuřata a přímo na místě z nich připravovat jídlo, aby vyloučil riziko otravy. Žila zde také Marilyn Monroe, Frank Sinatra nebo srbský vynálezce světového věhlasu Nikola Tesla.\nČína , New York , Obama , OSN , Zeman


Půjčka 70 000 Kč - peníze rychle na účet ihned\nBezúčelové peníze na cokoliv\nSplátky lze pružně měnit podle situace\nMožno získat peníze na účet nebo v hotovosti\nZa 70 000 Kč lze poměrně slušně zrekonstruovat koupelnu a toaletu, pořídit nové spotřebiče do kuchyně nebo si koupit ojeté auto v ještě ucházející kvalitě. Případně dofinancovat cenu nového vozu, když vám tyhle peníze chybějí, abyste si auto mohli užívat mnohem dříve, než na něj ve skutečnosti našetříte.\nTakto vysokou půjčku nabízejí samozřejmě banky jako bankovní půjčku. Ale je také mnoho nebankovních společností, které jsou schopné poskytnout i 70 000 korun jako půjčku ihned na účet, tedy odeslat peníze okamžitě po schválení vaší žádosti. A stále ještě jde o půjčku ve výši, která se obejde bez ručení a ručitele.\nSplácení úvěru ve výši 70 000 Kč se dá rozložit na několik měsíců nebo i na více než jeden rok. Výše splátek se totiž odvíjí od vašich možností pravidelně dávat stranou (vracet) jistý obnos peněz. Takto vysokou půjčku byste si vždy měli řádně rozmyslet. Nejde totiž o nijak malý závazek. A jestliže nastanou potíže se splácením, mohla by se celá akce výrazně prodražit.\nÚvěr na 70 000 korun si berte vždy pouze tehdy, když je jednak nezbytný a jednak jste si jistí, že jej z rodinného rozpočtu utáhnete. Pokud jste na vážkách nebo podmínky poskytovatele půjčky dosahují maxima vašich možností, poohlédněte se po jiném poskytovateli, který bude ochoten jít se splátkami níž, zato však na delší období.\nTakovému porovnání poskytovatelů slouží právě tenhle online srovnávač a nabídka online půjček. Navíc si zde snadno zjistíte, kdo bude ochoten vám poskytnout 70 000 Kč jako hotovostní půjčku (jestliže chcete peníze raději v hotovosti). Vzhledem k tomu, že jde o online nabídky, najdete tu i půjčky bez doložení příjmu potvrzeného zaměstnavatelem. Stačit totiž bude výpis z účtu nebo výplatní pásky. K tomu vaše osobní doklady, a hlavně dobře promyšlená strategie splácení, kterou zvládnete dlouhodobě dodržet.\nVýhody půjčky 70 000 Kč\nmožnost poskytnutí online\nnení vyžadován ručitel ani zástava nemovitosti\nvyšší naděje na schválení u nebankovního poskytovatele\nNevýhody půjčky 70 000 Kč\nvznikne závazek na delší dobu, často i na více než rok\nnižší úspěšnost žadatelů u levnějších bank\nvyšší cena většiny nebankovních půjček\nJe možné získat 70 000 korun i v hotovosti jako peníze na ruku?\nAno, je to možné, někteří poskytovatelé nabízejí i takto vysoký obnos v hotovosti. Splácet pak můžete také v hotovosti, často však máte na vybranou i bankovní převod.\nKdyž mi v bance řekli, že takto vysokou půjčku mi nedají, mám naději, že uspěju jinde?\nAno, naděje zůstává vždy. Mnoho nebankovních poskytovatelů je ochotných se pustit do většího rizika a poskytnout své peníze i lidem, u kterých banka úvěr zamítla. Počítat ale musíte s vyšší cenou půjčky, podstoupené riziko si poskytovatel totiž nechá zaplatit.\nMohu i o takto vysokou půjčku zažádat online?\nAno, i 70 000 korun můžete získat přes internet. Stačí vyplnit online formulář a odeslat jej. Až se vám ozve zástupce poskytovatele půjčky, budete postupovat dle jeho pokynů. Vždy si nechte řádně vysvětlit podmínky úvěru a také ve smlouvě písemně uvést „celkovou částku splatnou spotřebitelem“. Ta totiž ukazuje, kolik bude celý úvěr za celou dobu svého trvání stát. Poplatky nad rámec této částky zaplatíte jen za případné zpoždění nebo neplacení splátek.\nJe omezeno, na co si mohu vzít úvěr ve výši 70 000 Kč?\nNikoliv, zde žádné omezení není. Půjčka je bezúčelová, takže použití peněz je čistě na vás a vašem rozhodnutí. Čerpání peněz nebudete nikomu dokladovat ani jakkoliv prokazovat.\nJe dobré si úvěr na 70 000 pojistit?\nNo, jak se to vezme. Vždy záleží na konkrétní situaci. Obecně není 70 000 ještě až tak vysoká částka, aby mělo smysl její splácení pojišťovat. Na druhou stranu, jestliže je velké riziko, že vám vypadnou pravidelné příjmy (třeba máte malé děti, které jsou často nemocné a vy jste s nimi často doma), pojištění se může hodit. Jen si vždy řádně projděte jeho podmínky, aby například zrovna ošetřování člena rodiny nebylo ve výlukách.\nJe možné splatit tenhle úvěr předčasně?\nVždycky je možné splatit úvěr předčasně, nárok na předčasné splacení zakládá zákon o spotřebitelském úvěru. Ale poskytovatel úvěru si může předčasné splacení podmínit platbou navíc (pokutou), která však celkově nesmí vyjít dráž než celkové platby při zachování původního termínu doplacení půjčky.