Pu rka re cká zá ko u tí - PDF\nPu rka re cká zá ko u tí\nDownload "Pu rka re cká zá ko u tí"\n1 číslo 4 - duben cena 11 Kč H L U O C K Ý Z P R VO D J Pu rka re cká zá ko u tí Hodinový stroj původně pohánějící věžní hodiny kostela v Purkarci. Foto Jan Pirgl, www. janpirgl. net. 1\n2 Pokud jsem zrovna vám ještì neøekla, že se nám v rodinì narodila dvojèátka, tak jste asi poslední na zemìkouli. Už mìsíc zahlcuji všem známým ové schránky fotografiemi dvou holèièek, které se narodily mému vyvdanému synovi a jeho ženì a mluvím jen o miminkách. Jsem sice nevlastní babièka, ale to mi nebrání si ten krásný pocit babièkovství skvìle užívat. Dvojèata jsou do rodiny velice praktická vìc. Tedy pro nás všechny pøíbuzné. Jednak radost je dvojnásobná, zvláš, když se narodila celkem v pohodì jako donošená, s prima váhou 2,70 kg a bez komplikací. Navíc s velkou chutí k jídlu. Pravda, jejich rodièe jsou jaksi pøepadlí, nevyspalí, hladoví a na rozdíl od holèièek nepøibírají, ale hubnou. Zato jsou šastní tak, že z nich štìstí, pýcha a radost pøímo sálá. My ostatní na rozdíl od nich spíme nadále i v noci a snažíme se jim pøeposílat energii bytostí do sytosti odpoèinutých. Pøi každé návštìvu k nim pøivážíme hory navaøeného jídla, polívku pro šestinedìlky, bábovku a buchty a další zásoby k pøežití. Chováme si miminka a nemusíme se hádat, protože každý si chováme jedno. Sice si je mùžeme prostøídat, i když de facto je to šumafuk, obì holèièky jsou stejné. lespoò pro nás, rodièe se holedbají, že jednu od druhé rozeznají díky jinak ohrnutému oušku. ÚVODNÍK Miminka nadchla také moje dìti, protože si mohou povozit skvìle vymyšlený dvojèátkový koèárek, fotit se mobilem a zkoušet si, jak by asi tak vypadali, kdyby už také mìli dìátko a nemuseli se zbyteènì zdržovat studiem. Jaro je vùbec èas mláïátek, jsou všude kolem nás, a to nejen v koèárcích. Možná by bylo dobré, koukat na náš svìt oèima mláïat a mohli bychom se trochu víc snažit, abychom jim ukázali ty hezèí stránky naší povahy a našeho života na téhle planetì. Kdybychom víc chtìli a pøizpùsobili náš svìt mláïatùm, byl by o hodnì lepší než je teï. byl by mnohem lepší i pro nás dospìlé. Škoda, že si to neuvìdomujeme a neusilujeme o to všichni. SPOLEÈENSKÁ KRONIK LHOPØÁNÍ Mìstský úøad Hluboká nad Vltavou blahopøeje obèanùm, kteøí v mìsíci dubnu 2011 oslaví významná výroèí Hájek Karel Hluboká 94 let Dobiášová Terezie Hluboká 92 let Smotlachová Kvìtuše Hluboká 91 let Váòová Jarmila Hluboká 85 let ronec Jaroslav Hluboká 80 let Marek Václav Munice 80 let Haladová Zdeòka Hluboká 75 let Trnová Marie Hluboká 75 let Do dalších let pøejeme dobré zdraví, spokojenost a osobní pohodu. Opustili nás Slabá Marie Hluboká Pártlová Marie avorovice Neužil Vladimír Hluboká Rausová nna Hluboká Salaba Zdenìk Hluboká Narodili se eneš Jakub Kalivodová Šarlota Matyáš Hanpek Hluboká Hluboká Hluboká Dìkuji za péèi vìnovanou mé matce po dobu jejího pobytu v domovì dùchodcù v Hluboké nad Vltavou. leš Raus MÌSTSKÁ POLICIE Mìstská policie v novém roce Pøednì se musím omluvit za jistou nesrozumitelnost tabulky èinnosti uvedené v minulém èísle vzniklou použitím zkratek ze žargonu strážníkù, tzv.»ká-óèek«. Dodateènì tedy uvádím vše na pravou míru: P = bloková pokuta zaplacená na místì PMN = bloková pokuta na místì nezaplacená (na složenku) D = pøestupek øešen domluvou KO = kontrola osobních údajù (jiná situace než øešení pøestupku) KC = kontrola cyklisty (napøíklad vybavení kola) KP = kontrola psa (osobní údaje prùvodce + èíslo známky) Každý rok jsme, zvláštì v dopravì, rozšiøovali svou místní pùsobnost o novou lokalitu. Zaèínali jsme Masarykovou ulicí a plovárnou, pak jsme se vìnovali oblasti ZOO, loni jsme pøidali parkování v Hamru a u golfu a letos se chceme navíc zamìøit na parkování u høbitova a sportovních areálù. Není totiž výjimkou, že u høbitova parkuje 10 vozidel, a pøitom se na nìm nachází jen dva lidé. Díky novì (na podzim) umístìné znaèce»zákaz zastavení«s dodatkovou tabulkou»neplatí pro návštìvníky høbitova, max. 1 hod.«lze tuto lokalitu úèinnì kontrolovat. Každý, kdo opustí høbitov, pøestává být jeho návštìvníkem (napø. pokud jde do parku, stává se návštìvníkem parku) a musí tedy okamžitì s vozidlem odjet. Podstatné je, že i sami návštìvníci jsou omezeni na dobu jedné hodiny. U sportovních areálù jsou též zákazy zastavení a pøi jejich nerespektování (zvláštì podél fotbalového høištì s umìlým povrchem) dochází k vážnému ohrožení ostatních úèastníkù silnièního provozu, pøedevším chodcù a cyklistù, o plynulosti dopravy ani nemluvím. Vedle bìžné hlídkové èinnosti (veøejný poøádek pøi diskotékách, doprava ve mìstì) už strážníci øešili napøíklad zprùjezdnìní cyklostezek (popadané vìtve a strom) a vymezovali výstražnou páskou sesuv pùdy na parkovišti v Podskalí. Také usmìròovali dopravu bìhem støíhání stromù na Masarykovì ulici a v prùbìhu konání akce Svatební veletrh v Hotelu Štekl, který pøilákal na Hlubokou stovky návštìvníkù. Na tomto místì se chci podìlit o zajímavý postøeh. Øada návštìvníkù veletrhu si všimla stavby»podzámèí«vedle kostela a nìkteøí samozøejmì ihned zjišovali, co se zde staví, nejèastìji se domnívali, že další hotel. Další se ptali, co zde bylo pøed tím, a když jsem jim pøipomnìl, že staré nákupní støedisko a jak vypadalo, tak všichni brali novou stavbu jako zmìnu k lepšímu. le zaslechl jsem také dvì v podstatì totožná hodnocení (rozhodnì nebyla myšlená ironicky) pronesená pány ke svým drahým polovièkám:»hele, koukni jakej tu staví pìknej barák.«takže to vypadá, že sami návštìvníci Hluboké nevnímají»podzámèí«jako nìco negativního. Za MP Hluboká nad Vltavou Mgr. Karel Hubinger Strana 2 Hlubocký zpravodaj duben 2011\n3 ZPRÁVY Z RDNICE Z jednání zastupitelstva O zastupitelstvo mìsta schválilo rozpoèet mìsta na rok 2011 v pøíjmové a výdajové èásti se schodkem ve výši 2379,6 tis. Kè. Schodek a financování výdaje na opatøení rady mìsta a splátky úvìrù jsou kryty z èásti pøebytkem hospodaøení z roku 2010 a zèásti úvìry. O Zastupitelstvo mìsta deklarovalo úmysl prodat objekt restaurace v Municích a pøilehlé pozemky za minimálnì odhadní cenu, stanovenou certifikovaným znalcem. Zámìr bude zveøejnìn na úøední desce mìsta, došlé nabídky øádnì posouzeny a vìc pøedložena ke koneènému rozhodnutí. O Zastupitelstvo urèilo názvy ulicím Pod Hùrkou, Jeèná a Žitná pro místní komunikace v ZTV Hùrka Hluboká nad Vltavou. O Zastupitelstvo souhlasí s realizací projektù modernizace místních komunikací Køesínská a Jabloòová a Hradèany a Líšnice Radonice. O c. Šastný pøedložil zastupitelùm plán sportovních a kulturních akcí, které by se mìly konat v roce 2011 na Hluboké. Referoval o existenci slevové karty pro návštìvníky Hluboké a o èinnosti komise cestovního ruchu. O Ing. Dlouhý informovalo dohodì Zemìdìlského Muzea Ohrada a ZOO, na základì které bude pro nadcházející sezónu zavedené jednotné vstupné. Souèasnì referoval o probíhajících jednáních mez ZOO, Zemìdìlským muzeem a spoleèností griprod o pøesunutí parkovištì ze stávající plochy pøed loveckým zámeèkem na pozemky spol. griprod naproti zámeèku pøes silnici. Ing. Dlouhý slíbil, že bude zastupitele o prùbìhu jednání dále informovat. O Pan Karvánek pøednesl požadavek OV avorovice neprodávat budovu bývalé knihovny v avorovicích, ve které bydlí pí. S. Starosta k tomu uvedl, že v avorovicích se nákladem cca 7 mil. Kè buduje nová hasièská zbrojnice a rada mìsta tedy vyjádøila názor stávající objekt prodat. Starosta závìrem uvedl, že mìsto je pøipraveno respektovat názor OV, nicménì vìc bude pøedmìtem dalších jednání. O Umístìní lampy ke køižovatce Munice bude realizováno v rámci budování chodníkù od obytných domù u Munického rybníka. O c. Šindeláø vznesl dotaz, z jakého dùvodu došlo ke zvýšení vodného a stoèného. Vìc vysvìtlil Ing. Jirsa s tím, že se jedná o dohodu mezi mìstem a ÈEVK a.s., kdy bude z takto získaných penìz realizována rekonstrukce ÈOV, uložená mìstu zákonem. O Pan Irovský vznesl dotaz na další postup ve vìci øešení parkování ve mìstì. Uvedeno, že rada mìsta odmítla øešit vìc umístìním parkovacích automatù. Dále uvedl, že dle názoru RM by mìla být uzavøena smlouva o provozu parkovacího systému ve mìstì za stávajících podmínek s vítìzem již skonèeného výbìrového øízení, realizovaného Podnikem místního hospodáøství. Starosta souèasnì uvedl, že smlouva by mìla být uzavøena pouze na jeden rok s tím, že se poté rada i zastupitelstvo k vìci znovu vrátí, protože budou známy dopady dostavby bytového domu na hlavní tøídì a souèasnì bude doøešeno financování rozšíøení centrálního parkovištì. Starosta dále uvedl, že o parkování ve mìstì jednal s novým velitelem PÈR na Hluboké, který deklaroval, že vyøešení problémù s parkováním je jednou z jeho priorit. O Zástupci osadních výborù vystoupili s podìkováním za realizaci stavby hasièské zbrojnice v Hroznìjovicích. Z jednání mìstské rady O Ke dni bude ukonèen nájem nebytových prostor a provoz lékárny v domì èp. 1 v ulici Masarykova. Ve stejných prostorách bude pokraèovat v provozu lékárny spoleènost Hlubocká lékárna s.r.o. O Mìsto odsouhlasilo nájem pìti prodejních stánkù na zámecké cestì s nájemcem, který splnil všechny podmínky výbìrového øízení a souèasnì podal nejvyšší nabídku nájemného, se spoleèností Staroèeské trdlo s.r.o. Nájem se sjednává na 1 rok. O Rada mìsta souhlasí s uzavøením mandátní smlouvy o provozování mìstského parkovacího systému s jedinými zájemci vzešlými z výbìrového øízení, provedeného Podnikem místního hospodáøství. Ceny parkovného pro rok 2011 Masarykova osobní automobil 90 Kè/den Masarykova motocykl 70 Kè/den velké parkovištì osobní auto i motocykl 50 Kè/den velké parkovištì autobus 270 Kè/den koupalištì osobní auto i motocykl 50 Kè/den koupalištì od /od 17 hod zaplatíte 30 Kè/10 Kè O Na základì závìrù inspekce MŠMT, provedené v ZŠ Hluboká, vyplynuly pro mìsto coby zøizovatele ZŠ nìkteré povinnosti, spojené se zmìnou údajù v rejstøíku škol. Zmìny se týkají aktualizace zápisu odlouèeného pracovištì ZŠ v Kostelci, sídlícího v domì èp. 17. Pro zmìnu údajù v rejstøíku škol je nutné napø. doložit osvìdèení KHS, stanovisko stavebního úøadu atd. I proto se rada zabývala údaji o ekonomice provozu odlouèeného pracovištì v návaznosti na poèet dìtí chodících do této školy a o pøedpokladu poètu dìtí pro pøíští šk. rok. Konstatovala, že na základì pøedložených faktù a vyjádøení se tamní pracovištì ZŠ rušit nebude, ale je tøeba i nadále sledovat ekonomické náklady na provoz a vývoj poètu žákù. O Rada mìsta se zabývala návrhem obecnì závazné vyhlášky, øešící omezení hluèných èinností (øezání, sekání trávníku atd.) a omezení rušení veøejného poøádku (stanovení noèního klidu, omezení hluku spojeného s provozováním restaurací, ohòostrojù...)ve mìstì. ude znovu projednáno vzhledem k turistické orientaci mìsta a rozmanitým sportovním i kulturním aktivitám, s tím, že mìsto vnímá stížnosti obèanù na rušné provozy. V rámci napravení tohoto stavu bude zvýšena èinnost Mìstské policie v této oblasti, aby negativní jevy byly v co nejvìtší míøe eliminovány. O Rada jednala s Povodím Vltavy s.p. o navržení míst vhodných pro zøízení kotviš na Vltavì v lokalitì VD Hnìvkovice, obec Purkarec. O Rada jednala nad vyjádøení k projektu Nauèná hipostezka Lišovska, který je realizován skupinou Místní akèní skupinou Hlubocko Lišovsko a je financován grantem. Délka trasy cca 28 km a trasa povede z Lišova pøes Chotýèany, Dobøejovice a Hlubokou na Vondrov. Rada zvážila nebezpeèí poškozování pozemkù a povrchu komunikací na trase vèetnì nutnosti zajištìní úklidu a naøídila MÚ jednat s realizátory. enefice pro Japonsko! Divadelní soubor Køížžáci a Kulturní centrum Panorama zvou všechny obèany na benefièní pøedstavení hry»takoví normální pøíbuzní«v nedìli 17.dubna poøádaného ve prospìch poškozených pøírodní katastrofou v Japonsku. Výtìžek z pøedstavení bude zaslán na úèet humanitární organizace dra. Zveme proto všechny obèany, aby svojí úèastí pøispìli na dobrý výsledek této humanitární akce. POJEÏTE S NÁMI DO PRHY DO DIVDL Dne sobota, odjezd v 9 hodin z velkého parkovištì, zastávka v Zámostí. DIVDLO PLCE na Václavském námìstí pøedstavení VELKÁ ZER aneb Jak se to jmenujete? v hlavních rolích Ondøej Vetchý a Kateøina Hrachovcová-Herèíková Po pøíjezdu do Prahy je volný program, pøedstavení zaèíná v 19 hodin. Cena vstupenky vèetnì dopravy do Prahy a zpìt je 540 Kè. Další informace na tel nebo p. ezdìková Opravy sekaèek, zahradních traktùrkù, pøevodovek, stavebních strojù, motorù Honda, Vari, Tera, MF 70, Tecumseh, rigs Stratton Jiøí Zajíc, Kostelec 40, www. hluboka.cz strana 3\n4 Podzámèí bytový dùm Hluboká nad Vltavou nejlepší adresa jižních Èech Zaèátkem bøezna si veøejnost mohla prohlédnout jeden z bytù v budovaném domì. Zájem byl zøejmì docela veliký. Tušíte, kolik lidí se pøišlo podívat? Vysoký zájem o prohlídku vzorového bytu v rámci dne otevøených dveøí nás velmi pøíjemnì potìšil. Celkem se pøišlo podívat více než 90 lidí, z tohoto pøibližnì 1/3 návštìvníkù projevila vážný zájem o koupi nìkterého z nabízených bytù a s nimi již probíhají následná jednání. Pro všechny hosty bylo pøipraveno pohoštìní, zájemci registrovaní k prohlídce na našich webových stránkách navíc obdrželi dárek v podobì malé pozornosti. Co lidi nejvíc zajímalo, na co se ptali? Lidé se pøi prohlídce nejvíce zajímali o termíny dokonèení a praktickou funkènost dokonèeného objektu. Návštìvníci ve svých dotazech velmi pozitivnì hodnotili vynikající možnost parkování pøímo v objektu, praktické dispozice bytù a velmi vysoký standard vybavení bytù. Mile pøekvapila informace, že hodnì z bytù si zakoupili právì hluboètí obèané? Souèasný trend bydlení se opìt navrací k investicím do nemovitostí v centru mìst. Mìsto Hluboká je velmi specifické mìsto, které vzhledem ke své poloze nikdy neztratí na hodnotì. Tuto skuteènost si samozøejmì uvìdomují pøedevším místní obèané, kteøí využili možnosti koupi bytu jako výhodnou investici s trvalou hodnotou.. Pøesto by nás zajímalo, jestli k nám pøibudou spoluobèané i ze vzdálenìjších míst. Mùžete prozradit, odkud se k nám pøistìhují? Zájemci se rekrutují samozøejmì pøedevším z okolí Èeských udìjovic. Mile nás ale pøekvapil i zájem v Praze i ze zahranièí. Kolik bytù je ještì v nabídce, jaké jsou ceny, je nìjaká akèní nabídka? Vzhledem k jedineènosti a individualitì tohoto projektu, kdy prakticky nenajdete dva naprosto totožné byty, nelze na otázku ceny odpovìdìt v jedné vìtì. Každý jednotlivý byt má stanovenu pøesnì specifikovanou cenu. Zohlednìna je i poloha bytu v objektu, jeho orientace a dispozice. Ceny bytù zaèínají již od 1,8 mil Kè. Víte už, jak a kým budou využity nebytové prostory v bytovém domì? V souèasné dobì probíhají jednání s nìkolika vážnými zájemci o pronájmu komerèních prostor, øeší se podmínky budoucích nájemních smluv a eventuelní možnosti odprodeje komerèních prostor. Ještì asi není úplnì èas zveøejòovat detailní podrobnosti, mùžeme však prozradit, že v objektu budou vedle samoobsluhy Jednoty pøedevším drobnìjší obchùdky a služby obyvatelstvu. Kdy bude dùm dokonèen a chystá se nìjaké slavnostní otevøení? yty budou dokonèeny koncem èervna 2011 a nejpozdìji do bychom objekt rádi zkolaudovali. Po uvedení objektu do provozu plánujeme i slavnostní otevøení objektu. Petr Pekárek, makléø Real-Treuhand Reality a.s. EKOLOGICKÁ LIKVIDCE UTOVRKÙ VETS Èeské udìjovice s.r.o. areál bývalé kafilérie u Chotýèan tel mobil: Velikonoce u Záviše Peèení kynutých dobrot se stalo v Záviši již tradicí. Dvakrát do roka se sejde parta pøíjemnì naladìných žen, jednoho mladého fešáka a nìkolika maminek s malými dìtmi. Loni nás dokonce pøekvapili svým umem dva vyzrálí pánové. Takže je vidìt, že zúèastnit se mùže skuteènì každý. Letos budeme péct bochánky (velikonoèní vìnce) v pátek od 17,00 a od 19,00 hod. (Kapacita plechù je totiž omezená a zájem je velký). Poplatek èiní 50 Kè. O výtvarnou vsuvku se letos postará nám všem dobøe známá Jarka ìhounková. udeme vyrábìt jarní krabièku s velikonoèní ozdobou. Co si tedy pøinést s sebou: mandle na ozdobu bochánkù pravítko a nùžky! Nahlašovat se mùžete opìt v recepci hotelu Záviš. Moc se na vás všechny tìší Hanka a Jiøí Hanušovi a kolektiv hotelu Záviš Strana 4 Hlubocký zpravodaj duben 2011\n5 Proè se zlobit na Hlubokou? Pamatujete, jak pøed dvìma lety a nyní opìt média pøinášela informace o tom, že všechny evropské dotace konèí na Hluboké? Na žádost MF DNES zpracoval Regionální úøad ROP tabulku, která ukazuje, jak srovnatelnì velká mìsta žádala a jak uspìla v evropských dotacích. Co z tabulky na první pohled vyplývá? Hluboká byla nejlépe pøipravena, mìla nejvíce pøipravených projektù, a proto uspìla. Od roku 2002 jsme na Mìstském úøadì zøídili místo specializovaného pracovníka pro pøípravu dotaèních titulù a toto oddìlení/pracovník poskytovalo také konzultace a poradenství soukromým subjektùm. Celý Mìstský úøad pod kontrolou rady a zastupitelstva pracoval 6 let na pøípravì tìchto projektù. když byly dotaèní výzvy zveøejnìny, mìsto a podnikatelé z Hluboké nad Vltavou mìli pøipraveno nejvíce žádostí. Z tabulky vyplývá, že se nemáme za co stydìt. Naopak, pracovali jsme. Tomáš Jirsa, starosta Most Hluboká Zámostí Investorem rekonstrukce mostu je Jihoèeský kraj, stavbu provádí firma Strabag, a je spolufinancována z regionálního operaèního programu. Most vyjde zhruba na 90 miliónù korun (bez DPH). Staví se jednak vìtší most pøes Vltavu a menší most pøes náhon do malé vodní elektrárny. Malý most už má zabetonovanou mostovku, dodìlává se vozovka, øímsy, zábradlí a další vybavení. Vìtší most má opravené pilíøe a opìry, které byly vylepšené mikropiloty a právì zaèátkem bøezna byly obrovským jeøábem uloženy nové nosníky na pilíøe. Jsou rùznì dlouhé, od pìtadvaceti do tøiceti metrù, každý trochu jiný. Dostat je na místo bylo trochu složitìjší, a tak zaèátkem bøezna na práci neuvìøitelnì vysokého jeøábu koukali dá se øíct, že s pusou dokoøán nejen kolemjdoucí muži a dìti, kteøí si technických záležitostí více všímají, ale chladné nezùstaly ani ženy. Stará nosná konstrukce na vìtší stavbì byla stržena, protože už dosloužila. Most pocházel z roku 1935 a pùvodnì mìl nosnost tøicet pìt tun. Stará vozovka mìla šíøku 5,3 metru. Vèetnì chodníkù byla šíøka komunikace 7,6 metru. Pùvodní most pøes Vltavu vznikl souèasnì s jezem a dalšími stavbami pøi regulaci øeky ve 30. letech 20. století. Po dobu jeho oprav se do Zámostí jezdí pøes provizorní montovaný most, který je ale skoro stejnì starý. Je to britský váleèný most z druhé svìtové války. Novì bude vozovka široká 7 metrù a s chodníky 10,5 metru. Nosnost starého mostu byla 35 tun, opravená mostovka unese normálnì 32 tun, výhradnì 80 tun a výjimeènì až 196 tun. Most se také zvedá v øádu desítek centimetrù. Nejen kvùli protipovodòové ochranì, ale i kvùli plánované lodní dopravì. Pro mìsto to bude jistì krok kupøedu. Most rozšíøí, bude mít vyhovující chodník a postupnì se v návaznosti vyøeší i køižovatky pøed a za mostem. Tím se zlepší i bezpeènost dopravy, protože pøes most chodí spousta pìších a také automobilový provoz je velký. Most se znovu otevøe i pro tìžší dopravu, pøed rekonstrukcí byla na mostì z technických dùvodù omezená tonáž. Už v èervnu... Foto: Jan Pirgl www. hluboka.cz strana 5\n6 Svátek starých èasù a dìdeèkù automobilù Tentokrát dne 7. kvìtna 2011 Èeskobudìjovický MK Veteran Klub poøádá 41. roèník Mezinárodní veteran rallye Køivonoska 2011 Letos se poøádá již 41. roèník této jízdy. Pojede se 7. kvìtna. Místem konání je autokemp Køivonoska v Hluboké nad Vltavou. Tra bude dlouhá cca 80 km. Povede z kempu na Hlubokou, dále kolem ZOO Ohrada po hrázi rybníka ezdrev do Èejkovic. Odtud se pokraèuje do Mahouše, kde bude výstava historických traktorù. Dále do Vodòan. Zde bude pøestávka a zvláštní zkouška. Stroje na øemen a automobily do roku výroby 1929 mohou jet kratší tra, cca 60 km. Jako v minulosti pøijímáme stroje do roku výroby Nemáme zájem o repliky. Všechny stroje musí mít SPZ a øádné pojištìní. Start jízdy je 7. kvìtna v kempu v 11. hodin. však nìkteøí úèastníci budou pøijíždìt již 6. kvìtna v odpoledních hodinách. Èekáme úèast kolem 300 startujících. V letošním roce je vypsána zvláštní kategorie, a sice pro stroje Jawa. Jako v minulosti, pøijedou pøíznivci a pøátelé z Evropy. proto si dovoluji Vás všechny pozvat na tuto parádu, abyste nostalgicky zavzpomínali na minulost u tìchto»starých aparátù«. Tìšíme se na všechny pøíznivce v dìjišti tohoto klání v autokempu Køivonoska. Povìzme si nìco málo ohlednì znaèky Jawa. V roce 1927 bylo firmou Janeèek rozhodnuto, že výroba váleèného materiálu bude pozmìnìna. Náhradou mìly být motocykly, a proto byla zakoupena licence od firmy Wanderer. Zde se datuje vznik názvu Jawa. Janeèek Wanderer = JW. Dále bylo zakoupeno strojní zaøízení a rozpracována výroba. V roce 1929 byla zahájena výroba tìžkého pùllitru s rozvodem OHV èili Jawa 500 OHV. Výroba tohoto typu byla zastavena roku Celkem se vyrobilo 1016 kusù. Pøed ukonèením vývoje tohoto stroje údajnì probìhla porada aa Janeèek. Výsledek byl jasný:»musíš stavìt lidové modely, tedy levné.«dále byl pøijat anglický konstruktér a závodník G.. Patchett. yla navržena Jawa Villiers 175. Motor Villiers a pøevodovka lbion. V roce 1932 bylo vyrobeno 20 kusù. V roce 1933 byl stroj pøekonstruován na èistou Jawu 175. Tímto se firma vyhnula placení licenèních poplatkù. V roce 1934 pøišla na trh JW 350 SV. V prvém roce výroby bylo vyrobeno 1000 kusù. Další vylepšený model následoval: ètyøtakt Jawa 350 0HV. Jednalo se o velmi zdaøilý model vyrábìný do roku V roce 1935 pøišla výroba s novou nabídkou: Jawa 250. Stroj, který byl velmi chromovaný se pyšnil slušivou èervenou barvou. Velmi zdaøilý byl i model Jawa 100 Robot. Rok výroby Slušný výkon, malá spotøeba 1,8 litrù na 100 km. Dosahovaná rychlost 65 km/hod. Za zajímavost stojí, že v roce 1937 bylo vyrobeno 5000 kusù. proè název Robot? Podle knihy bratøí Èapkù RUR (Rossum s Universal Robots). Jízda nevyžadovala øidièský prùkaz, protože se jednalo o motorové kolo. Nejlepší dvoutaktní stroj Jawa Duplex blok 250. však v té dobì již v Evropì»øinèel dolf.«za války se pracovalo a zkoušelo vše potøebné pro výrobu nejslavnìjšího modelu Jawa Pérák. le o tom zas nìkdy jindy. Za VCC Vladislav Prokeš Hlubocká fotosetkávání Už docela pravidelnì je možné narazit ve ètvrtek po sedmé hodinì v kavárnì ali vedle hlubocké Panoramy na skupinku lidí, které spojuje zájem o fotografii a chu si o ní neformálnì povídat. Tedy pokud ta skupinka zrovna není na jedné ze svých ètvrteèních fotovýprav. Takhle jsme s chutí nafotili trénink hlubockých Rytíøù a ti pod blýskajícími svìtly podali prý o sto procent lepší tréninkový výkon, poslední únorový ètvrtek jsme pro zmìnu strávili na znovuzamrznuvším, silnì praskajícím Muòáku, pod oblohou plnou hvìzd, a dobøe vybaveni baterkami, baterèièkami, blesky, stativy, rukavicemi a èepicemi. V bøeznu jsme se pro zmìnu zastavili v potemìlém hosínském kostele a jeho okolí. protože jsme skupinkou s rùznorodými schopnostmi, naše obrázky se už brzy zaènou objevovat i na vlastním webu, budeme se dál zkoušet poprat s ménì èi více inspirujícími domácími úkoly a budeme si vymýšlet další fotozadání na ètvrteèní veèery. Poøád vše bereme neformálnì, v pøátelském duchu a zatím nejsme vzájemnì ke svým obrázkùm pøehnanì kritiètí. Máte-li chu nìco nauèit nás a také se tøeba nauèit nìco od nás, rádi Vás pøivítáme. Než za námi vyrazíte, kontaktujte prosím nejprve Jana Pirgla na tel , pro potvrzení místa a èasu nejbližšího fotosetkání. Denní tábor pro mládež Kdy: 22. až 23. dubna Místo: Townshend Mezinárodní škola. Tábor je pro dìti od 11 do let. Dìti budou hrát hry, sportovat, vìnovat se výtvarné výchovì, poslouchat pøíbìhy, diskutovat o životním prostøedí. Denní tábor je zdarma. Platí se pouze obèerstvení 100 Kè, nebo si dítì pøinese svaèinu. Program bude v angliètinì s èeským pøekladem. Tento denní tábor pøipravilo spoleèenství aháí. Pro bližší informace volejte mobilní èíslo (Zuzana Kováøová) URZ jarního dìtského obleèení, sportovního vybavení a kojeneckého zboží Mažoretky Hlubocké Princezny vás zvou na jarní burzu, na které mùžete prodat, ale i koupit dìtské obleèení, sportovní potøeby a kojenecké zboží. KDY? KDE? výbìr vìcí: pátek. dubna od 18:30 20h hodin prodej: sobota 16. dubna od 13 hodin výdej vìcí a penìz: sobota 16. dubna od 17 18:30 hod. Sokolovna Hluboká nad Vltavou (zadní vchod) PRVIDL URZY: Do burzy pøijímáme pouze sezónní dìtské obleèení, které bude zachovalé, vyprané a vyžehlené. Kojenecké zboží neporušené, èisté. Všechny vìci budou oznaèené cedulkou s èíslem vašeho seznamu, poøadím na seznamu a cenou. Seznam si mùžete stáhnout na našich internetových stránkách nebo vyzvednout vytištìné v sokolovnì každý ètvrtek od 17:30 19 hod., sobotu a nedìli od 8 12 hod. (zadní vchod). Poøadové èíslo seznamu, nezbytné pro registraci k prodeji a k oznaèení prodávaných vìcí, si mùžete vyžádat u Terezy Sklenièkové na telefonním èísle èi pøi osobním jednání. ez seznamu nebudou vìci do burzy pøijaty. Z prodaných vìcí úètujeme poplatek 20 % pro oddíl Hlubocké Princezny. Strana 6 Hlubocký zpravodaj duben 2011\n7 putování za zvony Purkarec Když se vrátilo jaro, obnovili jsme naše putování za zvony a prostředím, odkud je možné je uslyšet. Tentokrát jsme šplhali do vysoké věže purkareckého kostela na návštěvu dvou zvonů. Do Purkarce se dnes snadno dostanete po nové cyklistické stezce a najdete tady spoustu historie a dobré lidi (od vody). Slunce svítilo, byl krásný den, ale jeden smutek kostel má: před půl rokem přestaly hrát varhany. Jak je spravit a kde na to vzít peníze... to je otázka, na kterou ani Zpravodaj zatím nenašel odpověď. Nedávná historie Purkarec byl celá století nejen významným schwarzenberským střediskem, ale byl i významným střediskem voroplavby, kultury a společenského života plaveckého obvodu Hluboká, Poněšice a Jaroslavice. Purkarec přežil různé dějinné události, mor, třicetiletou válku, obě světové války, léta socialismu, ale nejhorším údělem pro Purkarec bylo Usnesení vlády ČSSR č. 221/78 ze dne 7. září 1978 a usnesení vlády ČSR č. 300/78 ze dne 1 8. října 1 978, kterým bylo ministerstvu lesního a vodního hospodářství ČSR uloženo zabezpečit technologickou vodu pro plánovanou jadernou elektrárnu jižní Čechy Temelín. Realizace záměru měla za následek zánik sídel Jaroslavice, uzkov (dříve uskov), celého Purkarce na pravém břehu, velké části Purkarce na levém břehu, jediného mostu spojujícího oba břehy Purkarce (umožňoval přepravu pěších a jednosměrný průjezd osobních automobilů). Dnes, když se spustíte do údolí, najdete v Purkarci Muzeum voroplavby stálá expozice plavectví na Vltavě, můžete podniknout vyhlídkovou okružní plavbu motorovou lodí: Hluboká Hněvkovice s odborným výkladem vůdce plavidla na téma: Řeka Vltava a její lidé; trasa Zámostí MU Purkarec uzkov Hněvkovice a zpět. Známé jsou také závody dračích lodí, s tématickou slavností a občas i plavecké slavnosti spolku Vltavan, spojené s ukázkou skutečného voru, voroplavby, života plavců, a oné doby. Také se tady konají různé kulturně společenské zábavy, hasičská, plavecká vorařská, posvícení, bály, poutě... když chcete romanticky zavzpomínat na Otce vlasti, můžete zajít na zříceninu Karlův hrádek u pobřežní cyklostezky do Hluboké nad Vltavou. Dávnější historie Purkarec bývala úhledná jihočeská vesnice, která se rozkládala na obou březích řeky Vltavy. U bývalého Čalounů mlýna je nadm. výška 365 m, ale okolní kopce mají již výšku kolem 400 m n.m. První zmínka osídlení katastru a nejbližšího okolí (Jeznice, Chlumec, Hradecká či Zahrádecká vrata ve Staré oboře, hradiště aba aj.) pochází ze střední doby bronzové (polovina 2. tisíciletí před n.l.) V samotném purkareckém katastru byly nalezeny četné mohyly z doby halštatské. Další 7\n8 jsou v katastru Jeznice nad Rachačkami a mnohé jsou v katastru chlumeckém. Doba halštatská označuje období, při kterém nastalo ve Střední Evropě finální osídlování Kelty, začalo se v hojné míře zpracovávat železo a začalo se s výstavbou prvních oppid. Začátek tohoto období je archeology datován do období 7. století př. n. l. a končí kolem roku 450 př. n. l. Svůj název dostalo podle hornorakouského města Hallstattu v Solné komoře. Halštatská kultura se rozšířila na obrovské území. Od Francie přes Německo, Švýcarsko, Rakousko, Čechy a Moravu (na území Čech byl nejrozšířenější kmen ojů) až na západní část dnešního Slovenska. Toto území bylo považováno za pravlast Keltů. V této době se ve střední Evropě vyskytovaly jazykově a kulturně velmi příbuzné kmeny (což je spojovalo). Tyto kmeny migrovaly, bojovaly společně i proti sobě a obchodovaly spolu. Doba vzniku Purkarce není přesně známa. První historické zprávy se datují z roku 1352, a to již obec byla založena. Lze se však domnívat, že obec vznikla v průběhu osídlování prováděném na hlubockém panství. V purkarecké historii je neujasněná zpráva o tom, že Karel IV. zde chtěl vybudovat důležitou lokalitu hrad a následně městečko Karlův Hrádek. Nejstarší zmínka o hradu pochází z roku Z hradu vybudovaném 2 km jižně od Purkarce nad řekou Vltavou se zachovala jen zřícenina. Podle pozdějších historických průzkumů se však ukázalo, že se jedná o jakýsi letohrádek či lovecký hrad. Počátky obce Purkarce jsou zpestřeny řadou pověstí, jejichž tvůrcem byl místní farář Fr. Kalina v 1. polovině XIX. století.»vylepšil«historii o neexistující templářský klášter, ze kterého měla vést podzemní chodba do kostela. Jeho výmyslem byla i obec ílkov. Mezi pověsti patřilo i tvrzení, že Purkarec je samostatným statkem, který drželi rytíři Janátové Ḟarností patřil Purkarec ještě v roce do Zahájí, ale v roce 1368 se již uvádí purkarecký klerik a farnost v Purkarci byla zřízena v roce Farní kostel byl zasvěcen sv. Jiří a byl vystaven v 60. letech XIV. století v gotickém slohu. Jeho pozůstatky (křížová klenba a jižní boční portál s ostěním) jsou patrné dodnes i přes pozdější barokní přestavbu. Nejstarší zvon větší sv. Jiří, pocházel z roku V lednu 1922 pukl a za německé okupace byl odvezen do Německa. Menší zvon panny Marie, je z roku V roce 1879 byl kostel vybaven novými varhanami. V roce byl pořízen nový obraz sv. Jiří. Dnes Římskokatolická farnost Purkarec přísluší pod iskupství českobudějovické vikariát České udějovice venkov. Duchovním správcem je P. František Halaš. Mše sv. je sloužena každou neděli v 11:30 hodin v kostele sv. Jiří. Nejvýznamnějším pramenem pro starší dějiny obce je Urbář hlubockého panství z let 1 490, ve kterém je Purkarec uveden jako městečko. Urbář je významným dokladem celé řady údajů o pozemcích, poplatcích, výnosech apod. Purkarec patřil po celou feudální dobu k hlubockému panství a tvořil významné středisko schwarzenberského revíru. Hlavní obživou obyvatel Purkarce v celé jeho historií bylo zemědělství, práce v lesích a plavení dříví po Vltavě. Těžené dříví z lesů se již ve XIV. a XV. století dopravovalo po významné dopravní tepně řece Vltavě do Prahy a dále do Německa. V Purkarci žili i jedinci, kteří měli svobodné postavení, mezi ně patřili mlynáři. K roku 90 se v Purkarci připomínají dva mlýny na levém břehu řeky a jeden mlýn na Malé straně, tzv. pustý. Vedle mlynářů není v urbáři zaznamenána jiná živnost. Specifickým zdrojem obživy byl lov ve Vltavě. Ve XIV. a XV. století byl v Purkarci svobodnický dvůr. Purkarecký svobodník byl mi- 8\n9 mo jiné úředník, byl též lovčím, vlastnil mlýn, lán pole v Jeznici a uzkově. Okolní lesy a vody patřily převážně majiteli panství, který měl k jeho ochraně personál lovčí a jemu podřízené hajné. V Purkarci v roce 90 se uvádí lovčí Petr. Urbář hlubockého panství uvádí i důležitou činnost vybírání mýtného na Vltavě a samotného správce jezu jezného, který vybíral poplatky z vorů a purkarečtí konšelé je dvakrát ročně na sv. Jiří a sv. Havla odváděli na Hlubokou. Purkarec jako samosprávní obec existovala po celá staletí. Pobělohorské období bylo i předělem v obecní samosprávě. Purkarec byl zpočátku uváděn stále jako městečko, až do roku Od té doby se Purkarec označoval důsledně jako ves. Ztráta označení městečka neznamenala změnu ve správě. I nadále ves spravoval rychtář a konšelé. Purkarecká rychta se připomíná k roku 1672 a patřily k ní až do roku Jeznice, uzkov a Jaroslavice. Hlubocké panství mělo k roku rycht. Jako rychtář se připomíná v roce 1695 Jan Janát, v roce 1703 Jakub Chrástka a v roce 1729 Matěj Janát. V roce byla jižně od Purkarce založena obora. Průměrný počet obyvatel do roku byl osob. Nejvíce obyvatel, 750, žilo v Purkarci v roce 1880 v 64 domech. Značný úbytek nastal po II. světové válce, kdy mnozí obyvatelé odešli v rámci osídlování do pohraničí... Po prvním poválečném sčítání obyvatel v roce 1950 žilo v Purkarci 385 osob ve 1 domech. Počet obyvatel k byl celkem 161. Od roku 1989 je obec součástí města Hluboká nad Vltavou. Významná purkarecká osobnost Purkarecký rodák a mecenáš Josef SVO- OD se narodil v roce v Purkarci v domě č. p. 13. Jeho rodiče byli Vavřinec Svoboda a Marie. Mladý Svoboda byl vyučen truhlářem a v r se oženil s Johannou, dcerou Jakuba Lorenze z Jaroslavic. Manželství bylo bezdětné. Kromě svého řemesla si zařídil kupecký krámek, a protože byl přičinlivý a šetrný, nahospodařil si na tehdejší dobu slušné jmění. Jeho domku č.1 3 se říkalo»truhlárna«, později»rajchovna«. Josef Svoboda prožil v Purkarci celý život. Přemýšlel, jak by svými úsporami prospěl ku zvelebení rodné obce. V té době purkarecký kostel neměl ještě zděnou věž jen dřevěnou zvonici, která pocházela asi z r (dle letopočtu na zdi.) Svoboda se rozhodl, že ušetřené peníze odkáže na výstavbu nové zděné věže. Poslední svou vůlí ze dne 31. března 1844, doplněnou 1. prosince 1846, odkázal veškeré své jmění t. j zl. u knížecí hlavní pokladny ve Vídni a 1000 zl. jež se měly utržit za jeho chalupu č.13 použít na mešní a chudinskou nadaci. Tato nadace měla být dle závěti uskutečněna až po 20 ti letech po jeho nebo manželčině smrti. Do té doby měl být kapitál uložen na 4% úrok. Po 20 ti letech z výtěžku úroků měla být na místě dřevěné zvonice postavena nová zděná věž s bytem pro hrobaře a se světničkou pro nemocné pocestné a kůlna na hasičskou stříkačku. Mimo to se měly též pořídit na věž bicí hodiny, sluneční hodiny, nový zvon a hasičská stříkačka. Doslovný opis závěti je v pamětní knize purkarecké školy, kterou napsal řídící učitel Karel Svačina. Josef Svoboda zemřel v Purkarci 24. ledna 1847 a byl pohřben na purkareckém hřbitově místo dnes již není známé. V roce ledna ke 100. výročí jeho smrti měl František Svačina, syn řídícího učitele Karla Svačiny přednášku v jihočeském rozhlase s připomenutím významu Josefa Svobody a vyslovil přání, že by bylo vhodné tomuto mecenáši odhalit na domku č.1 3 nebo na věžní zdi pamětní desku. Pamětní desku odhalili až členové spolku Vltavan spolu s DSH v den oslav výročí Vltavanu v Purkarci 21. září Výstavba věže Z nadace Josefa Svobody byla purkarecká kostelní zděná věž postavena v letech Základní kámen věže byl položen 26. července Do základního kamene byla vložena dubová schránka, do které byla uložena pamětní listina. Při výkopových pracích v hloubce asi 1 m bylo nalezeno větší množství kosterních pozůstatků dospělých lidí. U některých lebek byly všechny zuby zdravé. Ve výkopu byl nalezen křížek a růženec. Kdo byli tito pohřbení se nepodařilo zjistit. Předpokládalo se, že snad vojíni ze třicetileté války. Kosti byly pozorně vyzdviženy a následně uloženy do společného hrobu u dveří kostnice. Informace byly čerpány z internetových odkazů a ze stránek spolku Vltavan Čechy (www. vltavan. cz) Vltavan Čechy byl založen jako svaz vltavanských spolků. Sdružuje zájmové organizace mající vztah k řece Vltavě. Svou činností navazuje na tradice spolkového života lidí kolem řeky Vltavy. Posláním Vltavanu Čechy je podporovat a organizovat kulturní a národní život lidí, kteří mají vztah k řece Vltavě. Zakládajícími členy jsou Vltavan Davle, Spolek Vltavan v Praze, Spolek Vltavan Purkarec a Vltavan Štěchovice. Vltavan Čechy spolupracuje s obdobnými zahraničními organizacemi a je členem Mezinárodní vorařské asociace (International Timber Floating ssociation). Text lena Mitter, foto Jan Pirgl 9\n10 Ka vá rn íci a resta u ra téři díl dru h ý Už slovo kavárna v nás budí příjemný pocit vždyť kdo by nerad vůni čerstvě uvařené kávy... Kavárnám a cukrárnám bývají většinou zákazníci věrní a také se proto často stávají vyhlášenými. si pro ty dobroty, které v nich nacházíme a kterým tak těžko odoláváme, a které si třeba můžeme i odnést domů. Miluji kavárny, ve kterých kromě obvyklého sladkého sortimentu a výběru káv najdete něco na malý hlad. Gulášek, denní polévku, nebo třeba dobrý páreček s křenem anebo toustík se sýrem a šunkou. Protože i kavárenský seladon má občas hlad. Na Hluboké je restaurací hodně, ale pravá cukrárna nikoli a kaváren pomálu. Kavárna a klub Relax ali tam jsme si nedávno pochutnávali na indonézské kuchyni a kávu vám tam uvaří i pravou indonézskou. Cafe cukrárna U Kašny na začátku Masarykovy ulice prý v letošní sezóně ve stejné podobě už neotevře. Nad soumrakem cukrárenství v dnešních podmínkách si povzdychl také hlubocký výrobce cukrovinek pan Vácha. Kavárnička proti Knihkupectví má sice skvělé italské dezerty ale k naší lítosti otevřená bývá málokdy. Pouze v penzionu a kavárně»u Švehlů«si kávičku a něco sladkého můžete dát dnes a denně, i o víkendu. lena & Kamil Švehlovi jsou tam pro vás každý den od osmi do osmi. Vaše kavárna je nejmladší na Hluboké, jsou to dva roky, kdy jste otevřeli. Chodí k vám spíš místní nebo turisté? Naše kavárna je určena hlavně pro hlubočáky, protože jsme trochu mimo centrum, turisté se nás týkají jen v letních měsících a to spíše okrajově, když je všude plno a oni hledají parkovací místa na Masarykově ulici kousek dál směrem ke škole a najdou nás. Spektrum našich zákazníků je široké. Od maminek s kočárky, dětí ze školek a školy až po seniory. Děti jsou vděční konzumenti zmrzliny a pohárů a dospělí si mohou dopřát od kávy až po něco ostřejšího. Děti využívají salonek pro oslavy narozenin, vysvědčení nebo se jen tak vzájemně pozvou na zákusek s horkou čokoládou. Tím, že máme otevřeno od osmi do osmi, denně, i o sobotách a nedělích, sem mnozí přicházejí cestou do práce na ranní kávu a přečtou si přitom noviny. V průběhu dne nás navštěvují maminky s kočárky, děti si mohou pohrát v dětském koutku a večer je vystřídají tatínkové, případně dědečkové, kteří se zastaví na pivo. Jako jihočeští patrioti čepujeme udvar. le samozřejmě jsem zdaleka nevyjmenoval všechny skupiny zákazníků. Zajdou k nám děvčata ze»záviše«, klub seniorů, hokejisti, zastaví se cyklisti na»jedno«a na zákusek pro doplnění energie, v neděli pravidelně chodí místní z kostela a další Odkud berete nabídku zákusků? Sladké máme od hlubockého pana Váchy a od roučků z udějovic, je to klasická cukrárenská nabídka. Jediná specialita podniku, kterou si děláme sami, je piškotový dort se zakysanou smetanou a s ovocem, ten se ujal. Není to žádný tajný rodinný recept, je to klasika, kterou si asi hodně lidí dělá doma také. le v prodaných moučnících je na špičce, když si hosté dají kávu a zákusek, tak hodně často vyberou právě tento piškotový dort se smetanou je to dáno i cenou, oproti budějovickým kavárnám je to docela velký finanční rozdíl obojí za 39 Kč. Jinak jsou žádané kremrole, indiánky, špička, sachr dort, medovník, rakvička, znovu se objevil třeba pražský dezert, máme zmrzlinové poháry, jahody se šlehačkou a uděláme i palačinky a na slano tousty se šunkou nebo sýrem. Funguje i to, že sem lidé přicházejí koupit si cukroví přes ulici, stává se zvláště v neděli, když jinde otevřeno není, takže jsme taková jistota sladkého občerstvení pro doma. Je rozdíl v návštěvnosti v sezónních a mimosezónních měsících? Návštěvnost nevyzpytatelná. Někdy je plno, jindy ne, záleží hodně na počasí. Na jaře se těšíme na první sluníčko, protože se rozběhne prodej zmrzliny a můžeme otevřít zahrádku, léto je ve znamení plné turistické sezóny, na podzim přichází pokles. Neřekl bych ale, že v mimosezóně je kavárna na zavření. Hodně restaurací je na Hluboké v zimě zavřených, a když není kam jít, tak se nabízí možnost zajít k nám. Dobrý nápad je asi také v tom spojení kavárna penzion. To ano. Nakonec jsme se trefili do svých přání, já chtěl kavárnu, manželka penzion, tak jsme si oba splnili to své. když byl tenhle dům na prodej, koupili jsme ho a upravili podle svých představ. Kavárna je určena ve velké míře pro lidi, které znám. Je hodně známých, kteří sem chodí a tykáme si, znají mě ale i ti ostatní. Narodil jsem se tu a vyrůstal jsem přes ulici, a jsem se svým okolím v každodenním kontaktu. Pokud by sem přišel kavárník jako úplný cizinec, asi by to měl těžší. Historie tohohle domu se nám líbí a ten nápad ve spojení penzionem je právě o tom, že bez penzionu bychom se jenom kavárnou asi neuživili. jaká je historie tohoto domu? Náš dům najdete, když se projdete po Masarykově ulici v Hluboké směrem ke škole. Je nově opravený a má číslo 54. Na patě domu najdete základní kámen s datem V pravé polovině budovy byla zpočátku četnická stanice, která sídlila v patře, v přízemí byl koloniál»u Jiroušků«. Levá část budovy byla používána pro bytové účely. Po zrušení četnické stanice byl dům prodán do soukromého vlastnictví. Podle informací pamětníků byl rozdělen podélně. V přízemí byl i nadále koloniál a byt. V prvním patře pouze byty. Po znárodnění byly byty předány do správy Národního výbo- 10\n11 ru a prostory koloniálu do užívání spotřebního družstva Jednota. Ta zde provozovala obchod s potravinami a později textilem. V roce otevřela Jednota v Hluboké nad Vltavou obchodní středisko, kam přesunula síť menších obchůdků a budova byla rozdělena na dvě čísla popisná. Stávající č. 54 a nově v levé polovině na č Pak koupil dům tehdejší nájemník a dům přestavěl už jen na bytové účely. V roce 2009 jsme koupili pravou polovinu domu č.p. 54 my a rozhodli se využít znalosti historie domu a vybudovali jsme v přízemí kavárnu a prostorný byt v patře po mírných úpravách využili pro možnost ubytování v soukromí. Průjezd a malý dvorek za domem v létě využíváme pro příjemné posezení ubytovaných hostů i zákazníků kavárny. Společně s panem Vejvodou budeme mít od dubna v průjezdu půjčovnu koloběžek. Ta bude určena jak pro hosty penzionu, tak samozřejmě pro veřejnost. Takže kdyby měl někdo zájem, je to ještě žhavá novinka. Máte kavárny rád? Samozřejmě si kaváren všímám, když se ocitnu někde mimo Hlubokou a poslední dobou mě při cestování po České republice udivilo srovnání, jak krásné to tady u nás máme, a že bychom měli být vděční... Moc se mi líbila například rodinná kavárna na Pálavě v obci Klentnice, vedená krásně netradičně ve vinařské vesnici o pár domech. Je udělaná ze staré fary, sice tam nebylo levně, ale díky tomu, že tudy vede cyklistická stezka, tak se těžko našlo místo k sezení. Vzala vám kavárna ještě jiné koníčky jako například hlubocké divadlo? jako kavárnická rodina jste na sladké nebo ne? Divadlo jsem musel vypustit hlavně z pracovních důvodů. Je to nádherný koníček, ale nikdo by nevěřil, jak časově náročný. Přes léto jsme zapřaženi denně. Pokud se podaří vyšetřit volno, chci se věnovat hlavně rodině a dětem. co se týče chuti na sladké, směju se, protože mám kamarády, kteří se mne ptají, jak tohle můžu dělat, že oni by si tu vitrínu se zákusky snědli sami... nemůžu říct, že bych na sladké měl trvale chuť. Když udělám dort, tak zbytek, co se nevejde na mísu, dojím, ale spíš z pocitu, že není správné vyhazovat jídlo. le sladké máme určitě rádi, občas, tak jako každý. Děti také rády sladké, ale musím říct, že jim ho moc nedopřeju, nejen kvůli představě nezdravého přejídání, ale i kvůli představě»snědeného krámu«. V kavárně U Švehlů najdete na stěnách salónku zarámované originální vtipné péefky grafika a bratrance majitele kavárny Petra Palmy, a také staré fotografie Hluboké... Vybrat si můžete z deseti druhů káv, espresso, espresso picollo, cappuccino, caffé late nebo kávu vídeňskou, alžírskou, s vaječným likérem, irskou, tureckou, se zmrzlinou, šlehačkou, frappé, či s whisky. Stejně tak mléčné koktejly, nealkoholické nápoje anebo právě ty alkoholické, likéry, vína... i ta šumivá. Kávu s moučníčkem si ordinujte za odměnu, myslete na to, až budete mít splín nebo si naopak budete chtít ještě vylepšit dobrou náladu. KÁVOVÁ HISTORIE Povídání o kavárnách si možná zaslouží citát rakouského spisovatele Petera ltenberga»máš-li starosti nebo špatnou náladu, pak jdi do kavárny«. Historie kaváren je dlouhá a bohatá a jistě stojí za zmínku. První kavárny byly zřízeny v Mecce a nazývaly se»kaveh kanes«. Samozřejmě nebyly určeny široké veřejnosti, původně sloužily pouze k náboženským účelům. Teprve později se kavárny stávaly centrem zábavy, hraní šachových her a společenského dění. Vedly se v nich ovšem také zasvěcené politické debaty, takže se mnohdy stávaly»trnem v oku«vládnoucí společnosti a byla proti nim vedena nepřátelská tažení. To bylo typické v určitých obdobích pro kavárny ve všech oblastech světa. Co je to káva? Káva, kterou pijeme, je vlastně pecka plodu, který je podobný naší třešni. Tato maličká zrnka, skrývající mnohá tajemství chutí a vůní, jsou semena kávovníku s bílými květy, červenými plody a sytě zelenými listy. Rostlina Coffea, z čeledi mořenovitých, kvete jen několik málo dní, zato však několikrát ročně. ílé květy vypadají jako květy pomerančovníku a jejich vůně je omamná jako vůně jasmínu a jemná jako vůně růže. Zvláště úchvatnou podívanou jsou kávovníky, které současně kvetou a nesou plody. Pestrá je paleta barev na každém keři: hnědé ohebné větve se zelenými listy, voňavými bílými květy a sytě červenými plody. Jako čarovný pás bíle kvetoucích kávovníků s jasnými červenými plody se podél rovníku táhnou země, ve kterých se pěstuje káva. Všechno jsou to velmi rozmanité, útlé plazivé rostlinky, liány, keře, či stromy. Ze 60 druhů kávovníků, pocházejících pravděpodobně z Etiopie, je nejvýznamnější kávovník rabica a kávovník Robusta. Historie kávy»káva«je odvozena od slova qahwah, jednoho ze slov původně používaných pro víno. Kávová zrna byla pouze žvýkána, než se zjistilo, že mohou být semleta a vařena ve vodě. Nikdo neví, kdy a kde se káva pila poprvé, ačkoli se zdá, že plantáže kávy existovaly v Jemenu již v 6. století. Za onoho času patřil Jemen, s přístavním městem Mokka, k nejrušnějším místům světa. První zmínky o kávě se dochovaly v rozmanitých bájích a pohádkách. O objevitelích zázračných bobulí existuje řada mohamedánských legend, které přežily staletí a tradují se dodnes. Legenda z 1 3. století, hovoří o šejku Omarovi z Jemenu, knězi a lékaři, který byl vyhnán z rodné Mokky pro neshody s panovníkem. Na cestě jihem arabského poloostrova si náhodně uvařil odvar z bobulí keřů, nacházejících se v okolí jeho noclehu. yl velmi překvapen chutí, vůní a zdravotním účinkem nápoje. Při svých dalších poutích ho velmi často podával nemocným a v krátké době se o jeho léčivých schopnostech dozvěděl i sám vladař. Ten se rozhodl udělit mu milost a vyzval ho k návratu do své země. Zde mu byl časem vystavěn chrám a popíjení kávy se začalo šířit do světa... Muslimští mystikové, sufí, objevili, že káva zahání spánek a povzbuzuje duševní činnost. Jejich každodenním popíjením se káva rozšířila do městských center. Zde se šířila místními nomádskými kočovníky a obchodníky, jak cizinci, tak místními, až se nakonec objevila ve všech částech islámského světa. Méně pobožní pokládali kávu za příjemné povzbuzení k rozhovorům a tak začaly vznikat první kavárny. Staly se oblíbeným místem shromažďovaní a nabízely zábavu, hudbu, tanec a příjemnou atmosféru. Káva však podněcovala k politickým sporům a brzy se duchovní, a hlavně světští vládcové obrátili proti kávě a postavili kavárny mimo zákon, protože je považovali za místa korupce. Po několika zákazech se ale kavárny opět otevřely a káva se stala ještě úspěšnější. Kávu pily i ženy, které v té době na veřejnost téměř nevycházely a popíjely ji doma se svými přítelkyněmi. V 1 5. století již byla káva velmi rozšířena a začala své tažení světem. Nebylo to vůbec jednoduché, jelikož rabové své tajemství žárlivě střežili, stejně jako Číňané svůj čaj. V roce popisuje italský cestovatel Pietro della Valle horký, věčný nápoj, osvěžující v létě a zahřívající v zimě, který Tur- 11\n12 Kavárnička naproti Knihkupectví Olgy Trčkové bývá otevřena jen občas, ale o to víc se na ni její»štamgasti«těší. Dostanete tam hříšně dobrou kávu a ještě hříšnější dezerty. navíc se tak trochu ocitnete v jiném světě, který vám připomene, že jsou i země, která mají třeba moře... a k tomu moře dobré nálady. Místní kavárníci, Eva a Jiří Pávovi, na vás klidně pokřikují italsky nebo německy, protože oni jsou světoběžníci. Přesto jsou rádi tady u nás... doma. Navíc mají svůj styl, prokládají češtinu italskými slovíčky a své oblíbené příchozí hosty hezky políbí na obě tváře a podají jim ruku anebo je objímají. Myslím, že jsou gesta a chování, které bychom se mohli naučit. Učí nás vřelosti a lásce k bližním a rozpouští naši českou odtažitost. Jak je to dlouho, co jste se vrátili do Čech? My odešli po roce šedesát osm, zhruba rok poté. Vlastně jsme klasičtí emigranti, zůstali jsme v Německu, Jiří jezdil obchodně do Itálie a já vedu svou rehabilitační praxi. Do Čech jsme přijeli hned, jak jsme v Německu slyšeli v rádiu a televizi, co se tu děje. le ještě jsme měli strach, prosili jsme známé Němce, aby jeli s námi, protože jsme se báli, jestli je to už vážně doopravdy... Takže po dvaceti letech zase doma. Já z Hluboké pocházím, žila jsem tu..., ale to je všechno minulost, my jsme lidi budoucnosti. Eva i Jiří od té doby vlastně žijí dva životy, tady a tam, protože pravidelně přejíždí z Čech do Německa a zase zpátky. Takže v Německu máš pořád svoji rehabilitační praxi a vděční klienti si tě žádají a tady jste si zařídili kavárnu. Jak se to stalo? To spíš vymyslel Jiří, abych mu pořád neutíkala někam jinam na kávu. Tak udělal kavárnu pro mne naši vlastní u nás doma. To má takhle romantické pozadí. že je taková jaká je, to zas proto, že my milovali a milujeme lodě, byl to náš koníček, jeden čas jsme měli loď na Středozemním moři a pak zase v Německu na odamském jezeře. le už jsme byli starší a bylo to pro nás namáhavé jezdit s lodí, a tak jsme si řekli, uděláme si to stylové: zařídíme si loď na suchu. le máme víc práce, než když jsme jezdili s lodí, to jsme nevěděli, my jsme si mysleli, že mít kavárničku je srandička. My hosté milujeme tvou kávu a skvělý a jedinečný dezert a obcházíme kolem jako mlsné vosy, kdy už zas otevřeš. Děláme veškerý italský kávový sortiment a moučník, po kterém se vždycky jen zapráší, jsem pojmenovala Torcello. Ten tady v Čechách vůbec nikdo nedělá, ani v Německu, ale ani v Itálii. To je specialita, můj recept, který jsem si sama vymyslela. Jeď do Itálie a zeptej se na Torcello, jestli ho někde dostaneš... Dělala jsem ještě Sollegato, zkoušela jsem jich víc, ale nejvíc si lidi oblíbili tenhle a vždycky mizí tak, že když přijedu, už si ho hosté objednávají dopředu na záznam, aby na ně vyšla porce. Kavárnu máme jako koníček, baví nás to, děláme to rádi... Kromě současného období stavby domu kolem nás, to spíš opravdu prcháme daleko odtud. Protože pro nás je to tak trochu katastrofa, kdo nás zná blíž, ví, že jsme až trochu příliš pořádkumilovní, potřebujeme čistotu, jsme takoví choulostiví lidi... Možná by to někoho tak nevykolejilo, ale nás ano, hodně. Tenhle náš domeček bývala kdysi hasičárna, mám schované i staré fotky tohoto místa, Když jsme to koupili a předělali, ne každému se to líbilo, že se to sem nehodí, říkali, jen starosta povídal, stavte, je to něco jiného, bude to změna. Vy jste prostě originální stejně jako vaše kavárnička a ta vaše originalita je přesně to, co městečko ozvláštní, udělá lidem nečekanou radost. Jsme uprostřed Evropy, nikdo tu nepřemýšlí o Itálii, pak přijde, posadí se u vás na kafe a je v ní, tady ji má i s výhledem na... Munické moře. Jak se u vás líbí turistům? Oceňují to, jsou nadšení. Pražáci, turisté z ciziny, Italové jsou rozesmátí a mají radost a ještě chválí kafe, že je úžasný, a říznou se dlaní do tváře, to je takové jejich gesto, že je espresso správné jak má být. Jakože konečně v Čechách dostali to správné kafe. Je to milé, že tě pochválí a protože se domluvíme italsky a německy, užíváme si to. Jak má být po italsku správná káva, kdy se podává, slyšela jsem, že třeba cappuccino večer je prohřešek proti bontónu. Už to tak ani v Itálii neplatí, to přesné kdy a jak podávat kávu. Italové dávali hned po jídle miniaturní silnou kávu na dobré vytrávení, to je onbon kafé, to je to nejlepší kafe, které existuje, v našem cappucinu je také. Příprava není o tom, jen tak zalít kávu a máš cappuccino, to musí být přesně tři třetiny, správný poměr kávy, vody, mléka, a je to pak originál cappuccino. Jakmile napustíš víc vody, to už není dobré. Kávou musí protékat horká voda jen 30 sekund, a ten kávovar musíš mít čistý, vodou s mořskou solí musíš vyčistit každý měsíc veškeré trubky kávovaru a teplota vody by neměla být víc jak 90 C. Třeba když půlhodinu nedělám kávu, tak musím odpustit vodu, aby se teplota dostala na těch 90 aby to kafe nebylo spálené, aby bylo dobré. Máme originál kávovary z Itálie, vlastně všechno vybavení u nás je italské, i když nám to zařizovala česká firma. Je Itálie zemí tvého srdce? Zem mého srdce je ta, kde se mi dobře daří, kde se cítím dobře. Když mi tam zastřelili moje kočky, hodně jsem se na Italy zlobila. To se mi stalo, tam v okolí Vicenzi kočky baští jako my králíky. když jsem se s nimi pohádala, tak mi řekli, že my zase baštíme prasata a to že jsou taky domácí zvířata. Tady v Čechách se už Eva do rehabilitační praxe nepustila, takže napraví jen své dobré známé, když je bolí záda. Zato umí rozdávat dobré rady ohledně zdraví. Tak si tedy pamatujte, že na jaře, i když nás sluníčko láká a třeba právě v její kavárně posedíme venku se musíme teple obléct. Když si prochladíme svalstvo, oslabíme imunitu. ani v kavárně nesedejme s nohou přes nohu, nesvědčí to páteři... 12\n13 ci pomalu popíjejí se svými společníky. Zaznamenal, že se nazývá Cahve a je vyráběn z plodu či semen stromu, rostoucího v rábii. V té době kávu do Evropy přivážejí Holanďané a s velkým nadšením ji představují západnímu světu. Dokud nevznikly první kavárny, prodávala se káva jen s malým úspěchem v lékárnách. Pak se již káva začíná šířit Evropou velmi rychle. Káva si našla jak příznivce, tak i své odpůrce. V Londýně byla uveřejněna petice žen proti kávě, která uváděla, že muži jsou po ní neplodní jako pouště, odkud toto zrno pochází. Muži zas, na druhou stranu, napsali obhajobu, která vyzdvihovala jejich schopnosti a výkony po vypití tohoto nápoje. Ludvík XIV. byl také vášnivým konzumentem kávy. Holanďané mu přímo z Mokky přivezli jednu rostlinku Coffea arabica. Vezli ji na palubě lodi na Jávu a pak napříč oceány do Holandska, odkud byla v roce převezena s velkou slávou a pompou na pařížský královský dvůr. Tato malá rostlinka se stala nejplodnějším keříkem kávy v historii a vzešlo z ní mnoho kávových keřů, které nyní rostou ve Střední a Jižní merice. Káva se rozšiřovala po celém světě rychlostí blesku, jak se francouzští, němečtí, italští a holandští obchodníci snažili předehnat konkurenci v tom, kdo vytvoří nejvíce kávových plantáží ve svých koloniích. rzy se káva stala dostupnou v každém obchůdku po celém světě, oblíbili si ji nejprve evropští obchodníci, inteligence a nakonec i mnoho dalších lidí. Káva v Čechách Jak už bylo řečeno, káva je oblíbeným nápojem téměř na celém světě. Některé státy mají vysokou spotřebu kávy a řadí se na přední místa, jinde naopak upřednostňují více čaj a v konzumaci kávy jsou trochu pozadu. jak je to s pitím kávy u nás, v Čechách? Velkou oblibu si tu získal nápoj zvaný»turek«, který ovšem nemá s přípravou pravé turecké kávy nic společného. Jeho přípravu známe patrně všichni mletá káva se zalije vodou těsně před bodem varu. le jak vlastně vznikl tento, pro nás tak typický způsob jeho přípravy? S kávou se jako první Češi, alespoň podle historických pramenů, seznámili Heřman Černín z Chudenic a Kryštof Harant z Polžic při své cestě do dalekého Cařihradu, na sklonku 1 6. století. Kávu od té doby čekala ještě velice dlouhá cesta než u nás zdomácněla. Jejímu rozšíření částečně bránila také její příliš vysoká cena. ž v meziválečném období 20. století se kávě začalo konečně dařit. V té době byly na vzestupu kavárny, které se stávaly symbolem nového životního stylu. Jejich rozmach bohužel přerušila 2. světová válka, která kromě jiného přinesla i období kávového půstu a místo pravé kávy se prodávaly pouze kávové náhražky, kterými byla cikorka nebo melta. ni poválečné období nebylo lepší, soukromé pražírny byly postupně znárodněny a mnohé prvorepublikové kavárny byly zrušeny. Kvalitních káv byl na trhu velký nedostatek a pro mnohé rodiny byly cenově nedostupné i kávovary. možná právě tady jsme u vzniku našeho českého turka, byl to nejpoužívanější a nejlevnější způsob přípravy kávy. Dnes už je situace na trhu s kávou úplně jiná, nicméně tento zvyk, nebo spíše zlozvyk přežívá a český turek má stále mnoho svých příznivců. Existuje nepsané pravidlo, které se ale mnohdy nedodržuje a tím je, že»turek«by se měl pít zásadně bez mléka. jakou kávu vyžaduje český spotřebitel? Měla by být aromatická, silná a buď lehce nasládlá nebo hořká. To znamená, že více preferujeme zrna z kávovníku Robusta a kávy s výraznější nakyslou chutí nás příliš neoslovují. Statistiky uvádějí, že dospělý člověk vypije v průměru jeden šálek kávy denně. Praxe je ale poněkud jiná a Češi holdují pití kávy nepochybně mnohem více. V Čechách je nižší spotřeba instantních káv v porovnání s kávou zrnkovou, ale v poslední době si začíná pomalu získávat oblibu spotřebitelů. abychom v souvislosti s kávou nezůstali pouze u jediného českého vynálezu, kterým je náš důvěrně známý»český turek«, musíme si připomenout záslužnou činnost a jméno pana Zdeňka Žáčka, našeho významného odborníka v oboru zbožíznalství a kávy zvláště. V roce mu byl 13\n14 jak vidí situaci ten, který do cukráren sladké zákusky dodává? Zeptali jsme se pana Jaroslava Váchy z firmy Cukrářství Vácha. Nedávno jsem slyšela, že chystáte rozšíření výroby a teď zase proslýchají spíš opačné zprávy? Jak je to? Poprvé jsme si povídali pro Zpravodaj v začátcích firmy, založena byla v roce Tehdy jsem měl představu, že budu rozšiřovat výrobu, naberu zaměstnance a rozšířím nabídku dál do regionu. ěhem prvního roku jsme přijali zaměstnance, nabrali jsme devět lidí, bylo poměrně i dost práce, velká poptávka, takže jsme to řešili směnným provozem, dokonce i noční výrobou. Provozovna nám začala být opravdu malá, což znamenalo přistavět novou část, a proto jsme potřebovali přilehlou část pozemku, požádali jsme město o pronájem. Město nám vždy ochotně vycházelo vstříc, ale pronajatý pozemek nebyl určen k zástavbě, takže jsme museli žádat státní orgány o výjimku a ten proces toho řízení je údajně tak náročný, že vlastně do dnešní doby není vyřešen. My jsme nemohli čekat tak dlouho, tak jsme zatím trochu obešli předepsanou skladovací kapacitu, koupili jsme dodávku, a raději rozváželi hotové zákusky 4 x týdně. Dostali jsme se až na Novohradsko, Suchdol nad Lužnicí, do Kardašovy Řečice, Volyně, Písku... ž dosud to zní krásně... no, jenže pak nastal zlom, vlastně už loňský rok byl takovou předzvěstí, že se to ubírá špatným směrem. Musím ještě dodat, že jsme si pořídili vlastní cukrárnu v udějovicích, to byl také jeden z mých původních záměrů, vrchol, ke kterému jsme směřovali. le provozovali jsme ji jen osm měsíců, i když to bylo celkem rušné místo u dvou středních škol. Nicméně segment našeho zákazníka je přece jen trochu jiný, sladké kupuje spíš střední a starší generace, špatné možnosti parkování... šlo to sice pomalu nahoru, ale přesto ne tak, abychom to finančně utáhli a vydrželi. Takže jsem se domluvili se zaměstnanci, že to bude muset být všechno utlumeno, cukrárnu jsme zavřeli a také z výroby odešel poslední zaměstnanec, zúžili jsme trasu rozvozu a ze čtyř návozů udělali jen dva... Se zvyšujícími se náklady na pohonné hmoty a dalšími problémy rentabilita podnikání nedopadá dobře. Co bude dál, to je otázka... Podnikání je o tom, aby člověk vnímal své okolí. Když se mění okolnosti, musíme se přizpůsobovat i my. Je tohle krize nebo ne? Kdo za to může? Já slovo krize nemám rád. Kdysi promluvil na to téma Masaryk s tím, že nejde o krizi ekonomickou jako spíš morální. Myslím, že je to výstižné. Já myslím, že stát dostává dost prostředků z našich daní, aby mohl prosperovat a připravit únosné podmínky i pro malé podnikatele. le jsou dvě hlediska, která to kazí, a to, že se peníze buď trestuhodně rozkrádají a za druhé, že se s nimi špatně hospodaří. Netřeba to komentovat, to je téma, které slyšíme a čteme o něm denně. le my živnostníci se musíme pohybovat v těch podmínkách, které jsou nám dané a pak se naskýtá otázka, zda podnikat ještě dál anebo ne? Opravdu nevím. Z hlediska investic vám to bere chuť a perspektivu. Já prostě musím myslet dopředu, několik let, jestliže máte investice a úvěry, musíte vědět, zda firma bude prosperovat tak jako doteď, nebo líp abyste je splatil, musíte znát podmínky k tomu podnikání dané. ono je to obráceně. Vy si půjčíte, a budete to muset zaplatit z vlastní majetkové podstaty, nikoli z výnosu firmy. Návratnost prostředků je daleko delší, než jsme čekali. Krize je sice zdravá, ale za těch pravých zdravých podmínek, a tak to bohužel není a ruka trhu tohle určitě nevyřeší. Takže jste se vrátili k čistě rodinné firmičce... no. Já dělám sladké, tak si rád pochutnám na dobrém mase. jdu a koupím si opravdu kvalitní maso od toho, kdo ho dělá dobře a kvalitně, domácky. Tak nějak to také cítí naši zákazníci. Jdou k nám, protože my to děláme ze surovin, které tam tradičně mají být, protože tak je to dobré. Když máslo, tak máslo, vejce čerstvá, nikoli sušená, mouka výběrová a od slušného dodavatele, kremrole, odpalované těsto to chce péči a kvalitní suroviny. Nepoužíváme hotové směsi. My vypracováváme těsto a je to na tom výrobku znát. Dodržujeme tradiční postup čili je to drahé, suroviny jsou drahé, je to pracné, rukodělná výroba trvá déle. Kvalitním cukrářem nemůže být každý... On je opravdu rozdíl, jestli nakupujete u opravdového cukráře, který své výrobky sám dělá, a ví, o čem to je. ohužel i úroveň škol klesá. Když jsem sháněl zaměstnance, tak i mezi těmi, kteří mi připadali šikovní, jich z dvaceti obstálo pět. Vyučení ze školy, oháněli se maturitou a dobrým vysvědčením, velké sebevědomí dnes mají. Říkám to mě nezajímá, ukaž se... oni neuměli vážit, převádět jednotky. co už cukrář potřebuje, když ne správně navážit jednotlivé suroviny? Takže to je katastrofa. Školství je jen papír, je dobré, že jim něco v té hlavě zůstane z teorie, ale je to všechno trochu zprofanované, v praxi aby se učili všechno znovu. Školství je také byznys, a také produkuje kvalitně a nekvalitně. pro ty mladé je to velké rozčarování, protože mají sebevědomí nějak nadopované a pak najednou zjistí, že v praxi jsou úplně ztraceni... Zůstáváte věrní tradičním receptům, nebo objevujete nové? Ve vrcholu jsme vyráběli kolem 60 druhů zákusků, dnes máme v nabídce asi 50. Zkusili jsme reagovat na poptávku po něčem jiném, takže jsme nabídli třeba tiramisu, a jiné výrobky na bázi rostlinných šlehaček, včetně trvanlivějších věcí. Jenže ona trvanlivost je na úkor chuti a řekl bych i zdraví. Takže takové ty dorty v supermarketech s 3 nedělní lhůtou spotřeby mě naplňují hrůzou. Netuším, z čeho se to dělá. Poctivý výrobek nemůže mít takovou trvanlivost. Proto my raději zavážíme obden, než abychom prodlužovali lhůtu spotřeby. Takže jsme se vrátili pouze ke klasickým zákuskům, které nám dělají dobré jméno. U nás si můžete vybrat z těch 50 druhů zákusků, desítky dortů, upečeme svatební cukroví i koláčky anebo cukroví na vánoce... Zákusky jsou komodity, které člověk k životu nepotřebuje, může si je odříct. Více zákazníků najde cukrář spíše na venkově než ve městě. le upřímně, nebylo by v cukrárnách bez zákusků nekonečně smutno? udělen patent na technologickou přípravu bezkofeinové kávy. nutno říci, že analýza kávovníkových zrn a následný vynález bezkofeinové kávy byl pro svět zcela jistě větším přínosem. Moderní kultura pití kávy Většina milovníků kávy ve Francii dává přednost kávě poněkud slabší, i když popíjení kávy v četných kavárnách je pro místní obyvatele součástí každodenního života. Ve dnech 1 9. a 20. října si francouzští milovníci kávy připomínají svátek tohoto nápoje. Ódy na kávu se ve Francii pěly už v osmnáctém století. Italové si pochutnávají na silné kávě s výrazným aroma, jakou je espresso nebo cappuccino. Právě v této zemi byl začátkem 20. století vyroben první profesionální přístroj na výrobu espressa. byli to rovněž Italové enátčané, kteří vydělávali na obchodech s raby a kteří začali kávu importovat do Evropy. Pro dnešní Italy je typické zajít si několikrát denně na takzvaný»rychlý šálek«espressa nebo cappuccina, během několika minut probrat nad tímto maličkým šálkem věci běžného života a jít se opět věnovat své práci. Mezi nejnáročnější spotřebitele, kteří jsou zároveň největšími konzumenty kávy, jsou obyvatelé severských států. V těchto zemích se pijí nejkvalitnější druhy mleté kávy. Ve Skandinávii je značná obliba rozpustné kávy, zatímco naopak ve Finsku činí spotřeba instantní kávy pouhé jedno procento z celkové spotřeby kávy. Ve Švédsku je nejoblíbenější tzv. grug, připravuje se v otevřené měděné nádobě, do vody se přidává hrubě mletá káva a vaří se tak dlouho, dokud není úplně hustá. Každá ze severských zemí má svou typickou metodu přípravy kávy, ale výsledkem je vždy velmi kvalitní, silný a chuťově bohatý nápoj. Ve Velké ritánii najdeme především milovníky a ctitele čaje. Pokud se tu káva pije, pak je to většinou káva instantní. Ovšem nebylo tomu tak vždy, protože už v roce byla v Oxfordu otevřena první anglická kavárna a studenti, kterým káva velmi zachutnala, dokonce založili»oxfordský klub kávy«. V současné době výrobci automatů na presso silně expandují na britský trh, což svědčí o faktu, že obliba kávy začíná na ostrově opět stoupat. Japonsko je zemí, kde je káva velice drahá. K dostání je tu ovšem nejlepší a nejdražší druh kávy a tím je lue Mountain. Japonci dávají přednost kávě světle pražené, takže silné, káva typu espresso se tady vůbec nepije. Navíc Japonci nemají v oblibě ani pití mléka, takže zájem o cappuccino je také téměř nulový. Specialitou v této zemi je káva konzervovaná, prodává se studená i teplá. Japonsko je zemí, která také slaví svůj svátek kávy, tento den připadá na 1.října. Značně se také změnila situace ve Spojených státech amerických, kde v 60.letech 20. století byla na trhu kávy nabídka spíše méně hodnotných druhů a dováželo ji minimum dodavatelů. V současné době existuje velký trh specializovaný na vysoce kvalitní kávu, určený labužníkům a znalcům kávy. Připravuje se tu také espresso, ale narozdíl od jiných zemí se v US vyžaduje jeho příprava z nejlepší arabiky, která musí být silně pražená. Také u ostatních druhů jsou většinou žádána silně pražená kávová zrna. Někteří zpracovatelé však zastávají názor, že lehce pražené kávy umožňují různorodost a větší škálu chuti a začínají jej prosazovat u spotřebitelů. Je tedy možné, že do budoucna vyřadí lehká káva doposud žádané tmavé roasty. Příkladů je mnoho, ale třeba Caffé noir (černá káva) je typickým nápojem pro oblast New Orleansu. Populární je kombinace kávy s různým alkoholem nebo kořením. Používá se brandy, hřebíček a pomerančový nebo citrónový sirup. Vraťme se zpět do Evropy. Musíme se ještě zmínit o druhém největším konzumentu kávy na světě, kterým je Německo. Jeho obyvatelé vypijí v průměru denně 4 šálky kávy a dávají přednost druhům z arabiky. Káva si v Německu vybojovala své místo na slunci i když zpočátku to bylo velmi těžké, musela soupeřit s jiným oblíbeným nápojem a tím bylo pivo.\n15 uto Ševèík Vážení majitelé vozù ŠKOD Využijte služeb moderního autosalonu v Èeských udìjovicích na Husovì tøídì za OD Globus. Nabízíme: P Kvalitní, rychlý a cenovì výhodný servis vozù s využitím nejmodernìjší technologie. P Zajistíme provedení STK a mìøení emisí. P Nonstop servis s odtahovou službou. P Mytí vozidel na lince s pìnovými kartáèi, šetrnì a bez èekání. P Široká nabídka nových vozù Škoda s možností pøedvádìcích jízd. P Výbìr kvalitních a ovìøených ojetých vozù Škoda. P Sobotní a nedìlní provoz! Telefon , Odtahová služba, mobil servis www. hluboka.cz strana\n16 Pozor! Hluboètí aráèníci a obèané Hluboké nad Vltavou. Jako každý rok, tak i letos, poøádá aráènická obec Hluboká nad Vltavou Jarní zájezd po zajímavých pamìtihodnostech. Tentokrát se koná v sobotu, dne. kvìtna Vyjíždíme ráno v 7. ze zastávek :»U školy«,»pod kostelem«a v Zámostí»U Pulcù«. Cena zájezdu je 300 Kè platba pøedem. Trasu vybrala tetièka rychtáøka Gabrišková, která také zájezd organizuje. Navštívíme Svatý Kámen u Rychnova nad Malší, klášter Vyšší rod, kde se ve mìstì posílíme obìdem na další cestu. Potom vystoupáme na hrad Rožmberk. Po jeho prohlídce pokraèujeme do Èeského Krumlova, kde navštívíme velice zajímavé muzeum. Na zpáteèní cestì ještì zastavíme na Vèelné, kde si mnozí mohou dát veèeøi. Kdo bude mít o tento zájezd zájem, nech zavolá tetièce Gabriškové na tel nebo mobil Nyní si musíme pøát»šastnou cestu a hezké poèasí«. Soutìž dovednosti K pøíležitosti šedesátiletého výroèí svého založení uspoøádala Støední odborná škola elektrotechnická, Centrum odborné pøípravy ve spolupráci s Èeským svazem zamìstnavatelù v energetice a sociací energetického a elektrotechnického vzdìlávání již 16. roèník celostátního kola soutìže odborných dovedností pro rok Soutìž, nad níž záštitu pøevzala èlenka Rady Jihoèeského kraje RNDr. Jana Krejsová, probìhla v areálu zdejší školy ve dnech 7. až 9. bøezna Komise, složená z pedagogického doprovodu jednotlivých škol, hodnotila výkony soutìžících žákù v oboru silnoproud a slaboproud. jaké byly výsledky? V oboru silnoproud obsadilo první místo Støední odborné uèilištì elektrotechnické Plzeò a za jednotlivce zvítìzil Tomáš Heinrich ze Støední školy elektrotechnické Ostrava. V oboru slaboproud prokázala nejlepší vìdomosti a dovednosti Støední odborná škola a Støední odborné uèilištì Hradec Králové, žákem této školy je i vítìz mezi jednotlivci Jan Záleský. Výsledky soutìže byly slavnostnì vyhlášeny ve Velkém sále Loveckého zámku Ohrada v Hluboké nad Vltavou. Nejúspìšnìjší žáci obdrželi hodnotné vìcné dary a vítìzné školy získaly diplomy a navíc si odvezly putovní pohár. Mgr. lena Novotná Maškarní bály si užívali 26. února v Kostelci (foto vlevo). Organizaènì ho zvládl Osadní výbor ve spolupráci s SDH Kostelec. Stejnì tak veselý masopust si užívali i v Purkarci. Tady se to hemžilo maškarami a samozøejmì, že tak blízko u Vltavy nechybìl ani vodníèek... (fota dole) Strana 16 Hlubocký zpravodaj duben 2011\n17 Jaro je tu a mažoretky se mùžou ohlédnout za plesovou sezónou. Ta letošní byla opravdu vydaøená. Hlubocké Princezny se celou zimu nezastavily. Nìkdo by si mohl myslet, že mají mažoretky zimní spánek, ale kdepak. Právì èas plesù je pro nás každoroènì nároèným obdobím. Princezny staèily za 3 mìsíce objet plesù a ukázat své umìní na akcích všeho druhu. Jako každoroènì jsme navštívily pár maturitních plesù, dìtské maškarní bály, letos již po šesté jsme vystupovaly na plese rpidy a taktéž na plese Èerveného køíže. Již potøetí se všechny naše skupiny ukázaly na svíèkovém plese ve Zlivi. I letos k našemu programu patøila svìtelná show, se kterou jsme vystupovaly napøíklad na plese Rotary klubu, jako pùlnoèní pøekvapení na sportovním plese v Hrdìjovicích a na spoustì jiných akcích. Kromì nároèné pøípravy na všechna tato vystoupení jsme se celou zimu pøipravovaly na soutìž, která se konala již v ystøici pod Hostýnem. Toto mìsteèko leží na Moravì kousek od Pøerova. Soutìž se zde konala poprvé, a tak jsme chtìly zkusit štìstí. Na soutìž jely 4 naše velké formace, jedna miniformace èítající 5 dìvèat a pak také soutìžily dvì dua a jedno sólové vystoupení. Pøíprava byla nároèná a poslední týden pøed soutìží jsme mìly tréninky dennì. V den soutìže jsme museli ráno vyrazit opravdu brzy, pøeci jen jsme do to ystøice mìli 320 km. Vyjíždìli jsme ve 3 hodiny ráno, hned jak jsme vyjeli, všechny dìti usnuly a celou cestu prospaly. Hned po pøíjezdu zaèal klasický frmol: èesání, oblékání, líèení, honem všichni pøipravit. Jakmile soutìž zaèala, nemìly jsme ani chvilku se zastavit a odpoèinout. Na soutìžích obsazujeme pravidelnì všechny vìkové kategorie. Od nejmenších dìtí až po seniorky. Když komentátor soutìže èetl popáté naše jméno, prohlásil, že celá Hluboká musí žít mažoretkovým sportem. Naše nejmenší Miniprinceznièky mìly premiéru ve svých nových, krásných SPORT Miniprinceznièky pøivezly bronz až z Moravy kostýmcích a myslím, že se všem moc líbily. Sestavu odcvièily krásnì, úžasnì se usmívaly a zvedaly kolínka. Díky tomu velkému snažení si také domu pøivezly krásný pohár za 3. bronzové místo v kategorii Dìti, z èehož jsme všichni mìli obrovskou radost. Ostatní naše skupiny své sestavy zvládly skvìle, úsmìvy záøily, kolínka lítala vysoko a i když nìjaká ta hùlka spadla, celkový dojem byl úžasný. I když jsme ve velké konkurenci žádné jiné umístìní nezískaly, jsem pøesvìdèená, že jsme Hluboké ostudu neudìlaly. Všichni jsme si soutìžní den moc užili a už se tìšíme na další soutìže, které nás èekají v kvìtnu. Podruhé pojedeme na soutìž do Jemnice a Telèe a doufám, že pro nás budou stejnì úspìšné jako loni. V nedìli jsme letos podruhé uspoøádali pøehlídku Hlubocký pohár, na který si dìti samy pøipravily svá vlastní vystoupení, za která byly odmìnìny malými dáreèky, zlatým pohárem a diplomem. Všechna vystoupení se mi moc líbila, mám radost, že dìti, ale i dospìlé mažoretky vìnovaly pøípravì èas a mìly odvahu nám své umìní pøedvést. Držte nám palce na dalších soutìžích, a letos pøivezeme na Hlubokou spoustu krásných pohárù, jako tomu bylo loòský rok a budeme se tìšit, až se s našimi pøíznivci budeme moci vidìt na nìjaké krásné akci v našem mìstì. Za všechny mažoretky, c. Tereza Sklenièková Na Hlubokou pøijede víkend pøed zaèátkem sezóny mistr Rakouska, výbìr Ukrajiny a nebude chybìt ani polská mužská reprezentace. Turnaj, který již v minulé sezónì pøinesl mnoho zajímavých utkání, pokraèuje ve své tradici. Domácí tým Sokola Hluboká nastoupí na turnaji pod vedením nového australského kouèe Roba nthonyho. Mezi 8. a 10. dubnem 2011 se v rámci Zahájení turistické sezóny na Hluboké utkají týmy: 1. Sokol Hluboká 2. Polský mužský národní tým 3. ttnang-puchheim thletics mistr Rakouska Stock City Cubs tým nejvyšší rakouské ligy 5. Ukraiian ll-stars výbìr ukrajinské nejvyšší soutìže pod vedením amerického trenéra Pátek 10:00 Polish National team Sokol Hluboká 12:00 ttnang thletics Ukraiian ll Stars :00 Stock City Cubs Polish National team 16:00 Sokol Hluboká Ukraiian ll Stars 18:00 ttnang thletics Stock City Cubs Sobota 9:00 Stock City Cubs Sokol Hluboká 11:00 Polish National team ttnang thletics 13:00 Ukraiian ll Stars Polish National team :00 Sokol Hluboká ttnang thletics 17:00 Ukraiian ll Stars Stock City Cubs Jarní baseballový turnaj Nedìle 11:00 3. místo 13:20 finále 16:00 závìreèný ceremoniál Jakub Janda, Hluboká aseball & Softball Club Hluboká nad Vltavou nabídne výlety turistùm i cyklistùm Komise cestovního ruchu v Hluboké nad Vltavou pøipravuje na novou sezónu elektronickou nabídku výletù pro turisty i cyklisty. Jedná se o výlety v okolí Hluboké, které jsou rozdìleny do tøí úrovní nároènosti, lehké, støední a tìžké. Nejdelší výlet má kolem 50 ti km, nejkratší 7 km. Všechny nabízené výlety obsahují podrobný popis cesty vèetnì èíselného oznaèení cyklistických tras, informace o pøevýšení, bezpeènosti, povrchu a doporuèeném typu kola, zajímavostech na trase a možnostech obèerstvení. Souèástí každého výletu je také mapka s vyznaèenými trasami a grafický náhled pøevýšení. Nabídka je sestavena jak pro zdatné sportovce, tak pro rodiny s dìtmi. K dispozici bude již v prùbìhu dubna volnì ke stažení na webových stránkách a David Šastný, Komise cestovního ruchu Konference Výchova ke zdraví a kvalita života Katedra výchovy ke zdraví z Pedagogické fakulty Jihoèeské univerzity poøádá ve spolupráci se Zdravotnì sociální fakultou JU, Národní sítí podpory zdraví o.s. a Èeskou spoleèností pro výživu a vegetariánství mezinárodní konferenci Výchova ke zdraví a kvalita života III. Konference probìhne v termínu v hotelu Štekl u pøíležitosti 5. výroèí vzniku Katedry Výchovy ke zdraví na PF JU v Èeských udìjovicích. Program se bude vìnovat tématùm: 1. Koncepce øešení zdraví pedagogù duševní hygiena, syndrom vyhoøení, rizika a faktory pedagogické profese, koncepèní øešení podpory zdraví a snižování stresu. 2. Výchova ke zdraví nové trendy, výzkumné a aplikaèní metody a strategie, didaktické technologie. 3. Možnosti aktivního ovlivnìní kvality života aktivní životní styl, adekvátní pohybové režimy v rùzných populaèních skupinách, podpora zdraví u lidí s disabilitou, patologické jevy souèasné civilizace. Pøihlášky a podrobné informace jsou k dispozici na Uzávìrka pøihlášek je Konferenèní poplatek èiní Kè. David Šastný, Výchova ke zdraví o.s. www. hluboka.cz strana 17\n18 drenalin park pøipravuje dventure minigolf Sportovnì relaxaèní areál Hluboká nad Vltavou se v letošním roce opìt rozšíøí. Oèekávanou novinkou bude tentokrát dventure minigolf. Tato aktivita zatím nemá v Jihoèeském kraji žádné zastoupení. Jde o zmenšenou formu golfového høištì do velikosti minigolfu. Na drahách jsou rùzné terénní nerovnosti, vyvýšeniny, boule, vodní pasti a píseèné bunkry. Zkrátka dobrodružství na každém kroku! Povrch høištì tvoøí umìlá golfová tráva. Jako zázemí pro návštìvníky dventure minigolfu bude vybudována terasa s výhledem na høištì a jezírko, které bude v tropických letních dnech sloužit jako dosud velmi postrádané dìtské brouzdalištì. dventure minigolf je urèen všem vìkovým kategoriím, které hledají zábavu a chtìjí vyzkoušet nìco nového. Ke høe se používá klasický golfový míèek, golfové hole urèené k puttování nebo minigolfová kladívka. V areálu bude samozøejmì vše k zapùjèení. Postaèí vám pouze pohodlné obleèení a dobrá nálada otevíráme již v kvìtnu! Další novinkou v areálu je rozšíøení služeb pùjèovny sportovního vybavení. Od dubna si zde budou moci návštìvníci zakoupit chlazené nápoje èi nanuky a odpoèinout si na nové terase. each volejbal dostane nový písek, baseballové høištì a dìtský areál drenážní systém pro lepší boj s nepøízní poèasí. David Šastný, Sportovnì relaxaèní areál Hluboká nad Vltavou Evropský týden žen Splòte si svùj sen o ideální dovolené a pøihlaste se na Evropský týden žen! Registrace probíhají do 25. kvìtna. Zahájení turistické sezóny na Hluboké Slavnostní zahájení turistické sezóny na Hluboké na blíží! Podrobné informace o tøídenním programu od 8. do najdete na a Strana 18 Hlubocký zpravodaj duben 2011\n19 LŠOV JIHOÈESKÁ GLERIE»Cvak!«Jen co se ozval tento klasický zvuk vypínaèe svìtla, mùj dìtský pokoj se ponoøil do tmy. Je noc a já ležím ve své staré známé posteli. Není nijak zvláštní, ale prožili jsme spolu již tolik, že bych ji za žádnou jinou nevymìnil. Chvilku se ještì pøevaluji, hledám tu ideální polohu pro spánek, když vtom zaènu snít. Utíkám do svìta, kde nemožné neexistuje, kde se zázraky dìjí jako na bìžícím páse a kde je realita denního života na hony daleko. Už neležím v mé milované posteli. Sedím v kabinì fotbalového svatostánku, stadionu Santiaga ernabeua. Na sobì mám snìhobílý dres mého nejoblíbenìjšího fotbalového klubu, Realu Madrid. V jedné místnosti jsem s takovými ikonami klubu, jakými jsou Raúl González lanco èi Iker Casillas. Co jméno, to pojem. V tom se rozrazily dveøe, do šatny pøichází Malá ukázka z práce Radima Staòka, Gymnázium olympijských nadìjí. Kdo pøichází do šatny a ještì mnohé další z tajemství noci nabízí výstava s názvem Když je tma Žáci a studenti jihoèeských škol nás zvou do svých snù a pøedstav, zkoumají noèní oblohu, objevují vesmír, vyprávìjí o oèekávaných láskách, sdìlují tajemství, ale i noèní mùry, oèi ve tmì, stíny, svìtla, noèní mìsta, tajemné bytosti, strašidla, výlety do neznámých krajin... Od 6. do 25. dubna 2011 budete mít možnost prohlédnout si výtvarné a literární práce z 65 jihoèeských škol a dalších zájmových sdružení v Zámecké jízdárnì lšovy jihoèeské galerie. Otevøeno dennì, Všichni jste srdeènì zváni! ližší info Kurátorka projektu: Mgr. Jiøina Zimová, JG Hluboká nad Vltavou Instalace výstavy: Mgr. Eva Dranèáková, Mgr. Simona Jezdinská, ZUŠ Piaristické nám. v Èeských udìjovicích Koordinace literární èásti: Marie Krejcarová, Mìstská knihovna v Hluboké nad Vltavou Èeské udìjovice, Wortnerùv dùm JG Výstava malíøù tøí zemí JG v Hluboké nad Vltavou ve spolupráci s Kulturním mostem (projekt Jihoèeského kraje) pøipravila výstavu ètyø souèasných umìlcù z Èeské republiky, avorska a Horního a Dolního Rakouska, kde se navzájem setkají autoøi i díla Dagmar richcínové, Nataschy Mann, Edgara Holzknechta a Gerharda Kaisera. Tato mezinárodní výstava podpoøená z fondu malýcj projektù dá nejen diváku možnost jedineèného dialogu umìní autorù tìchto sousedních zemí. Výstava potrvá do 8. kvìtna Staòte se pøáteli lšovy jihoèeské galerie Èlenství v Kruhu pøátel JG, který pùsobí již tøicet let, opravòuje k volnému vstupu na všechny výstavy a expozice poøádané JG v roce Na koncerty 55. Hudebního léta Hluboká 2011 a jiné akce JG hradí èlenové Kruhu pøátel snížené vstupné. Každý èlen je pravidelnì informován o èinnosti galerie programy a pozvánkami na jednotlivé akce. Èlenství v Kruhu pøátel JG pro rok 2011 vzniká po odeslání vyplnìné pøihlášky na adresu: lšova jihoèeská galerie, P. O. OX 80, Hluboká nad Vltavou a po zaplacení roèního èlenského pøíspìvku / penìžní poukázkou nebo pøímo u pokladny JG v Hluboké nad Vltavou nebo v Èeských udìjovicích/. Pøihlášky, které JG pøijímá do konce dubna 2011, jsou podkladem k vydání èlenského prùkazu. Roèní pøíspìvek Student, dùchodce / 0 Kè Dospìlý / 300 Kè Rodina / rodièe a dìti do let/ 600 Kè Pøihláška: Jméno a pøíjmení / dresa / Povolání / Podpis a datum / ližší informace / sekretariát JG tel Prima jarní tipy: O Otevírání Vltavy Hluboká nad Vltavou, Jiøí Prokeš O Velikonoce v Zoo Ohrada O XTER MT Rallye Vltava Hluboká nad Vltavou O Slavoj Cup jachting Rybník ezdrev O aseballový Pohár mladších kadetù Sportovnì relaxaèní areál O Zahájení parašutistické sezóny letištì Hosín O Modrá stuha ezdreva jachting Rybník ezdrev O 72. výroèí Zoo Ohrada O 41. roèník mezinárodní soutìže historických vozidel Køivonoska utokemp Køivonoska, Hluboká nad Vltavou O Jarní drezurní závody oblastní mistrovství konì Jezdecké centrum Vondrov O Krajský jachtaøský pøebor jachting Rybník ezdrev O Sranda cup beach Sportovnì relaxaèní areál O Otevøení pìší stezky Hluboká nad Vltavou Zámostí most O 55. Hudební léto Hluboká 2011 Jiøí Stivín & Co Jazz Quartet Hlavní sál JG Hluboká nad Vltavou O Národní myslivecké slavnosti Lovecký zámek Ohrada Hluboká nad Vltavou O Veèerní komentované prohlídky Zoo Ohrada www. hluboka.cz strana 19\n20 Panorama OZNÁMENÍ KIN PNORM Vážení diváci, od mìsíce dubna jsme nuceni posunout zaèátky promítání na hodinu, a to z dùvodu dopravy filmových kopií na Èeské dráhy do Èeských udìjovic, tak, aby mohly vèas dopravit filmy do dalších kin, které hrají po našem kinì. Spoje ÈD jsou tak omezené, že musíme kopie dopravit nejpozdìji v tentýž den do hodin. V opaèném pøípadì film nedopraví. Dìkujeme za laskavé pochopení. iograf Støeda 6. dubna Cizinec. US/Francie kèní/drama. Hrají: Johnny Depp, ngelina Jolie, Rufus Sewell, Paul ettany hod. Režie: Florian Henckel von Donnersmarck. Pøístupný èeské titulky. Pátek a sobota. a 16. dubna Tacho. ÈR kèní/komedie/drama/sportovní. Úspìšný automobilový závodník a jeho osudový životní závod hod. Hrají: Daniel Landa, Olga Lounová, Rudolf Hrušínský ml. Režie: Mirjam Landa. Pøístupný. Pátek a sobota 22. a 23. dubna Nevinnost. ÈR Drama. Cesta z vrcholu na absolutní dno mùže být velmi rychlá hod. Hrají: Ondøej Vetchý, Zita Morávková, òa Geislerová. Režie: Jan Høebejk. Pøístupný. Pátek a sobota 29. a 30. dubna Èerná labu. US Drama/thriller. Pøíbìh z prostøedí newyorské baletní scény hod. Hrají: Natalie Portman, Mila Kunis, Vincent Cassel. Režie: Daren ronofsky. Pøístupný èeské titulky. DÌTSKÉ PØEDSTVENÍ Støeda 13. dubna Rango. US Pohádka. Pøíbìhy neuvìøitelného chameleóna, který zažije mnohá dobrodružství hod. Režie: Gore Verbinski. Pøístupný èeský dabing!! Komorní scéna støeda 13. dubna Cestujeme Irskem nás provede slovem i obrazem Marie Mašková (Chromá) hod. Zasedací síò Mìstského úøadu v Hluboké nad Vltavou enefièní pøedstavení ve prospìch poškozených zemìtøesením v Japonsku nedìle 17. dubna TKOVÍ NORMÁLNÍ PØÍUZNÍ Obèanské sdružení KØÍŽžáci Divadelní pøedstavení - komedie hodin pátky a soboty 1. a 2. a 8. a 9. dubna RODIN JE ZÁKLD STÁTU Divadlo Hluboká v produkci Zdeòka Pikla Divadelní pøedstavení komedie hodin Kulturní spoleènost lta Hudební skupina quarel Mildy ùrky taneèní divadlo Na tenkém ledì Vás zve na KRET aneb Dobrý humor nerezaví Pøedstavení plné scének. Pøipomeòte si humor našich slavných komikù a šlágry, které ještì nedávno zpívali všichni... ètvrtky 7. a. a 21. a 28. dubna v 19 hodin støeda 20. dubna PRÍLOVÁ ESÍDK. Vystoupení dìtí z Centra volného èasu v Hluboké nad Vltavou hod. Dr. Mortimore neodešel a zùstal i bez zvýšení platu... Zatímco nìkteøí lékaøi Èeské republiky hrozili, že odejdou, aby nakonec za hranice naší útulné republiky neodešel jediný, pøedstavitelé lékaøských divadelních rolí na Hluboké s námi odpovìdnì zùstali rovnou a to bez výhrùžek! Zdenìk Pikl jako Dr. David Mortimore a leš Chrt alias Dr. Mike Connoly, i všechny vrchní sestry otorynolaryngologická, chirurgická i patologická s obrovským nasazením øeší problémy spojené s denním provozem jedné nejmenované nemocnice. I s nenadálým objevením bývalé milenky, nemanželského dítìte, kongresem a Davidovou manželkou neustále v patách oba lékaøi ukazují, že bystrý rozum a schopnost improvizace jim pomáhají øešit i velmi zapeklité situace. Dokonce i policejní seržant pøes tìžká pøíkoøí, vèetnì bolestivého poranìní partií tolik dùležitých jak pro muže, tak pro policii, by promáèen sodovou vodou, nesmlouvavì øešil svùj pøípad. Pomáhal a chránil. Tìžko vyzdvihnout jedinou roli. Všichni byli dokonalí! Závìreèný happyend zasloužený. Obèasné vynechání pár stran textu (ve slabé chvilce pøestávky pøiznané jedním z protagonistù) nemohl postøehnout ani nadpøirozenì vnímavý divák. Skvìlá divadelní hra! Divadlo nacpané do posledního místeèka se chechtalo od zaèátku do konce a potleskem opakovanì vracelo herce na scénu. ylo se na co dívat: od pùvabných pøedstavitelek ženských rolí po vypracovaná tìla pøedstavitelù mužských mnohdy velmi rafinovanì odhalovaná, v dráždivých kostýmech, ukazujících mnohé, o èem si jen sníme aby si oko divaèek pøišlo na své i po stránce erotické. Citlivìjší divaèky, zamilované do sametového hlasu a plachého úsmìvu charakterního muže, jehož ani nemusí hrát vždy to je on sám: leš Chrt, odcházely, pravda, trochu v obavách, zda opakované údery na jeho solar plexus uštìdøované s takovou intenzitou temperamentní hereèky Petry Karvánkové nezanechají trvalé následky na zdraví a výkonech dotyèného. V ìøme, že se dotyèný naopak zocelil a že divadelníci sdružení kolem Zdeòka Pikla upiklí pøíštì opìt hru, pøi které zapomenete na starosti a s hubou od ucha k uchu prožijete dvì hodinky srandy pod støechou našeho kulturního stánku. propó: mezi diváky mnoho hlubockých obèanù nebylo, i když tuším, že se všichni postupnì do divadla pøišli podívat. erme na vìdomí, že naši pøední scénu vyprodávají budìjèáci a okolní... Jo, jo, jsme svìtoví! -- HLUOCKÝ ZPRVODJ Èíslo 4. Duben Roèník 42. Vychází mìsíènì. Vydává mìstský úøad Hluboká nad Vltavou, Masarykova ulice 36, Hluboká nad Vltavou. Kulturní nabídka (Panorama) pøes den. Redaktorka lena Mitter (døíve Rùžièková), E- mail: Redakèní kruh ing. Eva Smrèková, Marie Krejcarová, Jan Piskaè. Grafika, fotografie: ing. Jan Pirgl. Odborní poèítaèoví poradci: Zdenìk rodec, dam Rùžièka. Redakèní uzávìrka dvacátého v mìsíci, ale vítáme pøíspìvky døíve! Za obsahovou správnost pøíspìvkù ruèí autoøi. Náklad 600 výtiskù. Tiskne: Tiskárna PROTISK s. r. o. Podávání novinových zásilek povoleno Èeskou poštou, s. p., øeditelstvím odštìpného závodu Jižní Èechy v È. udìjovicích, j.zn.:p 5696/96 ze dne 4. listopadu 1996, ev. èíslo: MK ÈR e Nevyžádané rukopisy a fotografie nevracíme. nonymy neuveøejòujeme. Dìkujeme za vaše informace, upozornìní èi zprávy, které nám poskytnete. Strana 20 Hlubocký zpravodaj bøezen 2011


MORAVSKOSLEZSKÝ KRAJ - osobnosti regionu\nKRAJ PŘÍLEŽITOSTÍ A KONTRASTŮ\nOstrava, Opava, Karviná, Český Těšín\nNový Jičín, Frýdek-Místek, Frýdlant n/O\nBruntál, Krnov, Havířov, Bohumín\nrelaxace v kraji\nNarozen: 1921, Český Těšín zemřel: 1986, Bolzano (Itálie)\nNovinář, básník, prozaik, dramatik, rozhlasový reportér, autor moderních pohádek\nPocházel z těšínské česko-židovské rodiny. Středoškolská studia absolvoval ve východopolské Stanislavi (mat. 1939), studoval slovanskou filologii a obecné dějiny na univerzitě ve Lvově, po vypuknutí 2. světové války byl evakuován do Kazachstánu. Tam působil jako středoškolský učitel do doby, kdy vstoupil do čs. armády v SSSR a zúčastnil se s ní bojů o Sokolovo. Během války obdržel za statečnost několik sovětských a československých vyznamenání. 1945 se seznámil a později oženil s dcerou spisovatele Heinricha Manna. Po válce byl zaměstnán v Čs. rozhlase jako reportér a politický komentátor ze zahraničí. Tato činnost ovlivnila i jeho literární tvorbu, v níž mají významné místo reportáže ze světa a rozhlasové hry. Publikoval v Literárních novinách, Kulturní tvorbě, Hostu do domu, Divadle aj. Od konce 50. let byl spisovatelem z povolání. 1968 emigroval do Německa; tam vydal na dvacet knih, v nichž se většinou vracel ke své starší tvorbě pro děti. Jeho tvorba se pohybuje na pomezí několika žánrů, tvůrčích přístupů a postojů (publicistika a beletrie, poezie a próza, lyrika a epika, tvorba pro děti a pro dospělé, rozhlasová a divadelní dramatika). Pro počátek jeho literární práce jsou charakteristické především reportáže (Německé jaro, 1950, Všude jsem potkal lidi, 1955). Od druhé pol. 50. let - v dotyku s programem "poezie všedního dne" generace Května - propojoval reportážnost a dokumentárnost s přístupem lyrickým a každodennost s fantazií, jež byla blízká obrazotvorností dětí (Dětské etudy, 1955, Ukradený Měsíc, 1956, Indiánské léto, 1956, Milenci z bedny, 1959). Tato orientace se projevila i v Aškenazyho filmové scenáristice (Tam na konečné, 1957). Lyrismus a "dětský" pohled na svět kontrastoval v řadě jeho textů s obrazy krutosti a antihumánního cynismu, spjatými nezřídka s dobou válečnou a osudy Židů v době platnosti norimberských zákonů (Černá bedýnka, kniha básnických textů k fotografiím různých fotografů 20. století, 1960, Vajíčko, 1963). Paměť své generace, hlavně prožitky z války, zpracovával i v rozhlasových a divadelních hrách a filmových scenářích. V tvorbě pro děti vynikl Aškenazy moderními pohádkami (Putování za švestkovou vůní aneb Pitrýsek neboli Strastiplné osudy pravého trpaslíka, 1959, Praštěné pohádky, 1965, Pohádka na klíč, 1967, aj.).\nNarozen: 14.6. 1913 v Ostravě, zemřel: 10.1. 1985\nBeno Blachut se z velmi chudých poměrů se obrovskou pílí vypracoval na jednoho z nejlepších českých operních zpěváků. Začínal na kůru vítkovického kostela a po prvních úspěších se mu lidé z okolí domu složili na cestu do Prahy, aby mohl zkusit zkoušku na konzervatoř. Před komisí, které předsedal Josef Suk zazpíval a byl přijat. Na klavír se učil na nakreslené papírové klaviatuře, přivydělával si na studia např. v mužském sboru Jana Kühna. A 14. dubna 1936 se poprvé v ostravské rozhlasové stanici ozvalo: „Zpívá Beno Blachut!“ Po nepřijetí do Národního divadla zpívá v olomouckém divadle Jeníka v Prodané nevěstě, setkává se s Eduardem Hakenem, kde začíná jejich divadelní partnerství a celoživotní kamarádství. S vyznamenáním ukončuje studium na státní konzervatoři, stále zpívá v Olomouci a pak ho konečně přijímá náruč Národního divadla. Dostává nabídku do Curychu. V roce 1942 se žení s Annou, která mu povila v roce 1946 dceru a v roce 1952 syna. Zpíval snad všechny nejkrásnější role, Šťáhlava v Libuši, Dalibora, Kozinu, Mánka, Florestana, Dona Chosé, Radama, Bezuchova, Dimitrije, knížete Igora, stovky rolí. Splatil vítkovickým všechny půjšky a nezapomínal. Účinkoval v rozhlase, později v televizi, jen zahraničí mu bylo dlouho odpíráno. Až v roce 1954 Moskva, Leningrad a Rostov, Vídeň a Berlín. Rok 1958 přinesl konečně Itálii, Linec, Perrugii, Řím Florencii, Benátky, Paříž i Brusel. Byl nositelem státních cen, Národním umělcem. V roce 1985 umírá a po slavnostním rozloučení v Národním divadle je pohřben v rodinné hrobce na Vyšehradě.\nNarozen 22.05. 1905 v Ostravě, zemřel 30.11.1982 v Praze\nOtec Viléma Závady byl válcířem ve vítkovických hutích. Padl v roce 1915 na ruské frontě. Matka musela rodinu živit sama. Třebaže rodina žila nuzně, byl Vilém Závada jako velmi schopný žák po obecné škole přijat do tercie ostravského gymnázia, kde roku 1923 maturoval. Na Filozofické fakultě UK v Praze studoval slovanskou filologii, češtinu a francouzštinu a ke konci studia připojil i knihovnictví. Po ukončení studií v roce 1927 se Vilém Závada stal redaktorem nakladatelství Aventina, kde uveřejnil desítky referátů a recenzí i rozhovorů s významnými autory, např. s F. X. Šaldou, V. Vančurou a K. Čapkem. Vilém Závada byl členem Devětsilu, V roce 1929 získal doktorát filozofie s disertací Václav Šolc, život a dílo, později vydanou s titulem Václav Šolc, básník Prvosenek. V těchto letech také Vilém Závada navázal přátelství s básníky své generace V. Nezvalem, J. Seifertem a F. Halasem. V roce 1933 odešel Vilém Závada do nakladatelství Melantrich a řídil Listy pro umění a kritiku až do roku 1937. Na redaktorskou a lektorskou práci v nakladatelstvích navázal Vilém Závada dlouholetým působením v Národní a univerzitní knihovně. Řadu let byl činný ve vedení česko-venkovských spisovatelů.\nMezi osobnostmi, které se narodili v Moravskoslezském kraji patří třeba tenista Ivan lendl, režisérka Věra Chytilová, herec Vlastimil Brodský nebo další celebrity?\nHolidayCheck.cz – nezávislá hodnocení hotelů\nCopyright © www.moravskoslezskykraj.cz\ndomů | tento web je na prodej


ulice Šumbarská, Havířov, okr. Karviná, uzavřeno, stavební práce, Od 07.06.2021 06:00 Do 30.09.2021 23:59, "Chodník na ul. Šumbarská mezi ul. Chrpová a Nad Tratí", Havířov, Dolní Suchá (od 1.6.2021 do 28.8.2021 omezení autobusové dopravy MHD) , Objížďka - bez rozlišení, pdz: přes: ulice Požárnická, V naléhavých případech žadatel zajistí v době uzavírky možnost vjezdu do uzavřeného prostoru vozidlům IZS. Pěší provoz v úseku vymezeném zachován., Vydal: Magistrát města Havířova ulice Šumbarská, Havířov, okr. Karviná, uzavřeno, stavební práce, Od 07.06.2021 06:00 Do 30.09.2021 23:59, "Chodník na ul. Šumbarská mezi ul. Chrpová a Nad Tratí", Havířov, Dolní Suchá (od 1.6.2021 do 28.8.2021 omezení autobusové dopravy MHD) , Objížďka - bez rozlišení, pdz: přes: ulice Požárnická, V naléhavých případech žadatel zajistí v době uzavírky možnost vjezdu do uzavřeného prostoru vozidlům IZS. Pěší provoz v úseku vymezeném zachován., Vydal: Magistrát města Havířova


Pěnové podlahové puzzle pro nejmenší\nPodlahové puzzle jsou veselými, hravými a rozhodně užitečnými doplňky do dětských pokojíčků. Našim cílem je vytvářet ty nejkvalitnější pěnové podlahové puzzle pro nejmenší.\nPtáte se, jaké výhody představují právě naše kvalitní produkty?\nPuzzle jsou vyrobené z pěnového polyethylenu, který má hladký povrch a díky kterému je produkt snadno omyvatelný a i za dlouhou dobu barevně stálý. Tento PE materiál je zdravotně jakkoliv nezávadný a mohou s ním přijít do styku i ti nejmenší. Obrovskou výhodou je, že nevyvolává žádné alergické reakce.\nProdukty jsou z naší dílny, zabýváme se samotnou výrobou a následným prodejem. Podlahové puzzle jsou tedy poctivé české výroby. Zapomeňte na čínské náhražky a vsaďte na českou a spolehlivou kvalitu.\nMůžeme se pochlubit platným certifikátem na podlahové puzzle z materiálu pro děti již od narození. To vám, starostlivým a pečlivým rodičům, dává plnou jistotu toho, že naše podlahové puzzle budou pro vaše potomky zcela neškodné a kompletně nezávadné. Naše produkty jsou navíc certifikovány podle aktuálně platných norem. Získané certifikáty byly vydány uznávaným Institutem pro testování a certifikaci ITC Zlín.\nPodlahové puzzle neslouží pouze jako dekorativní podložky na koberec či na podlahu. Nemají pouze estetickou funkci, nýbrž slouží i jako efektivní tepelná izolace. Děti si mohou navíc s jednotlivými kusy hrát, přestavovat je a různě navzájem kombinovat. Výhodou je tedy i rozvoj určitých důležitých vlastností a schopností vašeho potomka.\nNákup podlahových puzzle u nás se vždy vyplatí. Produkty máme skladem a jsme připravení je do druhého dne odeslat.\nChcete pro své děti to nejlepší? Malý neposeda vám dává perfektní šanci, jak svým dětem pořídit do jejich pokojíčků jenom to nejkvalitnější vybavení. Náš internetový obchod je tu pouze pro vaše děti, proto věříme, že nákup u nás pro vás bude velikým potěšením.\nUniversální oboustranná podložka české výroby vhodná pod těžké fitness stroje.\nZnačka: Malý neposeda Záruka: 2 roky\nDětské odrážedlo RoyalBaby Dinosaur je lehké a zaručuje pohodlnou jízdu. Ideální pro děti od 2 let.