STRATEGIE ROZVOJE CYKLOTURISTIKY A CYKLODOPRAVY V KRAJI VYSOČINA NA OBDOBÍ - PDF\nSTRATEGIE ROZVOJE CYKLOTURISTIKY A CYKLODOPRAVY V KRAJI VYSOČINA NA OBDOBÍ\nDownload "STRATEGIE ROZVOJE CYKLOTURISTIKY A CYKLODOPRAVY V KRAJI VYSOČINA NA OBDOBÍ 2014-2020"\n1 STRATEGIE ROZVOJE CYKLOTURISTIKY A CYKLODOPRAVY V KRAJI VYSOČINA NA OBDOBÍ Zpracováno pro: Kontaktní adresa: Kraj Vysočina Žižkova 57/1882, Jihlava Zpracovatel: KP projekt s.r.o., Riegrova 1756/51, Č. Budějovice IČ: Kontaktní osoby: Ing. Eliška Hájková, tel , Miroslav Kotoun, BBS., tel , VERZE: VERZE PO ZJIŠŤOVACÍM ŘÍZENÍ SEA, ČERVEN 2014\n2 1 OBSAH 1 OBSAH... 2 A. ANALYTICKÁ ČÁST ÚVOD OBECNÁ CHARAKTERISTIKA CYKLISTICKÉ DOPRAVY VYMEZENÍ ZÁKLADNÍCH POJMŮ A POUŽITÝCH ZKRATEK Vymezení základních pojmů Seznam použitých zkratek PRÁVNÍ A LEGISLATIVNÍ ÚPRAVA CYKLISTIKY Platné zákony a vyhlášky Plánované legislativní úpravy CHARAKTERISTIKA A DEFINOVÁNÍ SOUČASNÝCH TRENDŮ A POTŘEB CYKLISTIKY STRUČNÁ CHARAKTERISTIKA Z POHLEDU CYKLODOPRAVY JAKO NEDÍLNÉ SOUČÁSTI DOPRAVNÍHO SYSTÉMU STRUČNÁ CHARAKTERISTIKA Z POHLEDU CYKLOTURISTIKY JAKO NEDÍLNÉ SOUČÁSTI REKREACE A CESTOVNÍHO RUCHU VYMEZENÍ CYKLISTIKY VE STRATEGICKÝCH A KONCEPČNÍCH MATERIÁLECH Úroveň EU Úroveň ČR Úroveň regionální Úroveň ORP SYSTÉM FUNGOVÁNÍ A ŘÍZENÍ CYKLISTIKY NA JEDNOTLIVÝCH ÚROVNÍCH Ministerstva, státní a veřejné organizace Kraje Obce a mikroregiony STÁVAJÍCÍ NÁRODNÍ A NADNÁRODNÍ PROJEKTY V CYKLISTICE ANALÝZA CYKLISTIKY V KRAJI VYSOČINA DO ROKU CHARAKTERISTIKA ÚZEMÍ KRAJE VYSOČINA Z POHLEDU VYUŽITÍ PRO CYKLISTIKU Postavení Kraje Vysočina z pohledu cykloturistiky Postavení Kraje Vysočina z pohledu cyklodopravy PŘEHLED CYKLOTRAS NA ÚZEMÍ KRAJE Trasy EuroVelo Dálkové cyklotrasy Regionální a místní cyklotrasy Tematické značené trasy Stručné shrnutí ke stavu sítě cyklotras na území kraje Terénní cyklistika Vazby na okolní regiony BEZPEČNOST CYKLISTICKÉ DOPRAVY DOPROVODNÁ INFRASTRUKTURA A SLUŽBY VÝVOJ A AKTUÁLNÍ STAV ŘÍZENÍ CYKLISTIKY A ZAPOJENÍ SE ORGÁNŮ, ORGANIZACÍ A DALŠÍCH SUBJEKTŮ PŮSOBÍCÍCH V OBLASTI CYKLISTIKY V KRAJI VYSOČINA A JEJICH VZÁJEMNÁ SPOLUPRÁCE CYKLOSTEZKY V KRAJI VYSOČINA Přehled cyklostezek v kraji Další formy využití cyklostezek a jejich rozvoje ZÁMĚRY BUDOVÁNÍ CYKLOSTEZEK A NA ZNAČENÍ/PŘEZNAČENÍ CYKLISTICKÝCH TRAS Strana 2\n3 4.8 INTERMODALITA Přeprava kol v prostředcích veřejné autobusové dopravy Propojení cyklistické dopravy se železniční dopravou Propojení cyklistické dopravy s vodní dopravou FINANCOVÁNÍ ROZVOJE CYKLISTICKÉ DOPRAVY V REGIONU Financování z dotačních zdrojů DEFINOVÁNÍ PROBLÉMOVÝCH OBLASTÍ SÍŤ CYKLOTRAS A CYKLOSTEZEK A JEJÍ DALŠÍ ROZVOJ CYKLODOPRAVA VE MĚSTECH DOPLŇKOVÁ INFRASTRUKTURA A SLUŽBY PRO CYKLISTICKOU DOPRAVU MARKETING CYKLISTICKÉ DOPRAVY A JEJÍ VYUŽITÍ PRO ROZVOJ CESTOVNÍHO RUCHU A CYKLOTURISTIKY POSILOVÁNÍ SPOLUPRÁCE A ROZVOJ PARTNERSTVÍ PRO CYKLISTICKOU DOPRAVU FINANČNÍ POTŘEBY DALŠÍHO ROZVOJE CYKLISTICKÉ DOPRAVY V REGIONU LEGISLATIVNÍ VÝVOJ A SOUVISEJÍCÍ OBLASTI SWOT ANALÝZA SWOT ANALÝZA REGIONU Z POHLEDU CYKLOTURISTIKY SWOT ANALÝZA REGIONU Z POHLEDU CYKLODOPRAVY AGREGOVANÁ SWOT ANALÝZA REGIONU Z POHLEDU CYKLISTIKY B. STRATEGICKÁ (NÁVRHOVÁ) ČÁST VÝCHODISKA PRIORITA A: ROZVOJ CYKLOTURISTIKY JAKO NEDÍLNÉ SOUČÁSTI REKREACE, SPORTU A CESTOVNÍHO RUCHU OPATŘENÍ A.1 ROZVOJ SÍTĚ CYKLOTRAS A CYKLOSTEZEK S PRIMÁRNĚ REKREAČNÍM VYUŽITÍM OPATŘENÍ A.2 ZVYŠOVÁNÍ ATRAKTIVITY, PROPAGACE A EKONOMICKÉHO VÝZNAMU CYKLOTURISTIKY OPATŘENÍ A. 3 ROZVOJ DOPROVODNÝCH SLUŽEB A INFRASTRUKTURY PRO CYKLOTURISTIKU PRIORITA B: ROZVOJ CYKLODOPRAVY JAKO INTEGRÁLNÍ SOUČÁSTI DOPRAVNÍ OBSLUHY V ÚZEMÍ OPATŘENÍ B.1 ROZVOJ INFRASTRUKTURY PRO CYKLODOPRAVU OPATŘENÍ B.2 INTERMODALITA OPATŘENÍ B.3 OSVĚTA A INFORMOVANOST PRIORITA C: ŘÍZENÍ A KOORDINACE ROZVOJE CYKLODORPAVY A CYKLOTURISTIKY OPATŘENÍ C.1 KOORDINACE CYKLODOPRAVY A CYKLOTURISTIKY NA REGIONÁLNÍ ÚROVNI OPATŘENÍ C.2 FINANCOVÁNÍ ROZVOJE CYKLODOPRAVY A CYKLOTURISTIKY OPATŘENÍ C.3 ZAJIŠTĚNÍ JEDNOTNÉ PREZENTACE KRAJE VYSOČINA V OBLASTI CYKLISTIKY ZÁKLADNÍ PŘEDPOKLADY REALIZACE A FINANCOVÁNÍ C. PŘÍLOHA SEA DOKUMENTACE...99 Strana 3\n4 A. ANALYTICKÁ ČÁST Strana 4\n5 2 ÚVOD Motivy Cyklistika se v posledních desetiletích u nás i v dalších zemích Evropy postupně stává stále více oblíbenou a vyhledávanou formou trávení volného času (cykloturistika). Postupně se stala také důležitou formou dopravní obsluhy území - dopravy do zaměstnání, do škol apod. (cyklodoprava). Tyto skutečnosti vyplývají nejen z probíhajícího rozvoje infrastruktury a služeb pro cyklisty (budování cyklostezek, značení nových cyklotras a okruhů, instalace informačních systémů pro cyklisty, zřizování nových webových portálů, rozvoj podnikatelských aktivit navázaných nejrůznější formou právě na cyklistiku atd.), ale také z měnících se sociálních a ekonomických podmínek v našich regionech (snaha o zdravý životní styl nebo úsporná opatření, úsilí vedoucí ke snížení produkce škodlivých látek pocházejících především z individuální automobilové dopravy ad.). Velká část území ČR, většina krajů a také celá řada měst mají poměrně dobré předpoklady pro rozvoj cyklistické dopravy. Z pohledu cyklodopravy je to například rovinatý charakter řady měst doprovázený existující sítí komunikací a cest využitelných pro zlepšení podmínek pro pohyb cyklistů a zvýšení jejich bezpečnosti. Z pohledu cykloturistiky pak například členitý reliéf krajiny nabízející možnosti jak pro náročnější a fyzicky zdatnější cyklisty (cyklotrasy vedené kopcovitým terénem nebo trasy vhodné pro horská kola), ale i pro rodiny s dětmi a méně zdatné cyklisty (rovinaté trasy vedené po málo frekventovaných komunikacích nebo cyklostezky). Na druhou stranu existuje řada limitů rozvoje jak cyklodopravy (např. úzké silniční profily znemožňující vyčleňování samostatných pruhů pro cyklisty u stávajících komunikací, vysoké finanční nároky výstavby cyklostezek nebo nedostatečné zohlednění potřeb cyklodopravy při plánování rozvoje sídel apod.), tak cykloturistiky (nedostatek samostatných cyklostezek, mnohdy ne zcela přehledné značení cyklotras, nedostatečné prostředky pro zajištění údržby existujících cyklotras a cyklostezek, nevyjasněné majetkové poměry limitující řadu rozvojových záměrů, rezervy v komunikaci a koordinaci rozvoje sítě tras mezi aktéry působícími v dané oblasti). Rozvoj cykloturistiky a cyklodopravy je pro společnost žádoucí rovněž vzhledem k jejich prokazatelným socioekonomickým přínosům. Cestování na kole nejenže výrazně méně negativním způsobem ovlivňuje životní prostředí a jeho složky, ale rovněž přispívá ke zlepšování zdravotního stavu obyvatelstva a obecně podporuje kvalitu jejich života 1. Současně cyklistika generuje regionům, kde je rozvíjena, významné socioekonomické přínosy. Ty představují zejména příliv cykloturistů a cyklovýletníků, kteří zde utrácejí finanční prostředky jak za specializované na cyklistiku více či méně vázané služby (cykloservisy, cyklopůjčovny, přepravní služby, tištěné mapy a průvodci, 1 Pozitivní dopad cyklistiky na úmrtnost a nemocnost byl prokázán v řadě zahraničních studií. Například Andersen et al. (2000) dokumentuje 28% pokles míry úmrtnosti u lidí, kteří pravidelně dojíždí na kole do práce. Nicméně tato studie nezahrnuje příležitostnou fyzickou aktivitu a výsledky byly statisticky signifikantní jen pro muže. Barengo et al. (2004) zjistili významné snížení výskytu kardiovaskulárních nemocí a celkové úmrtnosti u mužů a žen, kteří ve volném čase měli alespoň 15 minut fyzické aktivity. Podobné výsledky publikovali Hu et al. (2004), kteří dospěli k závěru, že pravidelná denní chůze nebo cyklistika do a z práce může snížit celkovou mortalitu a mortalitu v důsledku kardiovaskulárních chorob u pacientů s cukrovkou typu 2. Cavill a Davis (2003) odhadli snížení rizika úmrtí na kardiovaskulární onemocnění o 9 % (95% interval spolehlivosti 2 16 %) pro muže, kteří vykazovali pravidelnou volnočasovou fyzickou aktivitu a o 21 % (95% interval spolehlivosti %) pro osoby, které uváděly vysokou fyzickou aktivitu ve svém volném čase. Tyto výsledky jsou již upravené o vlivy věku, BMI (body mass indexu), krevního tlaku, hladinu cholesterolu, vzdělání, kouření a dokonce i o způsob dojíždění do práce. Světová zdravotnická organizace (WHO, 2002) udává následující hodnoty přínosů pravidelné fyzické aktivity v rozsahu minimálně 30 minut denně: 50% snížení rizika vzniku kardiovaskulárních chorob, diabetes (bez závislosti na inzulínu) a obezity; 30% snížení rizika vzniku vysokého krevního tlaku; pokles krevního tlaku u osob trpících vysokým krevním tlakem; příspěvek k zachování kostní hmoty, a tedy ochrana před osteoporózou; zlepšení rovnováhy, koordinace, pohyblivosti a vytrvalosti; nárůst sebeúcty, snížení mírné až střední úrovně vysokého krevního tlaku a zvýšení všeobecné psychické pohody. Další chorobou, u které epidemiologické studie prokázaly závislost mezi nižším rizikem onemocnění a pravidelným pohybem, je rakovina tlustého střeva. Jak uvádí Cavill a Davis (2003), fyzická aktivita má ochranný vliv před onemocněním touto závažnou chorobou. Riziko onemocnění se snižuje v průměru o %. Ukazuje se, že fyzická aktivita dále snižuje riziko onemocnění rakovinou prsou, a pravděpodobně i rakovinou plic, avšak evidence dokládající tento vztah není konzistentní. Fyzická neaktivita je dále jedním z hlavním rizikových faktorů onemocnění cukrovkou typu 2 a dle různých epidemiologických studií zvyšuje riziko tohoto onemocnění o % (Cavill a Davis, 2003). Strana 5\n6 prodej vybavení pro cyklisty ad.), tak za obecné služby cestovního ruchu (ubytování, stravování, volnočasová turistická infrastruktura a služby). Navzdory nejednotnosti a nejednoznačnosti všechny zahraniční studie ukazují, že podpora cyklodopravy ve všech rovinách (od politiky až po infrastrukturu) vykazuje velmi vysoký poměr přínosů vůči nákladům. Dle uvedených studií jsou investice do cyklistické dopravy velmi efektivní, a to hlavně s ohledem na zdravotní přínosy dané jízdou na kole. Studie severské rady ministrů prostřednictvím analýzy nákladů a přínosů ukazuje, že investice vložené do cyklodopravy jsou nejefektivněji investované prostředky v rámci dopravy vůbec. (zdroj: Na úrovni ČR nebo krajů sice neexistuje dostatečné množství dat, které by podkládaly socioekonomické přínosy cykloturistiky, na úrovni EU však již určitá data dostupná jsou. Přehled o evropském trhu cykloturistiky podává např. studie Výzvy a možnosti udržitelné turistiky zpracovaná pro Evropský parlament britskonizozemskými universitami v roce Odhad velikosti evropského trhu cykloturistiky (státy EU, Norsko a Švýcarsko) hovoří o 2,795 mld. cykloturistických cest ročně s ekonomickým přínosem kolem 54 mld. EUR, přičemž tyto údaje zahrnují domácí i zahraniční cesty. Počet cykloturistických cest s přenocováním je odhadován na 25,6 mld., což odpovídá 3 % celkového počtu turistických cest populace Evropské unie, Norska a Švýcarska ( Přínosy cykloturistiky mohou být významné zejména ve venkovských oblastech, což hovoří ve prospěch Kraje Vysočina a velké části území České republiky. Zahraniční studie prokazují, že cykloturistika už není pouze okrajovou tržní záležitostí. V Německu a Rakousku představují cykloturisté 3% všech turistů a 5% příjmů z cestovního ruchu. Na základě nového počítačového modelu The Cycle Tour Demand Forecast Model vyvinutého v rámci studie o síti EuroVelo na zakázku Evropského parlamentu lze konstatovat, že nová německá cyklotrasa vygeneruje díky přenocováním, stravování a dalším službám v průměru na 76mil. Eur ročně. Podle posledního dostupného výzkumu o cyklistice v ČR odpovědělo 60% respondentů, že v uplynulých 6 měsících podnikli výlet na kole. To dokazuje masovou oblibu rekreační a sportovní cyklistiky v ČR (zdroj: Odhadovaný obrat cykloprůmyslu je podle oborové asociace specializovaných prodejců jízdních kol téměř 5 miliard Kč (prodej jízdních kol vč. vybavení). Následující tabulka uvádí přehled o vybraných evropských městech, která intenzivně investovala do své cyklistické infrastruktury a také výsledky těchto investic. Tabulka 1 Příklady dopadů rozvoje cyklistické infrastruktury na cyklistiku ve vybraných evropských městech Město Opatření Dopad Hanover 450 km cyklistických stezek (z celkových km cest), zóny 20 km/h, v centru místa pro parkování kol Podíl cest cyklistů vzrostl z 9 % (1979) na 16 % (1990), tj. nárůst o 78 % Műnster Program na obnovu starých cyklostezek (24 mil. liber), 340 km Podíl cest cyklistů vzrostl z 29 % (1981) na 43 % cyklistických stezek (z celkových km cest), (1992), tj. nárůst o 48 % parkovacích míst u nádraží, 300 kol k pronájmu, 7 míst P+R Mnichov Síť cyklostezek 700 km (z celkových km cest), dále Podíl cest cyklistů vzrostl ze 4 % (1980) na 13 % plánovaných 200 km cyklostezek, 22 tis. parkovacích míst pro kola (2002), tj. nárůst o 225 % Zurich Graz 246 km cyklostezek (z celkových 737 km cest), jednosměrky přístupny cyklistům v obou směrech během posledních 10 let 220 km cyklostezek (z celkových km cest), parkování kol u linek veřejné dopravy, 770 km ulic má rychlost 20 km/h Podíl cest cyklistů vzrostl ze 7 % (1981) na 11 % (2001), tj. nárůst o 57 % Podíl cest cyklistů vzrostl ze 7 % (1979) na 17 % (1999), tj. nárůst o 143 % Vídeň Nárůst cyklostezek ze 400 km (1991) na 900 km (2002) (z Podíl cest cyklistů vzrostl z 1,5 % (1991) na 4,5 % celkových km cest), otevření jednosměrek, zóny 20 km/h, (2001), tj. nárůst o 180 % mezi 1968 a 1999 utraceno 13 mil. liber Hull Místní strategie rozvoje cyklistiky, síť 90 km cyklostezek (2 mil. liber), 90 oblastí s rychlostí 20 km/h York Otevření Mostu tisíciletí (Millenium Bridge) s cyklistickou infrastrukturou v roce % všech cest do práce na kole Počet cyklistů jezdících přes řeku vzrostl o 17 % Strana 6\n7 Basilej Integrace cyklostezek s tramvajemi, dopravní zklidňování, Počet cyklistů se zdvojnásobil od 70. let, v roce přednostní signály na křižovatkách pro cyklisty, označování 1995 se podílela cyklistická doprava na 16 % všech cyklostezek a používání jednosměrek oběma směry cest Delft Cyklistické spojení 2 tunelů a 3 mostů, zlepšení cyklistické Podíl cest cyklistů vzrostl ze 40 % (1979) na 43 % infrastruktury na křižovatkách, obnova nebo rozšíření stávající sítě (1985) cyklostezek. Odense Oddělené cyklistické pruhy zvláštní barvou, ochrana cyklistů na křižovatkách a přechodech, pěší zóny v centru spolu s cyklisty Kodaň Podíl cest cyklistů vzrostl o 40 % od roku 1984 Výstavba 323 km cyklostezek, 12 km pruhů pro cyklisty, 32 km Podíl cest cyklistů vzrostl o 40 % mezi roky 1990 a zelených cyklistických stezek; plán investovat během příštích ; cílem do roku 2012 je zvýšit podíl cyklistiky let do cyklostezek 12 mil. liber na dalších 51 km cyklostezek, 47 na dělbě přepravní práce na 34 / 40 %, snížit mil. liber na výstavbu 100 km zelených stezek pro cyklisty, údržba nehodovost o 50 % a zvýšit cestovní rychlost na přijde na 0,8 mil. liber na rok delších cestách o 10 % Zdroj: převzato z TfL, 2004 Cyklodopravu a cykloturistiku však nelze v širším měřítku rozvíjet nesystémově. Je potřeba postupovat koncepčně, postupnými logickými kroky a řadit tyto kroky podle jejich významu a důležitosti, a to i vzhledem k faktu, že pro tuto oblast neexistuje ve veřejných rozpočtech zpravidla dostatečné množství finančních prostředků. Řízení, spolupráce a koordinace je proto potřeba jak na národní, tak na regionální a místní úrovni. Cíle a ambice Strategie rozvoje cykloturistiky a cyklodopravy v Kraji Vysočina je střednědobým koncepčním dokumentem, jehož hlavním cílem je analyzovat stav a potřeby cyklodopravy a cykloturistiky na území Kraje Vysočina a navrhnout opatření, která povedou ke zlepšení a dalšímu posilování pozice cyklistiky v obou základních rozměrech. Materiál proto shrnuje významné skutečnosti týkající se současného stavu a vývoje v oblasti cyklodopravy a cykloturistiky v Kraji Vysočina a jeho jednotlivých částech a definuje hlavní výhledové rozvojové potřeby a cíle pro obě integrální oblasti cyklistiky. Vzhledem k rozloze řešeného území je zřejmé, že ambicí ani cílem dokumentu není vyřešit jednotlivé lokální výzvy, problémy nebo projekty. Materiál je koncipován z regionálního pohledu, současně však v přiměřené míře zohledňuje dílčí potřeby jednotlivých měst a obcí či mikroregionů na území Kraje Vysočina. Dokument tedy nemůže postihnout všechny existující či zamýšlené skutečnosti existující v této oblasti. Jeho ambicí je naopak upozornit zejména na důležitá témata, kterými je potřeba se v nadcházejícím programovém období prioritně zabývat. Ambicí dokumentu je také posloužit do budoucna ke zlepšení komunikace mezi subjekty zapojenými do řízení a rozvoje cyklistiky na území regionu (Kraji Vysočina a jeho Krajskému úřadu, obcím a jejich svazkům / mikroregionům, místním akčním skupinám, a také dalším subjektům). Jednak shrnuje pohled na problematiku rozvoje cyklodopravy a cykloturistiky a jednak sumarizuje záměry v jednotlivých částech kraje, které je potřeba v zájmu řízeného a efektivního rozvoje cyklodopravy a cykloturistiky rozvíjet a koordinovaně na nich spolupracovat. Stejně tak je nutné zajistit koordinaci tohoto rozvoje ve spolupráci s okolními kraji, popř. s Rakouskem. Struktura dokumentu První část materiálu se věnuje základním tezím vztahujícím se k cyklodopravě a cykloturistice v obecné rovině (definování základních pojmů, obecné přínosy a problémy cyklistické dopravy, právní úprava cyklistiky, ukotvení tématu v institucionálním systému apod.). Tato část koncepce tak vytváří základní představu o řešené problematice a vymezuje oblasti, kterými se materiál dále zabývá. Druhá část se věnuje analýze současného stavu obou integrálních součástí cyklistiky v podmínkách Kraje Vysočina. Analyzovány jsou jak cyklotrasy, tak stav a záměry v oblasti rozvoje cyklostezek. Pozornost je zde rovněž věnována oblasti řízení a financování rozvoje cyklistické dopravy nebo službám pro zlepšení komfortu cyklistů a propagaci. V závěru kapitoly jsou definovány hlavní zjištěné problémové oblasti včetně jejich promítnutí do SWOT analýzy. Poslední, návrhová část materiálu pak shrnuje navrhovaná opatření a aktivity, které by ve střednědobém časovém horizontu měly přispět ke zlepšení pozice cyklodopravy a cykloturistiky v Kraji Vysočina. Strana 7\n8 3 OBECNÁ CHARAKTERISTIKA CYKLISTICKÉ DOPRAVY Cyklistikou nebo cyklistickou dopravou chápejme pro účely tohoto dokumentu jak cyklodopravu, tak cykloturistiku. Cyklistika je jak individuální (spíše v oblasti cyklodopravy), tak skupinovou (platí zejména pro cykloturistiku) formou trávení volného času nebo cestování za zaměstnáním, vzděláním, nákupy či zábavou. Společně s chůzí je cyklistika jedním z nejpřirozenějších lidských pohybů a podporuje tak uchování nebo zlepšování zdraví. Dle dat dostupných na evropské a světové úrovni popularita cyklistiky neustále roste. To s sebou nese i požadavky na zvyšování kvality infrastruktury a služeb v této oblasti. Cyklisty lze obecně rozdělit na několik skupin podle toho, k jakému účelu jízdní kolo převážně využívají. Každá z těchto skupin cyklistů má zpravidla jiné požadavky na charakter cyklistických komunikací i jejich vybavenost a související služby v oblasti cyklistiky a cykloturistiky. Hlavním cílem dopravní cyklistiky (cyklodopravy) je přeprava k určitému konkrétnímu cíli (nejčastěji do zaměstnání, do škol, za nákupy, za vyřizováním životních situací na úřady nebo zábavou). Cílem cykloturistiky je samotná jízda na kole. Jedná se zpravidla o dopravu za cíli mimo zastavěná území (zejména přírodní hodnoty). Typickými představiteli tohoto segmentu jsou víkendoví cyklisté, velmi často i specifický segment rodiny s dětmi. Další rozvíjející se formou cyklistiky pak je cyklistika na horském kole, kde je mnohdy hlavním cílem a motivem adrenalinová jízda. Sportovní cyklistika zastupuje segment cyklistické dopravy, kdy jízda na kole je primárně prostředkem pro zvyšování sportovní výkonnosti. Pro sportovní cyklistiku jsou cyklisty zpravidla využívány motoristické komunikace (silniční cyklistika), na kterých lze dosahovat vyšších rychlostí, nebo speciální závodní dráhy (technické disciplíny). V rámci sportovní cyklistiky pak lze navíc rozlišovat další kategorie (závodní silniční cyklistika, technické cyklistické disciplíny BMX, cyklokros, cross-country, biketrail, downhill). Celkově je cyklistika výrazně průřezovým tématem. Je tedy nutné přistupovat k jejímu rozvoji koordinovaně a zajistit účelnou provázanost uskutečňovaných kroků na jednotlivých úrovních. 3.1 Vymezení základních pojmů a použitých zkratek Vymezení základních pojmů Asociace měst Biker Cyklistická doprava Cyklobalíček Cyklodoprava Asociace měst pro cyklisty byla založena 2. července 2013 a jejím posláním je přinést především zlepšení pozice ve vyjednávání a prosazování společných zájmů cyklistické dopravy na vládní úrovni. Činnost Asociace navazuje na odkaz tzv. Uherskohradišťské charty. Cyklista, který vyhledává náročnější trasy, zpravidla v terénu (singltraily, lesní cesty apod.). Pojmem cyklistická doprava se v tomto materiálu má na mysli oblast cyklistiky, která zahrnuje jako využití kola jako dopravního prostředku (cyklodoprava), tak oblast využití kola jako formy turistiky či volného času (cykloturistika). Účelově sestavený soubor tras, tipů na cyklovýlet včetně turistických služeb a cílů doplněný nabídkou ubytování, stravování a dalších doprovodných služeb, který může být naceněn a samostatně prodáván (např. cestovní kanceláří). Pravděpodobnější však je jeho využití jako souboru doporučených tras a tipů na výlety s doporučenými doprovodnými službami, který si jako celek nebo dle vlastního variantního výběru vybírá sám cykloturista / cyklovýletník. Forma zajištění dopravních vztahů (přeprava do zaměstnání, do škol, za zábavou, nákupy apod.). Cyklodoprava je většinově spojována s využitím kola jako dopravního prostředku ve městech / obcích. Strana 8\n9 Cyklopruh Cyklostezka Cyklostrategie Cyklotrasa Cykloturista Cykloturistika Cyklovýletník Druhy c-tras EuroVelo Pruh pro cyklisty (cyklistický pruh, cyklopruh) je formálně vymezená část komunikace, která odděluje jízdní prostor pro kola od ostatní dopravy. Doporučuje se tam, kde jezdí vysoký počet cyklistů podél středně zatížené silnice. Často také může nahrazovat cyklostezku tam, kde není dostatek místa. Dále existuje tzv. doporučený cyklistický pruh (víceúčelový cyklistický pruh), který se vyznačuje pomocí přerušovaných čar. Ten je využíván zejména tam, kde je nedostatek místa pro samostatný cyklopruh. Vyhrazený jízdní pruh může být dále společný pro cyklisty a pro autobusy nebo taxi. Pozemní komunikace nebo její jízdní pás označený dopravní značkou a vyhrazený pouze pro jízdu na kole (automobilová doprav je vyloučena). Dle platných pravidel je cyklostezka využitelná i in-line bruslařům a lyžařům. Cyklostezka může vést v přidruženém prostoru komunikace nebo samostatně. Samostatné oddělené cyklostezky, ať již vedou podél silnic nebo zcela nezávisle, pak představují pravděpodobně nejbezpečnější trasy pro cyklisty. Stezka může být i smíšená pro chodce a cyklisty, a to s odděleným pruhem / pásem pro chodce a pro cyklisty nebo se společným pásem pro provoz chodců i cyklistů. Národní strategie rozvoje cyklistické dopravy České republiky pro roky je základním programovým dokumentem určeným pro rozvoj cykloturistiky a cyklodopravy na republikové úrovni. Dokument byl schválený vládou Pojmem cyklostrategie (popř. Cyklostrategie Vysočina) může být rovněž označován tento materiál Dopravní cesta vedená po stávajících silnicích, místních a účelových pozemních komunikacích. Vzhledem k požadavkům na bezpečnost by měla být vedena po méně frekventovaných silnicích a komunikacích. Osoba podnikající výlet / dovolenou mimo bydliště na jeden či více dnů za účelem provozování cykloturistiky. Cykloturista jezdí individuálně nebo organizovaně s využitím cyklobalíčků, pokud jsou k dispozici. Způsob trávení volného času cestováním na jízdním kole. Cesty mohou být jednodenní (výletníci) nebo vícedenní (dálkoví cykloturisté). Cykloturistika je zpravidla realizována ve venkovských oblastech a je nejčastěji spojena s motivem aktivního trávení volného času a poznáváním přírodních zajímavostí. Osoba podnikající jednodenní nebo kratší výlet za účelem provozování cykloturistiky. Výlet může být uskutečněn z místa bydliště nebo z místa ubytování v rámci dovolené. Cyklotrasy se dělí na: 1) Dálkové, nadregionální cyklotrasy (I. a II. třídy) spojení vzdálenějších cílů, značení jedno a dvojcifernými čísly, význam především pro cykloturistiku, 2) Regionální cyklotrasy (III. a IV. třídy) zpravidla kratší cíle, značení troj a čtyřcifernými čísly, význam především pro cykloturistiku a částečně pro cyklodopravu, 3) Místní cyklotrasy (IV. třídy) kratší trasy, značení čtyřcifernými čísly, funkce rekreační i dopravní. EuroVelo je mezinárodní síť dálkových cyklotras. Českou republikou prochází čtyři EuroVelo trasy (EV4, EV7, EV9 a EV13) v celkové délce cca km. Trasy EuroVelo prochází územím dané země, spojují Evropu od severu k jihu (lichá čísla) a od západu na východ (sudá čísla) a slouží především cykloturistice. Za koordinaci tras EuroVelo je na evropské úrovni zodpovědná Evropská cyklistická federace (European Cyclist s Federation ECF) a jejich partnerské organizace národní koordinační centra v jednotlivých zemích (pro ČR je to Nadace Partnerství a Centrum dopravního výzkumu). Za tyto trasy jsou na národní úrovni odpovědné jednotlivé SUS (správa a údržba silnic) / TSK (technická správa komunikací) ve spolupráci s kraji, KČT a obcemi s finanční podporou státu. Strana 9\n10 Greenways Greenways (Zelené stezky) jsou stezky a koridory přinášející současně užitek životnímu prostředí a kvalitě života lidem v okolí. Jsou společným prostorem pro přírodu a nemotorovou dopravu ve městech i krajině. Využívají částečně nebo úplně nevyužívané dopravní linie, jako jsou opuštěné železnice, obslužné cesty podél kanálů a řek, lesní cesty, málo frekventované tiché silnice, poutní cesty a podobně. Obousměrka Jednosměrná komunikace s obousměrným provozem jízdních kol, která umožňuje cyklistům (cykloobousměrka) legální průjezd v protisměru jednosměrné ulice. Pěší zóna Pěší zóna s povoleným vjezdem cyklistů je stavebně upravená a dopravním značením vymezená oblast určená chodcům s povoleným vjezdem cyklistů (popř. dalších přesně vymezených vozidel). Piktokoridor Cyklopiktokoridor či piktogramový koridor pro cyklisty je vyznačený koridor doporučující stopu (cyklopiktokoridor) průjezdu jízdních kol. Navádí cyklisty a upozorňuje ostatní účastníky provozu. Přejezd (cyklo) Singltraily Terénní cyklistika Víceúčelový pruh VIZE 25 Zóna 30 Přejezdy pro cyklisty slouží k příčnému překonání komunikací. Na rozdíl od jiných zemí jsou v Česku přejezdy pro cyklisty pouze vyznačeným koridorem pro příčný přejezd vozovky, cyklista na přejezdu nemá přednost. Jedinou výjimkou jsou přejezdy pro cyklisty řízené světleným signalizačním zařízením (semafory). Singltrail (používáno i označení singltrek - registrovaná značka) je přírodě blízká stezka budovaná z přírodních materiálů většinou v lesních terénech, často s využitím místních prvků (kameny, skály, svahy, zemina, dřevo apod.). Je určena zpravidla pro jednosměrný pohyb uživatelů. Forma rekreační cyklistiky na lesních a polních cestách a stezkách. Kromě radosti z pohybu a pobytu v přírodě je spojena s překonáváním terénních překážek - v obtížných úsecích může být kombinovaná s tlačením, případně s nesením kola. Jízdní pruh určený výhradně pro jednostopá vozidla (především jízdní kola). Je umístěn vpravo od "kmenového" zúženého jízdního pruhu. VIZE 25 je myšlenka, která podporuje rozvoj městské mobility jako systému s vyváženým podílem jednotlivých složek dopravy. Co se týče cyklistické dopravy, vizí je, aby se v rovinatých oblastech do roku 2025 podílela minimálně 25% na celkové dělbě dopravní práce u cest do vzdálenosti 5 km. Zóna (oblast) / komunikace s dopravním režimem a stavebním provedením podporujícím nižší rychlosti a slabší účastníky provozu Seznam použitých zkratek AV ČR Akademie věd České republiky LČR Lesy České republiky SEA Hodnocení vlivů koncepce na živ. prost. CDV Centrum dopravního výzkumu MAS Místní akční skupina SLDB Sčítání lidu, domů a bytů ČD České dráhy a.s. MD Ministerstvo dopravy SFDI Státní fond dopravní infrastruktury ČKA Česká komora architektů MHD Městská hromadná doprava SÚS Správa a údržba silnic ČKAIT Česká komora autorizovaných inženýrů a techniků MMR Ministerstvo pro místní rozvoj SZÚ Státní zdravotní ústav ČOV Čistírna odpadních vod MŠMT Ministerstvo školství a mládeže SŽDC Správa železniční dopravní cesty Strana 10\n11 ČSN Česká technická norma MZ Ministerstvo zdravotnictví TP Technické podmínky ČSS Česká silniční společnost MŽP Ministerstvo životního prostředí TSK technická správa komunikací ČSÚ Český statistický úřad NPZ - PPZ Národní program zdraví projekty podpory zdraví ÚPD Územně plánovací dokumentace DSP Dokumentace pro stavební povoleni NSZM Národní síť Zdravých měst ÚZSVM Úřad pro zastupování státu ve věcech majetkových ECF European Cyclist s Federation 0Ú Obecní úřad ZÚR Zásady územního rozvoje kraje EU Evropská unie ORP Obec s rozšířenou působností EV EuroVelo PČR Policie ČR GW Greenway trasa PD Projektová dokumentace KČT Klub českých turistů ROP Regionální operační program KÚ Krajský úřad ŘSD ČR Ředitelství silnic a dálnic České republiky Zdroj: vlastní zpracování 3.2 Právní a legislativní úprava cyklistiky Legislativa, která v sobě integruje pravidla týkající se cyklistiky, zahrnuje zákony a prováděcí vyhlášky, a na rozdíl od technických předpisů je závazná vždy. Technické předpisy, mezi které lze řadit České státní normy (ČSN), technické a kvalitativní podmínky, vzorové listy a metodické pokyny, jsou závazné pouze tehdy, když se na ně nějaká legislativa přímo odkazuje. Zpravidla je však dodržení technických předpisů vyžadováno orgány státní správy a samosprávy. Obrázek 1 Hierarchie a závaznost pravidel týkajících se cyklistické dopravy 1. úroveň Legislativní předpisy zákony vyhlášky 2. úroveň Technické předpisy 3. úroveň Metodické pokyny České státní normy Technické podmínky Vzorové listy Souhrnné dokumenty k cyklistické infrastruktuře Cyklistické směrové orientační značení Jiné dokumenty s přesahem k cyklistické infrastruktuře Platné zákony a vyhlášky Zákon č. 13/1997 Sb. O pozemních komunikacích zahrnuje základní kategorizace pozemních komunikací, jejich stavbu, podmínky užívání a jejich ochranu, práva a povinnosti vlastníků pozemních komunikací a jejich uživatelů a výkon státní správy ve věcech pozemních komunikací příslušnými silničními správními úřady. Zákon č. 361/2000 Sb. O provozu na pozemních komunikacích - upravuje práva a povinnosti účastníků provozu na pozemních komunikacích podle zvláštního právního předpisu, pravidla provozu na pozemních komunikacích, úpravu a řízení provozu na pozemních komunikacích, řidičská oprávnění a řidičské průkazy a vymezuje působnost a pravomoc orgánů státní správy a Policie České republiky ve věcech provozu na pozemních komunikacích. Cyklistiky se týkají především 3, 4, 23, 53, 57 a 58. Strana 11\n12 Vyhláška ministerstva dopravy a spojů č. 30/2001 Sb. definuje dopravní značení včetně schváleného zařízení a úprava a řízení provozu na pozemních komunikacích. Vyhláška Ministerstva dopravy č. 247/2010 Sb. - zavádí nové dopravní značky pro cyklisty, mění vyhlášku č. 30/2001 Sb. Zákon č. 56/2001 Sb., O podmínkách provozu vozidel na pozemních komunikacích, ve znění vyhlášky Ministerstva dopravy 341/2002 Sb. o schvalování technické způsobilosti a o technických podmínkách provozu vozidel na pozemních komunikacích (Příloha č. 13 vymezuje technické požadavky na jízdní kola, potahová vozidla a ruční vozíky), definuje, jak má vypadat jízdní kolo. Technické podmínky (TP) pro oblast cyklistické dopravy jsou nejvýznamnější následující Technické podmínky TP 65 Zásady pro dopravní značení na pozemních komunikacích. Jejich znalost a dodržování je zásadní podmínkou pro úspěšný a bezpečný rozvoj cyklistické infrastruktury. Další důležité technické podmínky jsou např. TP Zásady pro orientační dopravní značení na pozemních komunikacích, TP 108 Zásady pro orientační značení na cyklistických trasách Plánované legislativní úpravy Plánovaná budoucí opatření v oblasti legislativy s vazbou na rozvoj cyklistické dopravy mají společný cíl vytvořit optimální podmínky pro plánování a projektování dopravních staveb a celkového rozvoje prostoru tak, aby byla vždy plnohodnotně řešena i cyklistická doprava, což přispěje ke zvýšení celkové bezpečnosti dopravy a v neposlední řadě i vyššímu používání jízdního kola. Za tímto účelem je v rámci Cyklostrategie navržen Cíl 2.3. Realizace legislativních opatření s ohledem na bezpečnost a plynulost cyklistické dopravy. Při Ministerstvu dopravy byla již v roce 2011 vytvořena Komise pro začlenění rozvoje cyklistické dopravy do silniční legislativy, s pracovním názvem Cykloskupina", která připravuje pracovní podklady pro návrh změn v právních předpisech, které se týkají cyklodopravy v Zákoně č. 361/2000 Sb., o provozu na pozemních komunikacích a Vyhlášky č. 30/2001 Sb., Ministerstva dopravy a spojů. Cykloskupina navrhuje k řešení cca 13 tematických okruhů, které týkají převážně zvýšení celkové bezpečnosti dopravy (cykloobousměrky, jasnější definice bruslaře, křížení a sjednocení práv a povinností, menší množství dopravních značek, nepovinné použití cyklistického vybavení, prostor s převažující funkcí, stezka podél hlavní komunikace, světelné signalizace, víceúčelové pruhy, jízda na kole nejen při pravém okraji vozovky, zklidněné oblasti a snižování rychlosti, možnost provedení zkušebního opatření, ochrana slabších uživatelů). Změny by měly přispět také k vytvoření optimálních podmínek pro plánování a projektování cyklistické infrastruktury. Současně monitoruje i další zákony, které mohou ovlivňovat rozvoj cyklistické dopravy. Aktuální informace o navrhovaných i připravovaných změnách jsou k dispozici na webovém portálu Cyklostrategie - nebo na webovém portálu Asociace měst pro cyklisty ( V souvislosti s rozvojem a zlepšováním podmínek pro cyklistickou dopravu jsou dále na národní úrovni monitorovány také další zákony, které do různé míry cyklistickou dopravu ovlivňují (Zákon č. 104/2000 Sb., o Státním fondu dopravní infrastruktury, Zákon 13/1997 Sb. o pozemních komunikacích, Zákon č. 361/2000 Sb. o provozu na pozemních komunikacích, Zákon č. 56/2001 Sb. o podmínkách provozu vozidel na pozemních komunikacích, vyhláška Ministerstva dopravy č. 247/2010 Sb., stavební (183/2006 Sb.), vodní zákon (150/2010 Sb., 254/2001 Sb.), Zákon č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, Zákon č. 289/1995 Sb., o lesích a nebo vyhláška o obecných technických požadavcích zabezpečujících užívání staveb osobami s omezenou schopností pohybu a orientace č. 398/2009 Sb.). Strana 12\n13 3.3 Charakteristika a definování současných trendů a potřeb cyklistiky Jak je již řečeno výše, cyklistika přestává být pouze individuální záležitostí a postupně se stává součástí městských, regionálních i národních plánování, koexistuje a je alternativou k dalším druhům dopravy. Cyklistiku lze v základním pohledu rozdělit na 3 skupiny podle jejího účelu: 1) cyklodoprava (dojíždění do práce nebo do školy, případně na nákupy nebo úřady), 2) cykloturistika (např. poznávací výlety na kole nebo i terénní cyklistika) a 3) sportovní cyklistika (včetně bike cyklistiky v terénu singletraily apod.). Druhá a třetí část jsou pak zpravidla chápány v rámci jedné kategorie (pod pojmem cykloturistika). Hodnocení cyklistiky v Evropě naráží na nedostatek adekvátních statistických dat či aktuálních studií. Míra využití jízdních kol v evropských zemích se výrazně liší. Tam, kde je míra využívání jízdních kol nízká, je kolo využíváno převážně pro rekreační účely nebo ve větší míře pouze ve městech. Ve státech s vyšším podílem cyklistiky (např. Dánsko a Nizozemí) naopak převažuje dopravní cyklistika, tzn. většina jízd je realizována za účelem dojížďky do zaměstnání a škol, na úřady, za nákupy. Cyklistická doprava se stává důležitou strategií evropských měst, která se snaží zlepšit životní prostředí a je alternativou MHD nebo jízdy autem. 39 evropských měst (např. Brusel, Mnichov, Budapešť nebo Krakov) podepsalo v roce 2009 tzv. Bruselskou chartu, v níž se zavazují dosáhnout 15% podílu cyklistů na dopravě do roku Kolo jako dopravní prostředek však zaznamenává nárůst popularity rovněž v českých podmínkách (důkazem je mimo jiné i založení Asociace města pro cyklisty viz dále). Cyklistika je ekologicky prakticky nezávadná. Samotní cyklisté však bývají často motivováni i jinými než ekologickými důvody k použití kola jako dopravního prostředku. Cyklisté volí kolo prostě pro to, že je to jednoduché a rychlé, další považují jízdu na kole za dobré tělesné cvičení a někteří jezdí na kole kvůli nízkým finančním nákladům. Pozitivní faktory cyklistiky ve vztahu k životnímu prostředí lze shrnout dále do následujících bodů: Cyklistika je spojena s pobytem venku, tedy na čerstvém vzduchu současně je většinou spojena s návštěvou zajímavých míst, poznáváním přírodních hodnot a krás. Jízdní kolo neznečišťuje okolí a přispívá tak na rozdíl od individuální automobilové dopravy k ozdravení životního prostředí. Kolo je bezhlučný dopravní prostředek a navíc jeho provoz vykazuje minimální finanční požadavky na jeho uživatele. Využití kola není věkově omezeno a v základním rozměru se jedná o prostředek, který je dostupný všem vrstvám obyvatel. K jízdě na kole člověk nepotřebuje žádné oprávnění, na kole se dostane tam, kde autem nikoliv, dopravní zácpu může rychle vyřešit převedením kola na jinou komunikaci, na kole je možné jet od domu až do práce, školy, na úřad. V České republice je v rámci národní Cyklostrategie jedním ze strategických cílů na národní úrovni zvýšení podílu cyklistiky na přepravních výkonech na 10 % do roku 2020 (v průměru na celou ČR). Dle aktuálního průzkumu společnosti KPMG Česká republika Dojíždění za prací 2 jen 6,3 % zaměstnanců jezdí do práce na kole. Automobil k dopravě do zaměstnání volí téměř 40% dotázaných, zatím co před deseti lety využívalo podle průzkumu Centra pro výzkum veřejného mínění Sociologického ústavu AV ČR automobil k dopravě do zaměstnání jen 28 procent Čechů. Ještě většího nepoměru využití automobilu vs. kola při dopravě do práce a školy dosáhneme, pokud využijeme dat ČSÚ, která byla shromážděna při SLBD Z celkového počtu dojíždějících používá auto lidí (tj. téměř 44 %) a pouze kolo (tj. 1,4 %). 2 Průzkum provedla nezávislá výzkumná agentura Data Collect. Sběr dat probíhal on-line formou ve dnech dubna 2013 na 300 zaměstnancích v reprezentativním zastoupení podle pohlaví, věku, vzdělání, výše příjmů a kraje. Strana 13\n14 Právě vinou přebujelé automobilové dopravy a nedostatečné podpory cyklistiky došlo ke snížení podílu cyklistů na přepravě do zaměstnání. Jednotlivá města by se měla zaměřit na budování a rozvoj kvalitní cyklistické infrastruktury, která by zvýšila bezpečnost na silnicích a podpořila využívání kola jako dopravního prostředku. Jak učinit česká města přátelská k cyklistům se mohou naučit odborníci, úředníci a politici z českých měst v rámci projektu Central MeetBike. Tento projekt představuje všechny propagační a komunikační nástroje, které mají pomoci propagaci myšlenek cyklistické dopravy, představuje tvorbu strategických dokumentů a plánuje výukové semináře, exkurze a konference. Informace k projektu jsou na webových stránkách nebo Poměrně novým trendem v oblasti cyklistiky je také využití elektrokol (kola s přídavným elektromotorem). Využití elektrokol umožňuje i méně zdatným cyklistům ujet poměrně velkou vzdálenost, a to stále při velmi nízkých provozních nákladech. V souvislosti se současným trendem stárnutí populace a předpokládaným demografickým vývojem v ČR i celé Evropě lze očekávat, že tento segment cyklistiky může i nadále nabývat na popularitě. 3.4 Stručná charakteristika z pohledu cyklodopravy jako nedílné součásti dopravního systému Cyklistická doprava je v rámci Cyklostrategie považována za integrální součást dopravního systému, kde jízdní kolo je jedním z nejvýhodnějších dopravních prostředků na krátké vzdálenosti. Rozvoj cyklodopravy je také jednou z nejúčinnějších možností pro řešení kapacitních problémů automobilové dopravy, která je v posledních letech zřejmá především v městském prostředí. Cyklistika dokáže zajistit individuální mobilitu v podstatě všem skupinám obyvatelstva, a to bez ohledu na jejich stáří či výši příjmů. Navíc je ekonomická, bezhlučná, šetrná k životnímu prostředí a má malé nároky na využití stávajících i případných nových ploch. Základní potřebou cyklodopravy je existence bezpečné komunikace, sjízdné i za horších klimatických podmínek (déšť, snížená viditelnost) a také co největší přímost spojení (minimalizace zajížděk na trase k požadovanému cíli). Pro další rozvoj cyklodopravy je tedy zejména potřeba vybudovat bezpečné komunikace (pokud je možno přímého směru bez větších převýšení) nejde přitom pouze o vybudování samostatných cyklostezek a realizaci cyklistických pruhů, ale i o zklidnění dopravy na vymezených komunikacích (vytvořením tzn. obytných zón s omezením rychlosti jízdy motorové dopravy). Nezbytné pro další rozvoj je rovněž řešit možnosti parkování nebo úschovy kol v místě dojížďky, na železničních a autobusových stanicích. Cyklodoprava spadá do oblasti dopravní obsluhy území a její rozvoj je tak v kompetenci Ministerstva dopravy, které je zároveň hlavním garantem realizace Cyklostrategie. Protože však odpovědnost za budování cyklistické infrastruktury leží na městech a obcích, k dosažení úspěšného plnění cílů národní Cyklostrategie je klíčová spolupráce s místní samosprávou. Města podporující cyklistickou dopravu založila s odkazem na Uherskohradišťskou chartu v roce 2013 Asociaci měst pro cyklisty, aby se spojila a mohla společně uskutečňovat kroky, které povedou ke zlepšení podmínek pro cyklodopravu i cykloturistiku. Asociace tedy usiluje o zvýšení podílu jízdních kol jako plnohodnotného prostředku pro každodenní cesty. Posláním asociace je také postupné naplnění cílů Cyklostrategie. Posláním Asociace měst pro cyklisty je dále prezentace VIZE 25. Hlavní cíl Asociace je sdružovat města, která společně budou měnit neprofesionální a dosud zúžený pohled na podporu cyklistické dopravy. Nejde ovšem jen o cyklistickou dopravu, ale o nové pojetí utváření veřejných prostranství, a to na základě pochopení života společnosti, potřeb užívání i dalších sociálních vztahů souvisejících s veřejným prostorem. Zjednodušeně řečeno není možné uzpůsobovat veřejný prostor jen pro auta. Cílem činnosti asociace je však i podpora cykloturistiky a usilování o změny v legislativě ČR a změny v oblasti financování ve prospěch procyklistických opatření. Další informace o asociaci a její činnosti jsou zveřejněny na webovém portálu Strana 14\n15 3.5 Stručná charakteristika z pohledu cykloturistiky jako nedílné součásti rekreace a cestovního ruchu Kolo je dlouhodobě v České republice vnímáno především jako sportovní nástroj a prostředek pro relaxaci a volný čas. Hovoří tak údaje Cyklo a in-line průzkumu v ČR 3, kde odhad počtu lidí starších 15ti let, kteří v posledním půlroce použili kolo, dosahuje 4,75 milionu (tj. 52,7 % populace 15+). Dále uvádí, že největší oblibu má rekreační cykloturistika (42,5 % dotázaných), terénní cyklistice se věnuje 7,6 % dotázaných, 6,5 % dotázaných využívá kolo během dovolené a neuvěřitelných 12 % uvedlo kolo jako dopravní prostředek do práce nebo do školy. Důvěryhodnost uvedených čísel je nalomena skutečností, že cílová skupina byla rekrutována prostřednictvím webu na on-line panelu výzkumné agentury STEM/MARK a pomocí upoutávek na některých tematicky zaměřených serverech. Cykloturistika se vyznačuje nejen vysokým počtem účastníků (zahrnující všechny věkové kategorie i lidi s handicapem), ale širokou škálou kategorií: od rekreační cyklistiky, cykloturistiky na střední a dlouhé vzdálenosti, vícedenní a etapové jízdy až po terénní nebo závodní cyklistiku. Různé kategorie uzpůsobují trasy dle svých potřeb, vybavení a schopností (např. terén, křižování s jinými druhy dopravy, dostupnost občerstvení apod.). Cykloturistika je pro mnohé závislá na přízni počasí. Cyklisté jezdí jednotlivě, ale mnohem častěji ve skupinách. Cykloturistika se stává velice populární formou trávení aktivní dovolené a lze říci, že území Kraje Vysočina je pro ni ideálním cílem. Základní potřeby rekreačních cyklistů se liší od potřeb cyklistů v rámci cyklodopravy. Cykloturisté rovněž vyžadují bezpečné komunikace (minimální provoz motorové dopravy, v ideálním případě vedení po samostatných cyklostezkách), současně však také jejich atraktivní vedení (atraktivní krajinou; kolem, popř. v dobré dostupnosti k hlavním turistickým cílům). Přirozeným očekáváním cykloturisty je také existence možností odpočinku a občerstvení (odpočívadla v intravilánu, resp. pohostinská zařízení v turistických destinacích na trase, s možností úschovy kol - cyklostojany). Pro dobrou orientaci v krajině cykloturista vyžaduje kvalitní značení cyklotras, informace o okolní krajině, přírodě a památkách. V případě rodin s dětmi lze požadavky navíc doplnit o kvalitní povrch pro bezpečnost povrchu (asfalt, zámková dlažba, zpevněný povrch lesních / polních cest), neexistenci nebezpečných míst (nepřehledná křížení s motorovými komunikacemi, nechráněné železniční přejezdy, srázy nad řekou apod.), ideálně také vybavenost trasy dětskými hřišti (houpačky, pískoviště, prolézačky) minimálně u některých odpočívadel na trase a pochopitelně o příznivý profil trasy (přiměřené převýšení a malé sklony existence minima úseků s nutností vést kolo). Pro terénní cyklistiku je pak příznačná nenáročnost na kvalitu povrchu, kdy preference terénních cyklistů se v posledních letech naopak posouvají spíše směrem k užším, přírodě blízkým stezkám, tzv. singletrail, stejně tak jako nižší náročnost na klimatické podmínky. Výhoda terénních tras spočívá zpravidla v nulové či minimální investiční náročnosti na jejich budování, úpravy či značení v terénu (v porovnání s trasami se zpevněným povrchem), kdy pro terénní cyklistiku mohou být často využívány existující lesní či polní cesty. Mnohdy se přitom jedná o trasy využívané také pro pěší turistiku. Pro podporu cykloturistiky a dalších outdoorových sportů je zaměřen projekt Česko jede. V rámci projektu je vytvořen a provozován webový portál poskytuje přehledné a kvalitní informace cyklistům o možnostech cyklistiky v různých regionech ČR. Výhledově bude projekt rozšířen o podporu dalších odvětví aktivní turistiky pěší a vodní turistiku, in-line bruslení, terénní cyklistiku, ale i běžeckou turistiku. Celonárodní certifikační systém Cyklisté vítáni chce podpořit dlouhodobé zvyšování úrovně turistických služeb v České republice, zlepšit podmínky pro nové moderní produkty cestovního ruchu a zvýšit podílu šetrných forem turistiky, budování partnerství veřejného a soukromého sektoru. Z pohledu cyklistů prověřuje nabídku a vybavenost stravovacích a ubytovacích služeb, kempů a turistických cílů. Turistická zařízení, která projdou certifikací, jsou označena zelenobílou známkou s usmívajícím se kolem. Přehled certifikovaných zařízení a ostatní informace nejen z České republiky jsou dostupné na webovém portálu který provozuje Nadace partnerství. 3 Průzkum zadala Agentura CzechTourism, Odbor výzkumu, trendů a inovací, x firmě OHGS, s.r.o. Hlavní zpráva z průzkumu byla zveřejněna v prosinci 2011 Strana 15\n16 3.6 Vymezení cyklistiky ve strategických a koncepčních materiálech Úroveň EU Bílá kniha o dopravě Plán jednotného evropského dopravního prostoru vytvoření konkurenceschopného dopravního systému účinně využívajícího zdroje z roku 2011 (zkráceně Bílá kniha o dopravě ) je dokumentem Evropské komise a základním dopravně-strategickým dokumentem EU s výhledovým obdobím do r Cyklistická doprava je v rámci tohoto dokumentu řešena v rámci iniciativ Práce v oblasti bezpečnosti dopravy: záchrana tisíců životů a Podpora udržitelnějšího chování (iniciativy 16 a 27). Bílá kniha má pro členské státy EU pouze doporučující povahu, je nezávazným dokumentem. Zelená kniha: Na cestě k nové kultuře městské mobility (KOM 2007) 551 z jedna z pěti výzev, které Evropská komise identifikuje, se týká plynulosti dopravního provozu. Možným řešením tohoto problému je podpora environmentálně šetrných způsobů dopravy, jako je chůze, cyklistika a veřejná doprava. Na základě výsledků konzultačního procesu Zelené knihy byl přijat Evropskou komisí 30. září 2009 Akční plán pro městskou mobilitu, který definuje 20 akcí pro krátko- a střednědobý horizont, z nichž se přibližně polovina týká i oblast cyklistické dopravy. Zelená kniha formuluje klíčové otázky a jejím cílem je zahájit proces konzultací na dané téma na evropské úrovni. Směrem k evropskému prostoru bezpečnosti silničního provozu dokument Evropské komise, který definuje směry politiky v oblasti bezpečnosti silničního provozu v letech (červenec 2010). Tento dokument obsahuje návrh sedmi hlavních cílů, z nichž dva jsou spojené i s cyklistickou dopravou (Zlepšit vzdělávání a výcvik účastníků silničního provozu a Ochrana zranitelných účastníků silničního provozu). Pro cyklistickou dopravu je nejdůležitější zejména doporučení 100, kde vyzývá členské státy, aby podporovaly cyklistiku a pěší turistiku jako samostatný druh dopravy a nedílnou součást všech dopravních systémů Úroveň ČR Národní strategie rozvoje cyklistické dopravy České republiky (dále jen Cyklostrategie ) v aktualizované verzi pro roky (dokument schválený vládou ). Cyklistika je výrazně průřezové téma, které zasahuje do kompetence několika resortů, a to na úrovni státní správy i místní samosprávy. Cyklistika je vnímána jako integrální součást dopravy, která se dělí z hlediska kompetencí do oblasti dopravní obsluhy území (resort dopravy) a oblasti cykloturistiky (resort místního rozvoje). Priority Cyklostrategie ČR: PRIORITA 1. ROZVOJ CYKLISTIKY JAKO ROVNOCENNÉHO PROSTŘEDKU DOPRAVNÍ OBSLUHY ÚZEMÍ PRIORITA 2. ROZVOJ CYKLISTIKY PRO POSÍLENÍ CESTOVNÍHO RUCHU PRIORITA 3. ROZVOJ CYKLISTIKY PRO POSÍLENÍ OCRANY ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ A ZDRAVÍ PRIORIRA 4. ZAJIŠTĚNÍ A KOORDINACE S DALŠÍMI RESORTY A SUBJEKTY Cyklostrategie vychází ze strategicky nadřazených dokumentů: Aktualizace Dopravní politiky České republiky pro léta z roku Cyklistická doprava je v tomto materiálu řešena v rámci specifického cíle Využití možností nemotorové dopravy". Tento dokument byl tvořen v souladu s nově připravovanou Dopravní politikou ČR pro období s výhledem do roku Národní strategie bezpečnosti silničního provozu na období (schválena usnesením vlády České republiky ze dne 10. srpna 2011 č. 599), kde je cílem i podpora realizace programů zaměřených na zvyšování bezpečnosti cyklistů a chodců. Hlavním garantem realizace Cyklostrategie je Ministerstvo dopravy. Cyklistika však není jen záležitost dopravy, ale i dalších oblastí jako jsou: životní prostředí, zdraví, místní rozvoj, školství a tělovýchova, finance, turistika, sociální oblast apod. Proto se podpora cyklistické dopravy se týká řady ministerstev: dopravy; zdravotnictví; životního prostředí; místního rozvoje; vnitra; školství; mládeže a tělovýchovy; zemědělství; financí; práce a sociálních věcí Strana 16\n17 a zahraničí. Z pozice Ministerstva dopravy podpora cyklistické dopravy vychází z dopravní politiky ČR a z Národní strategie bezpečnosti silničního provozu Z pozice Ministerstva zdravotnictví podpora cyklistické dopravy vychází z aktualizovaného Programu Zdraví pro 21. století, který byl schválen Vládou ČR Z pozice Ministerstva životního prostředí podpora cyklistické dopravy vychází ze Státní politiky životního prostředí ČR (usnesení Vlády č. 38/2001). Z pozice Ministerstva pro místní rozvoj podpora cyklistické dopravy vychází z Koncepce státní politiky cestovního ruchu a ze Státního programu podpory cestovního ruchu Úroveň regionální Významným bodem v naplňování Cyklostrategie je spolupráce Ministerstva dopravy ČR s krajskými a místními samosprávami, a to prostřednictvím koordinační, metodické a konzultační činnosti. Politika územního rozvoje ČR 2008, přijatá vládou ČR 20. července 2009 v usnesení č. 929 krajům ukládá, aby v zásadách územního rozvoje upřesnily vymezení ploch a koridorů dopravní infrastruktury. Zásady územního rozvoje Kraje Vysočina (2008): ZÚR jmenují několik cyklistických tras mezinárodního a republikového významu. Nejsou vymezeny žádné návrhy, změny či územní rezervy týkající se cyklistiky. Zásady územního rozvoje Kraje Vysočina Aktualizace č. 1 (2012): ZÚR stanovují další zásady pro usměrňování územního rozvoje a rozhodování o změnách v území: konkrétně se jedná o zásadu zlepšovat prostupnost území podporou rozvoje cyklistické dopravy ve vazbě na stávající hodnoty území a nadřazenou sít cyklistických tras. V rámci vytváření podmínek pro stabilizaci a vyvážený rozvoj hospodářských činností na území kraje se bude soustředit mimo jiné i na intenzivnější rozvoj aktivit cestovního ruchu, turistiky a rekreace včetně rozšiřování sítě peších a cyklistických tras. Program rozvoje Kraje Vysočina (prosinec 2011) se věnuje cyklistické dopravě v rámci Prioritní osy 3: Technická infrastruktura, Opatření 3.2: Modernizace silniční sítě v kraji (Aktivity opatření mimo jiné: rozvoj cyklistiky jako rovnocenného prostředku dopravní obsluhy území ) a také v rámci Prioritní osy 6: Cestovní ruch a péče o kulturní dědictví, Opatření 6.4: Budování a zkvalitňování základní a doprovodné infrastruktury cestovního ruchu (Aktivity opatření mimo jiné: budování a zkvalitňování sítě cyklotras, hipotras, turistických značených tras, lyžařských tras a naučných stezek nebo výstavba doprovodné infrastruktury na turistických, cyklistických trasách, hipotrasách, lyžařských trasách a naučných stezkách (vyhlídkové body, odpočinková místa s přístřešky, lavičkami, stojany na kola, informačními panely apod., úschovny, půjčovny a opravny kol). Strategie Kraje Vysočina 2020 (2012) je zpracována jako střednědobý strategický dokument na léta Strategie sice uvádí, že dlouhodobě je v kraji podporován rozvoj infrastruktury pro cestovní ruch, přičemž se jedná například o cyklotrasy, cyklostezky, in-line dráhy, naučné, pěší a lyžařské trasy, hipostezky, sportovní areály apod., a to včetně doprovodné infrastruktury (odpočívadla, lavičky, informační tabule, mapy apod.) a současně, že údržba, zkvalitňování a další budování této infrastruktury přispěje k dalšímu rozvoji cestovního ruchu v kraji. Na druhé straně však ve výčtu klíčových aktivit podpora dalšího rozvoje cyklistické dopravy chybí. Podporu cykloturistice tak lze předpokládat zejména v rámci souvisejících klíčových aktivit využití polohy Kraje Vysočina, jeho přírodního, historického a kulturní bohatství pro rozvoj cestovního ruchu a zkvalitňování a garance služeb v odvětví cestovního ruchu. Strategie rozvoje cestovního ruchu v Kraji Vysočina je střednědobým strategickým dokumentem, který navazuje na rámcově vymezené směry rozvoje cestovního ruchu v Programu rozvoje Kraje Vysočina. Tento materiál vymezuje téměř celé území Kraje Vysočina jako území s významným turistickým potenciálem (zachovalá příroda, vhodné podmínky pro sportovní a rekreační aktivity, udržované historické části měst, řadu cenných stavebních památek, bohaté historické tradice a solidní dopravní dostupnost. Na oblast rozvoje cykloturistiky je přímo zaměřeno zejména Dílčí opatření A.2.1 Infrastruktura pro pěší turistiku, cykloturistiku a hipoturistiku. Nepřímo pak rozvoj cykloturistiky podporují i ostatní opatření definovaná tímto dokumentem. Strana 17\n18 3.6.4 Úroveň ORP Východiskem pro charakteristiku podmínek pro rozvoj cyklistiky v Kraji Vysočina na území správních obvodů obcí s rozšířenou působností jsou územně analytické podklady zpracované na úrovni jednotlivých ORP. Jedná se pouze o výtah vybraných informací, které se vztahují k tématu cyklistické dopravy nebo podmínek pro cestovní ruch či dopravu v těchto územích. ORP Bystřice nad Pernštejnem Předpoklady pro rozvoj rekreace a cestovního ruchu jsou na Bystřicku nadprůměrné. Primárně nejvýznamnějším faktorem je kulturní krajina, zahrnující množství významných přírodních lokalit a kulturních památek (za všechny hrad Pernštejn). Terény jsou zde vhodné pro letní i zimní turistiku, lyžování, cykloturistiku. V rámci ORP Bystřice nad Pernštejnem je jako silná stránka vnímána hustá síť značených cyklotras. Jako rozvojová příležitost pak hustá síť pozemních komunikací málo zatížených automobilovou dopravou, která vytváří vhodné podmínky pro další rozvoj cyklodopravy v celém území ORP. Všechny atraktivity oblasti (např. zříceniny hradů Zubštejn, Pyšolec a Aueršperk a další) jsou dostupné po turistických a cykloturistických stezkách (včetně cyklotras značených KČT) Svratecké vodohospodářské naučné stezce, nebo Zubří zemí na kole i pěšky. Výhodou je také poloha na vedení dálkových cyklotras (EV č. 4 KČT č. 1). Přesto ÚPD ORP konstatuje u řady obcí chybějící cyklotrasy a cyklostezky. ORP Havlíčkův Brod Rovněž území ORP H. Brod vykazuje poměrně hustou síť značených turistických a cyklistických tras. Územím procházejí cyklotrasy č. 16 a 19 nadregionálního významu. Cyklotrasy jsou však z valné části vedeny po silnicích II. a III. třídy, což snižuje bezpečnost a komfort pohybu cyklistů a omezuje význam cyklotras pro zdravý pohyb v přírodním prostředí. Jako příležitost je na úrovni ÚPD vnímána možnost budování tematických cyklostezek a naučných stezek včetně odpovídajícího vybavení, budování hipostezek a tras pro běžkaře. Stejně tak je záměrem do budoucna více zapojit cyklistickou dopravu do systému osobní přepravy na kratší vzdálenost. Značně členitý reliéf území SO ORP Havlíčkův Brod ovšem komplikuje podmínky pro její širší rozvoj jako způsobu dopravy. Tématem pro budoucí rozvoj bude rovněž budování tematických cyklotras a naučných stezek, vč. odpovídajícího doplňkového vybavení. ORP Humpolec Napříč obcemi Humpolecka je jako rozvojová příležitost vnímáno možné zvýšení rekreačního využívání řešeného území formou turistiky, cykloturistiky nebo agroturistiky. Síť cyklotras není tak hustá jako v některých jiných ORP kraje. Region přesto nabízí řadu atraktivních cílů pro další rozvoj cykloturistiky a cestovního ruchu obecně. ORP Chotěboř Chotěbořsko je protkáno poměrně rozsáhlou sítí cyklotras s vazbou na přírodní a kulturní hodnoty území. Síť cyklotras je vedena v převážné míře po silnicích II. a III. třídy a účelových komunikacích s ne vždy dostatečnou technickou kvalitou. Hustota cyklotras v území je 375,86 m/km2 a převyšuje tak průměr ČR 358,6 86 m/km2. Cykloturistické trasy vedou zajímavými oblastmi s využitím silnic s menším provozem lesních a polních cest. Jako slabá stránka je však vnímána nižší vybavenost turistických a cyklistických tras doprovodnou infrastrukturou a službami. Zpracované ÚPD pro ORP Chotěboř konstatují, že v území chybí zejména dostatečné a kvalitní ubytovací kapacity a plochy, zařízení a aktivity ve vazbě na turistické a cyklistické trasy. ORP Jihlava Území ORP Jihlava protíná relativně hustá síť cyklistických tras pro rekreační využití zpřístupňující rekreační a turistické zajímavosti Jihlavska. Mezi hlavní trasy v území patří cyklotrasy národního významu č. 16 (Hlinsko - Jihlava Telč Slavonice) a č. 26. (Jihlava Třebíč Raabs). V širších souvislostech lze do budoucna rozvíjet záměr napojení oblasti na transevropskou cyklotrasu EV č. 4 (Roscoff - Kijev) procházející severní části kraje Vysočina (Bystřicí nad Pernštejnem). V souvislosti s rozvojem páteřních dálkových cyklotras (i některých místních) lze očekávat rozvoj navazujícího drobného podnikání a služeb v oblastech. Strana 18\n19 Na druhou stranu lze pro celé území konstatovat obecně nedostatečně rozvinutou infrastrukturu pro cyklistickou dopravu. Většina úseků cyklotras je vedena společně s motorovou dopravou - chybějící segregace v podobě samostatných cyklistických stezek (výjimkou je postupně vznikající systém cyklostezek v Jihlavě a vznikající úseky cyklostezek na cyklotrase č. 26 Jihlava Třebíč Raabs). Lze rovněž zmínit chybějící doprovodnou infrastrukturu (odpočívky, stojany, úschova kol, servisy a půjčovny kol). ÚPD ORP Jihlava obsahují doporučení zpracovat generel cyklistické dopravy ORP Jihlava nebo lépe Kraje Vysočina s cílem vymezení koridorů páteřních cyklistických stezek vedených odděleně od motorové dopravy s využitím pro každodenní i rekreační dopravu. Cyklistickou dopravu současně řešit jako součást integrovaného dopravního systému (dopravní obsluha území) včetně potřebné komplexní vybavenosti. ORP Moravské Budějovice ÚPD konstatují, že rekreace a turistický ruch se v regionu Moravských Budějovic dosud příliš nerozvíjí, přesto mají zdejší obce poměrně vysoký turistický potenciál, což se týká především větších měst. Obecně je zde citelný nedostatek ubytovacích kapacit. Ubytovací zařízení se nachází pouze ve 4 obcích z celkových 47 obcí ORP. Ubytovat se lze v Moravských Budějovicích, Jemnici, Litohoři a Kdousově. To je v kontrastu s tím, že v oblasti je vyznačena celá řada cyklotras a prochází zde rovněž významná cyklotrasa č. 26 Jihlava Třebíč Raabs. Je proto do budoucna nutné řešit zejména oblast propagace a zlepšení vybavenosti doprovodnými službami a doplňkovou infastrukturou. ORP Náměšť nad Oslavou Územím ORP prochází řada turistických značených tras a tematických naučných stezek (cyklotrasy jsou rozvinuty obzvláště v oblastech kolem řeky Oslavy a Chvojnice a ve vazbě na propojování turistických cílů např. rozhledna Babylon, Lovecký zámeček, Vlčí kopec, zříceniny Lamberk a Sedlecký hrad atd.). Značená cyklistická trasa vede převážně po silnicích III.třídy, málo zatížených silnicích II.tř. a účelových komunikacích. Přestože oblastí prochází řada cyklotras a turistických tras, není infrastruktura pro cestovní ruch příliš rozvinutá. Chybí zejména kapacity v oblasti ubytování a doprovodná infrastruktura ve vazbě na cyklistické a turistické sítě. Jako příležitost pro celé území ORP je proto uveden záměr budování infrastruktury pro pěší a cyklisty, která může přispět ke zvýšení počtu turistů a návštěvníků regionu. ORP Nové Město na Moravě Území ORP má díky svému kvalitnímu přírodnímu prostředí vysoký turistický potenciál pro letní i zimní rekreaci, těžištěm těchto aktivit je hlavně oblast CHKO Žďárské vrchy; území se využívá jak pro individuální tak pro hromadnou rekreaci, jádrem nabídky je běžecké a sjezdové lyžování v zimě a pěší a cyklistická turistika v létě. Oblastí s podobnou celoroční nabídkou rekreace není v ČR mnoho, velkou výhodou je umístění území uprostřed ČR mezi významnými centry osídlení (Praha, Brno, Pardubice). Území ORP má proti hodnotám za celý kraj nadprůměrný podíl ekonomických subjektů v ubytování a stravování, veřejné správě a obraně, ve vzdělání a ostatních veřejných, sociálních a osobních službách. Výhodou území je jeho poměrně velká nadmořská výška v rozmezí 480 m n.m. (řeka Bobrůvka pod Bobrovou) a 836 m n.m. (vrchol Devět skal), přičemž turisticky nejvíce využívaná severní část území začíná od nadmořské výšky cca 610 m n.m. (úroveň Nového Města na Moravě), terén ale zároveň není příliš výrazně modelovaný, takže je vhodný pro běžecké lyžování a cykloturistiku; malebný charakter kulturní krajiny je doplněn množstvím rybníků, z nichž některé lze využít ke koupání. Novoměstsko je mezi širokou veřejností vnímáno jako oblast rekreace, napomáhá tomu také tradice běžeckého lyžování a pořádání mezinárodních běžeckých závodů (Zlatá lyže, MS v biatlonu aj.) Nové Město na Moravě je lyžařským střediskem celostátního významu. Za silnou stránku území lze také považovat fakt, že některé vlakové spoje jsou upraveny pro dopravu bicyklů a lyží, což zvyšuje rekreační potenciál území. Jako příležitost je pak uváděn např. záměr rozšiřovat systémy cyklostezek a cyklotras a upravených lyžařských běžeckých tras v regionu. ORP Pacov Rekreace a turistický ruch se na Pacovsku dosud příliš nerozvíjí, přesto mají zdejší obce poměrně vysoký turistický potenciál, což se týká především větších sídel. Obecně je zde nedostatek ubytovacích kapacit dostatek je pouze Strana 19\n20 v necelé pětině obcí. Více než 40% obcí, především menších, vykazuje vysoký potenciál individuální rekreace, prakticky v nich přitom nedochází k negativním projevům, daným velkým množstvím chalup, popř. chat (pouze2obce). Síť cyklotras je však v regionu poměrně rozsáhlá, chybí však jejich vyšší vybavenost službami a doprovodnou infrastrukturou. ORP Pelhřimov Rekreace a turistický ruch se na Pelhřimovsku poměrně rozvíjí cca 58 % obcí má vysoký turistický a rekreační potenciál, což se netýká pouze větších měst. Řada obcí na svých webových stránkách nabízí množství atraktivních výletů po okolí (pěších, cykloturistika i koňská turistika). U středních a menších obcí je problém v nedostatku veřejných ubytovacích kapacit (chybí penziony, nabídka krátkodobého ubytování). Stejně jako u řady jiných ORP na území Kraje Vysočina je síť cyklotras poměrně hustá, chybí však jejich vyšší vybavenost službami a doprovodnou infrastrukturou (zejména v menších sídlech). ORP Světlá nad Sázavou Území ORP je protkáno celou řadou cyklotras, turistických tras a naučných stezek ve vazbě na kulturní a přírodní hodnoty. Cykloturistické trasy vedou zajímavými oblastmi s využitím silnic s menším provozem lesních a polních cest. Nejvýznamnější je cyklotrasa č. 19, tzv. Posázavská cyklotrasa. Jako silná stránka je v rámci ÚPD uváděn pozitivní trend rozvoje a návrhy na nové cyklostezky na území města Světlá nad Sázavou. Jako příležitost je pak spatřováno rozšiřování nabídky služeb (ubytování, jezdectví ) a budování infrastruktury pro pěší a cyklisty. Rovněž v území ORP Světlá nad Sázavou je konstatováno, že chybí zejména ubytovací kapacity a plochy, zařízení a aktivity ve vazbě na cyklistické trasy. ORP Telč Území ORP Telč je svojí polohou v oblasti Vysočiny a dobrými přírodními podmínkami ve volné krajině vhodné k rekreačnímu využití. Nejvýraznější potenciál je v severozápadní části území (Jihlavské vrchy s nejvyšším vrcholem Javořicí). Zásadním potenciálem je i město Telč (zapsáno na seznamu UNESCO) a další historická centra v území. Cestovní ruch v rámci ORP Telč se orientuje převážně na cykloturistiku, pobytovou turistiku i zimní sporty. Jedná se přitom především o krátkodobější formy rekreace. V regionu existují oblasti s nadregionálním významem cestovního ruchu např. samotné město Telč jako památka UNESCO. Území ORP Telč je v rámci SWOT analýzy hodnoceno silnou stránkou v podobě malého zatížení území dopravou, které umožňuje kvalitní cykloturistiku i na místních komunikacích. ORP Třebíč Území ORP vykazuje potenciál především pro krátkodobější rekreační aktivity než na delší pobyty v rámci rozvoje cestovního ruchu. Formami cestovního ruchu, které by měly být rozvíjeny na Třebíčsku, jsou dle ÚPD vzhledem k turistickému potenciálu místní krajiny venkovská turistika, agroturistika, pěší a cykloturistika. Mezi hlavními rozvojovými směry pro celé území je uvedeno i vytváření podmínek pro rozvoj regionální spolupráce a příhraniční spolupráce obcí v oblasti rekreace, zejména zlepšení dopravního propojení, prostupnosti území (doplnění cyklostezek, naučných stezek, posílení přeshraničních vazeb). Významným potenciálem z hlediska turistiky je samotné město Třebíč (vybrané historické památky v centru města zapsané na seznamu UNESCO). Rekreační potenciál území zvyšují také četné přírodní hodnoty. Celkově za celé území ORP je v rámci územně analytických podkladů konstatována nedostatečná kvalita ubytovacích a stravovacích kapacit. Územím správního obvodu ORP Třebíč je vedena cyklostezka mezinárodního významu Jihlava-Třebíč- Raabs. ORP Velké Meziříčí Území ORP Velké Meziříčí se nachází v jihovýchodní části Českomoravské vrchoviny a jejího předhůří. Celé území má mimořádnou estetickou a environmentální hodnotu a vytváří velmi příhodné podmínky pro trávení volného času. Území SO ORP Velké Meziříčí má velké předpoklady pro rozvoj turistiky a cestovního ruchu (zejména cykloturistiky), a to i díky rozmanitosti krajiny a přítomnosti významných kulturně-historických památek, chybí zde však zázemí odpovídající infrastruktury. Strana 20\n21 Důležitá je i samotná poloha území v rozmanité krajině se zachovalou přírodou, charakteristickou táhlými kopci a údolími řek, zvýšeným výskytem rybníků a zajímavých kulturně-historických památek převážně spojených se silnými náboženskými tradicemi, o čemž svědčí i nadměrný výskyt drobných sakrálních staveb (boží muka, kříže, smírčí kameny). Tento potenciál území se dá využít k vyšší podpoře cestovního ruchu, především budováním nových cyklistických tras, naučných stezek a turistických tras včetně zabezpečení potřebné infrastruktury pro turistický ruch. Z hlediska cyklistické dopravy je však konstatována nedostatečná infrastruktura pro rozvoj cyklostezek - většina úseků cyklotras je vedena společně s motorovou dopravou. Území vykazuje relativně hustou síť cyklotras. Územím také vede Mlynářská stezka spojnice s Dolním Rakouskem. V rámci příležitostí k dalšímu rozvoji cestovního ruchu v území ORP je jmenován mimo jiné záměr podpory rozvoje cyklostezek, zajištění další potřebné infrastruktury, napojení regionálních cyklotras na cyklotrasy nadregionálního významu nebo budování nových cyklostezek. ORP Žďár nad Sázavou ORP Žďár nad Sázavou patří mezi oblasti s vysokým potenciálem cestovního ruchu. Velmi vysoký potenciál je evidovaný v jádrovém městě Žďár nad Sázavou. Území ORP je protkáno hustou sítí značených turistických stezek a značených cyklotras, které jsou postupně doplňovány cyklostezkami. Zvlněná krajina, kvalitní přírodní potenciál s velkým počtem kulturních a historických památek jsou ideálními předpoklady pro další rozvoj cykloturistiky. Značené cyklotrasy využívají zejména silnic II. a III. třídy a účelových cest. Je zřejmé, že zvláště na silnicích s vyšší intenzitou motorové dopravy není zvolený způsob značení cest optimální. Cyklostezky jsou je vybudovány pouze ve Žďáru nad Sázavou u Pilské nádrže a k Radonínu, dále pak při silnici I/19 v Hamrech nad Sázavou a v Sázavě. V trase bývalé železnice Sázava Přibyslav je vybudována nejdelší cyklostezka na území Kraje Vysočina. 3.7 Systém fungování a řízení cyklistiky na jednotlivých úrovních Ministerstva, státní a veřejné organizace Jak již bylo zmíněno v předchozí kapitole, cyklistika je záležitostí týkající se různých oborů činností (např. doprava, zdravotnictví, plánování rozvoje měst, bezpečnost, ochrana životního prostředí ad.) a tím také v různých resortech, které by měly vhodným způsobem zahrnut toto téma do svých oblastí. Tabulka 2 Vymezení základních kompetencí na národní úrovni dle resortů Ministerstvo dopravy Ministerstvo pro místní rozvoj Ministerstvo životního prostředí Ministerstvo zdravotnictví Podporuje cyklodopravu jako integrální, rovnocennou alternativou k dalším druhům dopravy. V návaznosti na Národní strategii bezpečnosti silničního provozu na období , která byla schválená usnesením Vlády České republiky č. 599 ze dne 10. srpna 2011, je cílem podpora realizace programů zaměřených na zvyšování bezpečnosti cyklistů. Kromě toho je garantem realizace většiny opatření v Cyklostrategii. Hlavní oblasti zájmu MMR jsou cykloturistika a cyklistika a územní plánování. V rámci Cyklostrategie garantuje podporu přeznačení a údržby sítě dálkových cyklotras ČR a tras EuroVelo, produktu Česko jede, zajišťuje potřebné infrastrukturu pro cykloturistiku a podporuje služby a rozvoj lidských zdrojů v oblasti cykloturistiky. Obdobně jako MZ vnímá cyklistiku jako dopravu, která neemituje žádné škodliviny. Na druhé straně je zájmem MŽP, aby cyklistika v terénu způsobovala problémy, spočívající v narušování klidového režimu chráněných území přírody, ničení stanovišť chráněných druhů rostlin, výskytišť a hnízdišť chráněných druhů živočichů, narušování vegetačního krytu a způsobování půdní eroze. Koordinuje na území ČR propagační akci EU, Evropský týden mobility, která se koná pravidelně ve dnech září a Evropský den bez aut (22. září) Cyklistika je Ministerstvem zdravotnictví podporována jako denní činnosti pozitivně ovlivňující zdraví prostřednictvím aktivní fyzické činnosti, a doprava přispívající ke snižování hluku a znečišťování ovzduší. V rámci realizace opatření Cyklostrategie zajišťuje využívání dotačního programu Národní program zdraví projekty podpory zdraví (NPZ - PPZ) a další evropských programů zaměřených na problematiku zdraví. Strana 21\n22 Ministerstvo zemědělství Ministerstvo vnitra Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy Řada nástrojů resortu je velmi opodstatněná pro rozvoj cykloturistiky, protože 70 % území ČR je venkovský prostor, kterou pokrývá hustá síť cykloturistických tras a cyklistických stezek. Patří k nim např. Program rozvoje venkova a aktivity MAS LEADER - Strategie místního rozvoje v oblasti cestovního ruchu. V rámci opatření v Cyklostrategii podporuje využití stávajících cest i pro potřeby cyklistů (polní, lesní cesty, podél vodních toků). Mezi činnosti týkající se cyklistiky tohoto resortu patří preventivní kampaně zaměřené bezpečnost cyklistů a současně i nutná tvrdá represe jak vůči neukázněným cyklistům, tak i řidičům. Dále se snaží docílit snížení počtu krádeží kol. Oblastí zájmu MŠMT je zajištění dopravní výchovu na školách a podporu vedení mládeže k aktivnímu trávení volného času Zdroj: Pro podporu cyklistiky ve smyslu národního plánu rozvoje cyklistiky je nezbytností efektivní meziresortní spolupráce různých úrovní veřejné správy a dalších aktérů. Hlavní úlohu při plánování rozvoje cyklistické dopravy mají tyto instituce: Centrum dopravního výzkumu v. v. i. (CDV) Česká komora architektů (CKA) Česká komora autorizovaných inženýrů a techniků (CKAIT) Česká silniční společnost (ČSS) Dopravní inspektorát Policie ČR Lesy ČR, s. p. Národní síť Zdravých měst (NSZM) Nadace Partnerství Povodí Pozemkový fond ČR Ředitelství silnic a dálnic České republiky (ŘSD ČR) Správa železniční dopravní cesty (SŽDC) Státní fond dopravní infrastruktury (SFDI) Státní zdravotní ústav (SZÚ) Úřad pro zastupování státu ve věcech majetkových (ÚZSVM) V nedávné době byl uvedený výčet doplněn také o Asociaci měst pro cyklisty Kraje Úloha kraje v oblasti cyklistiky vyplývá především ze skutečností, že kraj je vlastníkem silnic II. a III. třídy. O dopravní obslužnosti tedy rozhoduje krajské zastupitelstvo, které pro tuto oblast výkonu samosprávy zřizuje zpravidla výbor pro dopravu. Kraje dále zřizují krajské příspěvkové organizace na správu a údržbu silnic na svém území. Dle doporučení národní Cyklostrategie by se kraje společně se státem měly podílet na vybudování, správě a údržbě páteřní sítě evropských a dálkových cyklotras na území ČR. Kraje realizují opatření na podporu cyklistiky podle svých koncepčních dokumentů. K naplnění významného záměru Cyklostrategie, kterým je spolupráce MD, MMR, MŽP, MZ s krajskými samosprávami, pak slouží připravovaná Dohoda (Memorandum), kterým by se jednotlivé kraje v ČR měly zapojit do národního produktu Česko jede (produkt Česko jede představuje komplexní nabídku cykloturistiky s důrazem na dálkovou, dále nabídku in-line bruslení, terénní cyklistiky a dalších forem aktivní dovolené venku (outdoor) jako je pěší a vodní turistika, hipoturistika, zimní běžkování, dálkový běh apod., to vše ve vazbě na veřejnou dopravu, orientační a informační systém a služby). V rámci tohoto memoranda jsou krajům doporučovány k realizaci následující klíčová opatření: Cyklistická doprava jako nedílná součást dopravního systému Cykloturistika a terénní cyklistika jako nedílná součást rekreace a cestovního ruchu Koordinace a partnerství (aktivity kolem cyklistické dopravy a cykloturistiky) Strana 22\n23 Z uzavření této dohody nevyplývají krajům žádné povinnosti, jedná se o doporučení. Memorandum také doporučuje připravit Akční plán a připravit podmínky pro čerpání finančních prostředků ze Strukturálních fondů EU pro plánovací období Pro úspěšné naplňování akčního plánu je pak zapotřebí realizovat tří stěžejní opatření: Iniciovat vznik pozice krajského cyklokoordinátora, Založit pracovní skupinu pro cyklistickou dopravu na kraji, Založit dotační titul orientovaný na podporu cyklistiky. Některé kraje zajištění plnění úkolů krajského cyklokoordinátora a funkce pracovní skupiny řeší alternativními způsoby např. zřízením neziskové organizace, která koordinuje rozvoj cyklistické dopravy. V samotném Kraji Vysočina není v současnosti zřízena pozice krajského cyklokoordinátora (tuto pozici mají zřízenou např. v Jihomoravském, Libereckém, Středočeském nebo Ústeckém kraji, v Jihočeském kraji pak roli koordinátora vykonává zřízená Nadace Jihočeské cyklostezky) ani pracovní skupina pro cyklistickou dopravu (pracovní skupina funguje např. v Plzeňském, Zlínském, Libereckém, Jihočeském, Ústeckém nebo Jihomoravském kraji). Z hlediska podpory rozvoje cyklistické dopravy z dotačních prostředků je realizována jednak každoroční podpora činnosti KČT v regionu (0,2 mil. Kč) a jednak podpora dílčích projektů, které souvisí (zejména s rozvojem doprovodných služeb a vybavenosti) pro cyklistickou dopravu v rámci Fondu Vysočiny zřízeného v roce Jedná se však spíše o finančně méně významné projekty. Celkově však problematika cyklistické dopravy není v kraji uchopena, systémově a koncepčně řízena. Stávající stav se naopak vyznačuje značnou nejednotností a nedostatkem vzájemné výměny informací mezi subjekty, které se cyklistickou dopravou na různé úrovni zabývají Obce a mikroregiony Obce, vykonávají působnost silničního správního úřadu ve věcech místních komunikací a veřejně přístupných účelových komunikací a rozhodují o zařazení a vyřazení pozemní komunikace do kategorie místních (dle Zákona č. 13/1997 Sb.). Obecní zastupitelstva pak podobně jako krajská rozhodují o dopravní obslužnosti pozemních komunikací na svém území, tedy o místních komunikacích. Obecní úřady obcí s rozšířenou působností vykonávají působnost speciálního stavebního úřadu ve věcech silnic II. a III. třídy, místních komunikací a veřejně přístupných účelových komunikací a působnost silničního správního úřadu ve věcech silnic. Působnost se nevztahuje na věci, o kterých rozhoduje Ministerstvo dopravy České republiky nebo orgán kraje v přenesené působnosti (Zákon č. 13/1997 Sb.). Klíčem k úspěchu implementace národní Cyklostrategie, ale také budoucí strategie rozvoje cyklistické dopravy v regionu je spolupráce s místní samosprávou na komunální úrovni. Cyklostrategie doporučuje vytvořit jednoznačné kompetence pro cyklistickou dopravu na komunální úrovni a připravit potřebné personální a finanční zdroje. Na podporu tohoto cíle byla vytvořena samostatná stránka kde je možné se dozvědět více o aktivním zapojení měst k naplňování Cyklostrategie. Obce a mikroregiony jsou dále iniciátory a často i investory značení cyklotras či tematických cykloturistických tras ve svých správních obvodech. Problematické je však zajištění další údržby takto vyznačených tras. Dále jsou obce či jejich svazky nejčastějším investorem přípravy a výstavby cyklostezek. U nich je otázka následné údržby celkového technického stavu včetně značení na mnohem lepší úrovni. 3.8 Stávající národní a nadnárodní projekty v cyklistice Národní strategie rozvoje cyklistické dopravy České republiky pro léta dokument schválený vládou ) shrnuje nezbytné nástroje pro rozvoj cyklistické dopravy v ČR. Strategický dokument připravilo Centrum dopravního výzkumu, v.v.i., pod vedením národního cyklokoordinátora. Stát se v tomto dokumentu zavázal k podpoře cyklistické dopravy a k budování cyklostezek. Strana 23\n24 Sestává ze čtyř základních priorit: 1. Rozvoj cyklistiky jako rovnocenného prostředku dopravní obsluhy území 2. Rozvoj cyklistiky pro posílení cestovního ruchu 3. Rozvoj cyklistiky pro posílení ochrany životního prostředí a zdraví 4. Zajištění koordinace s dalšími rezorty a subjekty Hlavním garantem realizace Cyklostrategie je Ministerstvo dopravy (zajišťující převážně priority 1 3), které bude spolupracovat zejména s Implementačním orgánem realizace Cyklostrategie (Centrum dopravního výzkumu, v.v.i.), s Ministerstvem pro místní rozvoj a jeho příspěvkovou organizací agenturou CzechTourism (priorita 4.). V tématech osvěty, vzdělávání a výzkumu bude spolupracovat s Ministerstvem zemědělství s tématikou cyklistické infrastruktury a Ministerstvem životního prostředí a Ministerstvem zdravotnictví a Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy. S ministerstvem vnitra a DI Policie ČR bude spolupracovat v oblasti bezpečnosti. Česko jede - je zaměřen na komplexní podporu cykloturistiky a dalších sportů v ČR. Cílem je poskytnout přehledné a kvalitní informace českým a zahraničním cyklistům o možnostech cyklistiky ve všech regionech ČR. Výhledově bude rozšířen o marketingovou podporu dalších odvětví aktivní turistiky pěší a vodní turistiku, in-line bruslení, terénní cyklistiku, ale i běžeckou turistiku. V rámci projektu je vytvořen a provozován webový portál Cyklisté vítáni je národní certifikace služeb v cestovním ruchu (ubytovací, stravovací a informační služby). Certifikovaná zařízení, kempy a turistické cíle označuje v terénu usmívající se zelené kolo na bílém pozadí a poskytují perfektní zázemí pro kolaře i kola. Tým akreditovaných hodnotitelů prověřuje v sezoně plnění podmínek certifikace ve více než tisícovce zařízení. Certifikace byla v prvních dvou letech podpořena ze strukturálních fondů Evropské unie v rámci Společného regionálního operačního programu. Certifikaci Cyklisté vítáni realizuje Nadace Partnerství a certifikovaná zařízení jsou k nalezení na webovém portálu Cykloměsta webový portál Asociace měst pro cyklisty, který si klade za cíl měnit pokřivené názory na cyklodopravu a prosadit do povědomí lidí cyklodopravu jako přirozenou součást dopravního systému ve městě Cyklostezky v jeho rámci Státní fond dopravní infrastruktury (SFDI) poskytuje příspěvky na výstavbu a údržbu cyklistických stezek. V roce 2013 byla rozdělena částka ve výši téměř tis. Kč. Central MeetBike - je realizován prostřednictvím programu Central Europe, který je spolufinancován z ERDF ( a je společným dílem polsko-česko-slovensko-německého partnerství. Hlavními přínosy pro ČR jsou v oblasti intenzivnější propagace cyklistické dopravy (PUBLICITA, KAMPANĚ), pro rozvoj strategického plánování v oblasti cyklistické dopravy na národní, regionální a místní úrovni (STRATEGIE), vzdělávací programy po vzoru německé cyklistické akademie (VZDĚLÁVÁNÍ) a příklady v podobě pilotních investic (PILOTNÍ INVESTICE). Informace k projektu jsou na webových stránkách nebo Mobile2020 cílem projektu je stimulovat přehodnocení plánovacích procesů malých a středně velkých měst v jedenácti zemích střední a východní Evropy a přenesení vhodných vědomostí a know-how čerpající z úspěšné praxe z Německa, Nizozemí, Itálie, Švédska, Dánska a dalších zemí ( Národní cyklistická akademie - Portál Cyklokonference ( zve na výukové programy, školení, exkurze a další doprovodné akce realizované zejména prostřednictvím kooperace dvou mezinárodních projektů Central MeetBike a Mobile Strana 24\n25 4 ANALÝZA CYKLISTIKY V KRAJI VYSOČINA DO ROKU Charakteristika území Kraje Vysočina z pohledu využití pro cyklistiku Postavení Kraje Vysočina z pohledu cykloturistiky Prakticky celé území Kraje Vysočina leží na území tvořeném vrchovinami, pohořími a pahorkatinami. Jsou zde však i lokality rovinaté (např. jihovýchodní a severozápadní část kraje, také území některých větších měst), což vytváří potenciál pro cykloturistiku rekreačního charakteru (směrováno zejména na rodiny s dětmi), tak pro sportovně či více výkonnostně orientované cyklisty a skupiny cyklistů (včetně adrenalinové cyklistiky na horských kolech nebo závodní cyklistiky). V rámci územně analytických podkladů jednotlivých ORP je prakticky vždy zmiňován potenciál pro rozvoj cykloturistiky, a to zejména z pohledu její rekreační funkce. Region disponuje mnohými přírodními krásami a historickými památkami (vč. památek UNESCO), které mají potenciál být cílovými nebo průběžnými destinacemi jak pro místní, tak pro dálkovou cykloturistiku. Samotná města a obce na Vysočině rovněž nabízejí celou řadu možných doplňkových kulturních, sportovních a turistických aktivit, které se mohou stát vhodným doplňkem trávení volného času cykloturistů. Poměrně solidní oblíbenost Vysočiny u cykloturistů byla potvrzena i v průzkumu v rámci průzkumu realizovaného v projektu Česko jede (TOP: Jižní Morava (31,2%)*, Jižní Čechy (23,9%), Šumava (23,6%), Oblíbené regiony: Pálava a Lednicko-Valtický areál (15,6%), Beskydy a Valašsko (15,2%), Vysočina (13,6%), Český ráj (12,4%). V souvislosti s rozvojem sítě cyklostezek v některých městech a lokalitách regionu, je v souladu s celorepublikovými trendy zaznamenáván nárůst obliby in-line bruslení. Za tímto účelem jsou využívány budované cyklostezky čím dál častěji a bruslaři mnohdy tvoří významný podíl uživatelů stezek (viz např. výsledky sčítání prováděné na cyklostezce Přibyslav Sázava). Díky svému krajinnému rázu je celé území Vysočiny vhodným místem pro horská kola a terénní cyklistiku s využitím přirozených koridorů (lesních a polních cest, koridorů podél vodních toků, popř. tras vedených po již nevyužívaných železničních vlečkách). V kraji je řada lokalit, kde je terénní cyklistika provozována a existuje také několik záměrů na rozvoj tzv. singltrailů (Novoměstsko v okolí areálu Vysočina arény nebo vybudování sítě tras pro horská kola, tzv. singltrailů a také o podpoře tzv. Dirtparku v místní části Jihlavy Bedřichově v blízkosti vlakového nádraží). V rámci výše uvedené projektu / průzkumu byla oblíbenost Vysočiny u bikerů hodnocena takto: TOP: Šumava (25,4 %), Oblíbené destinace: Beskydy a Valašsko (17,8%), Jeseníky (17,3 %), Jizerské hory (16,7%), Jižní Čechy (16,3%), Vysočina (15,3%). V rámci mnoha studií již bylo prokázáno, že cyklistická doprava je prokazatelně zdrojem ekonomického růstu tam, kde je dobře rozvíjena. Dle materiálů Českého vysokého učení technického v Praze (Fakulta dopravní, Katedra řízení dopravních procesů a logistiky) z roku 2005 se průměrná denní útrata cyklisty s ubytováním pohybuje kolem cca Kč na osobu, bez ubytování cca 150 Kč na osobu. Dle novějších údajů Nadace partnerství z roku 2013 se výdaje vícedenních cykloturistů pohybují kolem 53 EUR/os./den, (tj. celkem 353 EUR na jednu cestu o zjištěné průměrné délce 6,6 dne). U jednodenních cyklistů se pak jedná o výdaje ve výši 16 EUR/den, což je údaj srovnatelný s útratami ostatních turistů (vychází se z kalkulace: 40 % ubytování a 30 % stravování, ostatní pak nákupy, místní doprava a aktivity). Útrata turistů bývá vyšší ve městech a nižší na venkově. Nově vybudovaná německá cyklotrasa vygeneruje cca 76mil. EUR ročně (zdroj: The Cycle Tour Demand Forecast Model, který byl vyvinut pro studii přínosu sítě EuroVelo pro Evropský parlament - jedná se o údaje z 13 studií z Německa, Nizozemí, Rakouska a Švýcarska). Ekonomickou přínosnost rozvoje cyklistiky pro rozvoj regionu Vysočina lze dokladovat například na cyklostezce mezi Přibyslaví a Sázavou. Podle údajů místního turistického informačního centra došlo díky zprovoznění cyklostezky k navýšení návštěvnosti na dvojnásobek. To s sebou logicky přináší i efekt v podobě zvýšených útrat návštěvníků celé širší oblasti (zejména se jedná o nárůst v oblasti stravování / občerstvení, popř. Strana 25\n26 dalších služeb). V roce 2012 ( ) proběhlo v Přibyslavi sčítání cyklistů (spolufinancováno z ROP NUTS II Jihovýchod), které přineslo následující údaje o měsíční návštěvnosti cyklostezky Přibyslav Sázava: návštěvníků srpen návštěvníků září 2012) o z toho cyklistů: 49 % o z toho in-linistů: 42 % o z toho Pěších: 4 % o ostatní 5: % Další údaje o sčítání, které potvrzují význam cyklistiky, plynou z průzkumu podpořeného z ROP NUTS II Jihovýchod v roce Kromě výše uvedené cyklostezky Přibyslav Sázava byly monitorovány lokality Hamry nad Sázavou, - Žďár nad Sázavou ( ) a Luka nad Jihlavou. V lokalitě Hamry nad Sázavou bylo v červnu zaznamenáno celkem průchodů pěších a cyklistů (v červenci pak ). Cyklisté tvořili 69 %, pěší 25 % a ostatní 5 % uživatelů. Denní průměr záznamů při započítání všech dnů měsíce činil 330 (333), průměrný hodinový počet byl v obou měsících 13. Denní maximum mělo hodnotu 728 (476) osob a denní minimum 114 (137). V lokalitě Luka nad Jihlavou bylo v červnu zaznamenáno celkem průchodů pěších, in-line bruslařů a cyklistů (v červenci to bylo osob). Denní průměr záznamů při započítání všech dnů měsíce činil 609 (696), průměrný hodinový počet byl 24. Denní maximum bylo osob (1.218), denní minimum pak 94 osob (127). Cyklisté tvořili 86 %, pěší 3 % a in-linisté 11 % uživatelů cyklostezky. Výsledky i na těchto dalších místech potvrzují vysoký zájem cyklistů, in-linistů i pěších výletníků o využívání cyklostezek. Potvrzuje to rovněž celkový potenciál kraje pro tento druh sportovně-rekreační aktivity. Dalším příkladem může být město Jihlava. Město Jihlava se účastní dotazníkového průzkumu spokojenosti obyvatel (dříve TIMUR, dnes CI2 o.s.). V porovnání s výsledky v roce 2011 se téměř zdvojnásobil počet lidí, kteří pravidelně používají kolo k dopravě po městě. Aktuálně se v Jihlavě 6,8% cest uskuteční na kole. Pravidelné průzkumy dopravy probíhaly v Jihlavě i dříve. Ve vybraných dnech byly zaznamenávány počty cyklistů na vybraných cyklostezkách. Tyto údaje sloužili například jako podklady pro zpracování městského generelu, ale také pro zpracování žádostí města o dotace. Město Jihlava v roce 2012 pořídilo mobilní automatický sčítač, který je umístěn na vybraných úsecích cyklostezek. Za období od 15. dubna do 15. května 2013 bylo sčítačem umístěným v Heleníně zaznamenáno celkem průchodu či průjezdů. Z toho bylo cyklistů, chodců a 667 aut. Z pohledu cyklistické dopravy byl nejvýznamnější den státní svátek 8.5, kdy zde projelo 1240 cyklistů. Podobný počet cyklistů zde projel na státní svátek 1.5 a také v neděli 21.4., kdy se v Jihlavě konalo Zahájení cykloturistické sezony 2013 spojené s cyklojízdou po cyklostezce č.26 v úseku Jihlava-Luka nad Jihlavou. Data také ukazují, že pohyb na této části cyklotrasy není jen rekreační. Pravidelné průjezdy zejména v ranních hodinách dokazují, že stále více lidí používá kolo jako běžný dopravní prostředek. Například při cestě do práce. Také počty chodců poukazují na to, že tato část Jihlavy je oblíbeným místem k procházkám nejen v neděli odpoledne. Sledování intenzity cyklistické dopravy je prováděno také ve Žďáře nad Sázavou. Zde se měří bodově v místech, kde se realizují dopravní stavby (např. křižovatka Revoluční Brodská nebo Neumannova Novoměstská nebo Dolní Wonkova). I zde je zaznamenáván nárůst podílu cyklistů. O popularitě cyklistiky jako turistického a sportovního odvětví svědčí i množství akcí, které se v této oblasti pořádají, ať už jednorázově či opakovaně. Rovněž na území Kraje Vysočina se těchto akcí koná celá řada, přičemž se jedná o akce místního, mikroregionálního a v některých případech i regionálního či nadregionálního významu. Např. ve městě Jemnice se každým rokem uskutečňují závody horských kol, které jsou zařazeny pod Vysočina MTB cup (krajská úroveň), na Humpolecku se každoročně koná akce "S kolem kolem Humpolce" (každoročně inovovaná trasa - organizovaná akce pro cykloturisty), v okolí Ždírce nad Doubravou již osm let probíhá akce Ždírecký okruh pro pěší a cykloturisty. V Kamenici nad Lipou je organizován maraton MTB kol, v Ledči nad Sázavou probíhá každým rokem akce Posázavský drsoň (triatlonový závod), silniční závod Kolem Melechova Memoriál JZ nebo terénní triatlonový závod ze série XTERRA. V Náměšti nad Oslavou je dále každoročně pořádán náměšťský cyklomaraton a v Novém Městě na Moravě ve Vysočina aréně jeden z nejúspěšnějších závodů v rámci Strana 26\n27 světového poháru horských kol XCO (již 2x vyhlášen nejlepším závodem celé série světového poháru). Na Telčsku a Třešťsku se jezdí akce Cyklojízda Greenway Regionu Renesance. Zajímavými akcemi jsou také každoročně organizovaný cyklistický výlet Cyklojízda Regionem Renesance, Cyklojízda s Josefem Zimovčákem či cyklistická štafeta Klima tour, která slouží propagaci zdravého pohybu a udržitelného způsobu přepravy a která v roce 2012 rozšířila svou dvanáctiletou tradici v Rakousku i do území Kraje Vysočina. Významnými cykloakcemi jsou také organizovaný hromadný výlet / putování Vysočinou na kole, cyklistický závod Zlaté kolo Vysočiny či vytrvalostní závod Jihlavská 24MTB. Další zajímavou aktivitou je i tzv. Scott kritérium horských kol pořádané v Pelhřimově, které probíhá v ulicích města a má záběr v jednotlivých závodech od dětí, přes dospělé amatéry až po kategorii Elite. Podobně jako v jiných částech ČR nebo Evropy lze očekávat i na Vysočině postupný nárůst zájmu o jízdu na elektrokolech. Určité kroky pro rozvoj této formy cyklistiky již byly realizovány např. na Dalešicku a Mohelensku, další záměry se připravují Postavení Kraje Vysočina z pohledu cyklodopravy V kraji nejsou na první pohled výrazně velká města s kritickou potřebou řešení cyklistické dopravy. Na druhé straně současné uspořádání dopravy v sídlech, které vznikalo historicky, dlouhodobě směřuje k preferenci individuální automobilové dopravy. To je potřeba do budoucna změnit prostřednictvím opatřen ve prospěch nemotorové dopravy. Nejsložitější situace je zejména ve větších sídlech krajské město, bývalá okresní města a některá centra ORP. Mnoho sídel je z pohledu využití kola jako dopravního prostředku (do práce, do škol, za nákupy, zábavou apod.) limitováno zúženými profily páteřních silničních komunikací. To je problémem pro realizaci cyklisticky přátelských opatření (např. cyklopruhy, cyklopiktokoridory, přejezdy pro cyklisty apod.) v mnohých městech (např. Velké Meziříčí v úseku Sokolská Karlov, Golčův Jeníkov, Chotěboř, Jaroměřice nad Rokytnou, Ledeč nad Sázavou, Pacov, Počátky, Telč, Žďár nad Sázavou a další). Mnohdy ani při plánovaných rekonstrukcích není možné navrhnout a realizovat opatření, která by umožnila vybudování stezek pro cyklisty či vyčlenění jízdních pruhů pro cyklisty. Cyklopruh se nepodařilo prosadit ani v případě rekonstrukce dálničního přivaděče v Humpolci. Problémy byly zpočátku rovněž s cyklopruhem v Třebíči v ulici Modřínová. Přesto jsou v některých městech Vysočiny realizována opatření pro zvýšení bezpečnosti a zlepšení možností pohybu cyklistů ve stávajícím dopravním prostoru (cyklopruhy, zklidňování dopravy, cykloobousměrky apod.). Jedná se např. o úseky silnic v Třebíči, Havlíčkově Brodě ulice Plovárenská, v Počátcích ulice Horní, Telči ulice Maškova a ulice Oldřichovo náměstí a dalších městech. Tato opatření jsou však dosud realizována pouze v omezené míře na kratších úsecích pozemních komunikací. V Jihlavě se v roce 2013 zase podařilo oficiálně povolit vjezd cyklistů do pěší zóny a také došlo k vyznačení cykloobousměrek přímo v historickém centru města (v památkové zóně). V některých sídlech se naopak řešení přívětivá pro cyklisty realizovat nedaří nebo jejich přípravě není věnována dostatečná pozornost. Např. ve městě Třešť byly v nedávné minulosti zřízeny 4 cyklistické obousměrky, ale vzhledem ke stížnostem místních obyvatel byly některé z nich zrušeny (následně zůstaly pouze v ulicích Úzká a Kostelní směřujících na náměstí a u autobusového nádraží). Obecně lze říci, že byť rekonstrukce silničních komunikací přinášejí zlepšení podmínek pro všechny druhy dopravy, pro cyklistickou dopravu jsou tyto přínosy (v případě nezahrnutí přímých opatření pro podporu cyklodopravy) nejmenší. Dalším faktorem, který limituje rozvoj cyklodopravy ve městech je reliéf, kdy mnohdy kopcovitý terén není vhodným výchozím předpokladem pro rozvoj cyklistické dopravy oproti městům, která se prakticky v celé své ploše rozprostírají na rovině (např. Č. Budějovice, H. Králové apod.). Protože cyklodoprava je nejčastěji realizována za účelem dopravy osob za prací nebo do škol, je logickou snahou v lokalitách, kde se tato dojížďka vyskytuje, odvést cyklisty co nejvíce od ostatní motorové dopravy (budování samostatných cyklostezek, popř. vyhrazování pruhů pro cyklisty a další opatření). Příkladem může být již několik let zvažovaný projekt propojení města Humpolec s obcí Jiřice, kde se nachází průmyslová zóna, do které řada Strana 27\n28 zaměstnanců dojíždí na kolech (řešením by mělo být zřízení cyklopruhu na silnici II/129 a dále vedení cyklostezky do obce Jiřice) a celá řada dalších záměrů (realizovaných či připravovaných) viz kapitola 4.6. Stávající síť cyklostezek ve městech Vysočiny je však spíše malá, přestože určitá část větších sídel má ve svém intravilánu určité úseky cyklostezek či úseků smíšených stezek nebo úseků využitelných pro in-line bruslení. Řada vybudovaných úseků cyklostezek slouží právě účelu cyklodopravy (např. cyklostezka propojující místní části Lužánky a Domanínek ve městě Bystřice nad Pernštejnem, cyklodopravě slouží i části dálkové cyklotrasy Jihlava Třebíč Raabs vybudované jako samostatné cyklostezky). Za účelem dalšího využití kola jako dopravního prostředku (zejména za účelem cest do zaměstnání) je rovněž celá řada cyklostezek připravována (např. propojení Měřín V. Meziříčí V. Bíteš, Humpolec Jiřice a celá řada dalších - viz přílohy). Problémem je rovněž mnohdy spíše rezervované postavení představitelů místních samospráv z hlediska preference cyklistické dopravy a investování prostředků do rozvoje infrastruktury a služeb pro cyklistickou dopravu. Optimálně nefunguje ani meziresortní spolupráce mezi jednotlivými odbory dotčených úřadů (např. požadavky či představy zástupců dopravních odborů a odborů rozvoje nebo cestovního ruchu na úrovni obcí III. stupně nebo obecně na úrovni městských / obecních úřadů). Zde mnohdy jen díky nedostatečné komunikaci či neochotě komunikovat o možnostech realizace opatření vhodných pro rozvoj cyklistické dopravy jsou blokovány nebo omezovány projekty, které by mohly přispět ke zvýšení bezpečnosti a komfortu cyklistů. V kraji není rozvinuto propojení cyklistické dopravy s hromadnou autobusovou dopravou pouze částečně směrem na Jihomoravský a Jihočeský kraj. Vazby na místní autobusovou dopravu jsou realizovány pouze v Třebíči. Naproti tomu pozitivní skutečností v této souvislosti je fakt, že například v autobusech společnosti Student agency je možné přepravovat kolo jako zavazadlo za poměrně malou částku. I v oblasti intermodality se však objevují snahy o větší propojení ostatních dopravních módů s cyklistikou (např. mikroregion Bystřicko ve spolupráci se ZDAR a.s. zpracovává studii a návrh zřízení a provozování linky cyklobusů na Bystřicku). Lepší stav vykazuje napojení na železniční dopravu (síť půjčoven a úschoven, možnost přepravy kola vlakem) chybí však většinou odpovídající infrastruktura a služby (cyklopointy, hygienická zázemí, úschovny kol v dalších lokalitách apod.). Podrobněji viz kapitola Intermodalita. 4.2 Přehled cyklotras na území kraje Celková síť cyklotras a cyklostezek na území Kraje Vysočina je uvedena na následujícím obrázku. Jsou na něm zobrazeny jak stávající cyklotrasy (tak jak jsou evidovány KČT, oblast Vysočina) a vybudované úseky cyklostezek, tak zjištěné projektové záměry na výstavbu cyklostezek v regionu. Podrobnější údaje k jednotlivým cyklotrasám a cyklostezkám jsou uvedeny v kapitolách a 4.6. Strana 28\n29 Obrázek 2 Síť cyklotras na území Kraje Vysočina (cyklotrasy spravované KČT) Zdroj: vlastní zpracování V Kraji Vysočina je 5. nejdelší síť cyklotras v rámci ČR (nejvíce cyklotras KČT se nachází v Jihočeském, Středočeském, Plzeňském a Pardubickém kraji). V kraji se nachází cca km značených cyklotras KČT (z celkem 34,7 tis. km značených cyklotras KČT v celé ČR). Dále je zde cca 59,5 km cyklotras značených pásovými malovanými značkami (z 3.397,7 km v celé ČR) a cca 101 km cyklotras evidovaných, ale neudržovaných KČT (z 670 km v celé ČR). Přibližné kilometrické rozdělení cyklotras dle území jednotlivých okresů Kraje Vysočina je uvedeno v následující tabulce. Zde je potřeba doplnit, že v okrajových částech kraje se nachází další cyklotrasy, jejichž úseky zasahují do území Vysočiny z území sousedních regionů nebo naopak. Tyto cyklotrasy jsou pak evidovány KČT v těchto krajích. Jedná se např. o cyklotrasy č. 1001, 5104 (oblast hranic Vysočiny a Jihočeského kraje), č a 0096 (oblast hranic Vysočiny a Středočeského kraje), č. 4120, 4180, 4184, 4187 a 4234 (oblast hranic Vysočiny a Pardubického kraje) nebo č , 5011, 5086, 5087, 5170, 5263 (oblast hranic Vysočiny a Jihomoravského kraje). Tabulka 3 Přehled cyklotras na území Kraje Vysočina Okres Havlíčkův Brod Jihlava Pelhřimov Třebíč Žďár nad Sázavou Km , Zdroj: KČT Trasy EuroVelo Síť tras EuroVelo procházející územím ČR je patrná z následujícího obrázku. Kraj Vysočina v severní části protíná cyklotrasa EuroVelo č. 4 (Trasa střední Evropou: Roscoff Kyjev v celkové délce cca km). V blízkosti jižní hranice regionu pak prochází trasa EuroVelo č. 13 (EuroVelo 13: Stezka železné opony: Barentsovo Černé moře (9 000 km). Strana 29\n30 Obrázek 3 Trasy EuroVelo v ČR Zdroj: Cyklotrasy v rámci sítě EuroVelo (jedná se de facto o transevropské dálkové cyklotrasy) budou v budoucnu rozvíjeny a propagovány v rámci národního projektu Česko jede. Jsou zde spatřovány, společně se sítí dálkových tras, jako hlavní potenciál z hlediska nabídky cykloturistiky ČR směrem k zahraničním návštěvníkům. Kromě samotného vyznačení trasy EV č. 4 na území Kraje Vysočina, bude nutné v některých úsecích řešit také otázku vedení koridoru cyklotrasy (včetně řešení možností jejího přeložení na vznikající části cyklostezek nebo přeložení vedení cyklotrasy na jiné komunikace) této dálkové cyklotrasy. Jedná se zejména o oblast Bystřicka. Zde jsou ve městě Bystřice nad Pernštejnem a okolí navrhovány projekty vybudování cyklostezek s následným převedením průběhu cyklotrasy č. 1. Dále je navrhováno přeložení EV trasy č. 4 v úseku Bystřice nad Pernštejnem Býšovec Nedvědice (na trasu Bystřice Zlatkov Rožná Pernštejn Nedvědice). Důvodem je stávající nevhodné vedení trasy po frekventované a strmě stoupající / klesající silnici okolo hradu Pernštejn v úseku Býšovec Nedvědice. Navržená přeložka trasy je menšího sklonu a klidnějšího provozu a odpovídá tak lépe evropským požadavkům na vedení cyklotras EV. V otázce vedení a investic týkajících se vedení cyklotrasy č. 4 však není zatím zřejmé rozdělení kompetencí při řešení tohoto úkolu (mimo jiné v důsledku absence krajského cyklokoordinátora, který by tyto záležitosti měl v kompetenci). Výhledově bude na úrovni meziregionální spolupráce potřeba rovněž řešit severojižní propojení EV tras 4 a Dálkové cyklotrasy Obrázek níže dokladuje vedení dálkových cyklotras na území celé ČR. Z obrázku je patrné, že Krajem Vysočina vedou dálkové cyklotrasy č. 1, 16, 19 a 26. Strana 30\n31 Obrázek 4 Dálkové cyklotrasy v ČR Zdroj: Z hlediska navrhovaných úprav vedení a značení těchto cyklotras lze konstatovat k roku 2013 následující stav: Cyklotrasa č. 1 (součást EV č. 4): Československá cyklotrasa: Praha Brno Bratislava / Praha - Kutná Hora Brno Strážnice Skalica (Bratislava) - úprava značení je navržena na území všech dotčených krajů (v Kraji Vysočina viz výše záměry na úseku Bystřice nad Pernštejnem Býšovec Nedvědice) Cyklotrasa č. 16: Hlinsko Jihlava Telč Slavonice na cyklotrase nejsou k datu zpracování materiálu navrhovány změny. Cyklotrasa č. 19: Sázavská cyklotrasa: Lísek Nové Město na Moravě - Žďár nad Sázavou Havlíčkův Brod Zruč n. Sáz. Týnec Davle na cyklotrase jsou navrhovány změny na území Středočeského kraje Kraje Vysočina (viz přehled záměrů měst Zruč nad Sázavou, Ledeč nad Sázavou a Světlá nad Sázavou) Cyklotrasa č. 26: Jihlava Třebíč Raabs na cyklotrase nejsou navrhovány žádné změny, trasa vyznačena v nedávné době, plánováno je dobudovat další připravované úseky cyklostezek. Cyklotrasy č. 16, 19 a 26 jsou dle metodiky Nadace Partnerství navrhovány k zařazení mezi tzv. regionální dálkové cyklotrasy ČR. Regionální dálkové cyklotrasy propojují 1-2 kraje a jsou zpravidla 100 až 200 km dlouhé a značené dvoucifernými čísly. Slouží cykloturistice. Za tyto trasy jsou zodpovědné kraje (příspěvek na jejich údržbu pro KČT) ve spolupráci s KĆT (provádění údržby na cyklotrasách) a obcemi (vyznačení cyklotras, popř. provádění jejich údržby, propagace). Síť regionálních tras je stanovená a odsouhlasená kraji, vybrané trasy budou nadále prezentovány prostřednictvím Páteřní síť dálkových cyklotras na území ČR bude postupně procházet přeznačením, a to zejména v důsledku konfrontace s historickým vývojem jednotlivých koridorů. Současný systém značení, který byl navržen před 13 lety, přestává korespondovat se skutečným stavem v terénu, neboť hlavní cyklistické koridory mnohdy vznikly mimo původně navržené hlavní cyklotrasy. Změny v číslování mohou nastat i v některých dílčích úsecích, přeložením do vhodnějších koridorů. Změny by měly proběhnout v horizontu 2-3 let (do roku 2015) tak, aby je kraje mohly zahrnout do svých rozpočtů a vydavatelé map do svých materiálů. V určitých ohledech se tato problematika dotýká i území Kraje Vysočina viz návrhová část materiálu. Strana 31\n32 4.2.3 Regionální a místní cyklotrasy Následující tabulka uvádí přehled značených cyklotras v Kraji Vysočina, které ve své správě eviduje Klub českých turistů jako jejich správce (členění cyklotras je dle jejich třídy I. IV. třída). Dále jsou na území kraje cyklotrasy, které KČT eviduje, ale neudržuje: 4337 Brušovec Plaňkovka (9 km) 4338 Sněžné - Kučerův Mlýn (11 km) 4339 Jimramov Kutiny (7 km) 4346 Fryšava - Marusův kopec (3 km) 5220 Třešť - Pavlov - Nová Říše (24 km) 5259 Pikarec Radešín (9 km) Co se týče klasifikace typů komunikací u sítě cyklotras na území Kraje Vysočina, pak z celkové délky 2 448,64 km cyklotras na území kraje jich 30,995 km vede po silnicích I. třídy, 1 520,394 km po krajských komunikacích II. a III. třídy a 901,221 km po místních a účelových (nebo jiných) komunikacích. Strana 32\n33 Tabulka 4 Č. Třída Obtížnost 1 II. Střední / S,T 16 II. Střední / S,T 19 II. 26 II. Přehled všech cyklotras na území Kraje Vysočina Lehká až střední / S,T Lehká až střední / S,T 103 III. Střední / S,T 104 III. 161 III. Střední až obtížná / S,T Střední až obtížná / S,T Orientační popis vedení na území Kraje Vysočina Celková délka dle okresů Přesná délka dle mapových příloh (v m) Herálec-Kadov-Lísek - Bystřice n. Pernšt.-Smrček 34 (okres ŽR) Hlinsko-Vojnův Městec- Vepřová-Přibyslav-Měšín- 30 (okres ŽR) Jihlava-Třešť-Roštejn-Telč - 68 (okres JI) Z. Vydří Lísek-Petrovice-Žďár n.s.- Rosička-Ronov n. S.-Havl. Brod-Lipnice-Světlá n.s.- Ledeč n.s.-zruč n.s. Jihlava-Luka n. J.-Dolní Smrčné-Přibyslavice-Třebíč- Jaroměřice-M. Budějovice- Bačkovice Kadov-Petrovice-Hlinné- Ostrov n. Osl.-BlízkovHorní Radslavice-Svatoslav- Budíkovice-Třebíč Bystré-Sulkovec-Jimramov- Kadov 47 (okres ŽR) 91 (okres HB) 24 (okres JI) 96 (okres TR) 39 (okres ŽR) 30 (okres TR) Bystrá-Humpolec-Načeradec 64 (okres PE) (okres ŽR) Povrch Asfalt Asfalt, zpevněný povrch Asfalt, zpevněný povrch Asfalt, zpevněný povrch Asfalt, zpevněný povrch, cyklostezka Asfalt, zpevněný povrch Asfalt, zpevněný povrch Vybrané turistické zajímavosti na cyklotrase a v jejím okol součást EV č. 4, Československá / pražská stezka CHKO Žďárské vrchy, hrad Pernštejn Část tzv. Českomoravské trasy CHKO Žďárské vrchy, Jihlava, Roštejn, Telč (UNESCO) ad. Částečně souběh s trasou GW řemesel a vyznání Tzv. Posázavská stezka Zelená hora (UNESCO), Světlá nad Sázavou, Ledeč nad Sázavou ad. Cyklotrasa (částečně cyklostezka) Jihlava Třebíč Raabs Jihlava, Třebíč (UNESCO), Jaroměřice nad Rokytnou, Jemnice ad. Částečně součástí Mlynářské stezky Nové Město na Moravě, Třebíč (UNESCO) ad. Zřícenina hradu Skály, vesnické památková rezervace Krátká ad. Zámek Lukavec, zámek Vyklantice, Sovova naučná stezka, zámek Košetice, zámek Olšov, Klášter Želiv, Trčkův Hrad, Humpolec ad. 162 III. Střední až obtížná / S,T, H Jihlava-Bransouze-Nová Ves-Sokolí (odb.)-třebíč 16 (okres TR) 23 (okres JI) Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Trasa navržena ke zrušení 321 III. Střední až obtížná / S,T, H 401 III. Střední / S,T, H Mezilesí-Pacov-Kamenice nad Lipou Třebíč-Klučov-Lipník- Hrotovice-Dukovany 37 (okres PE) (okres TR) III. Střední / S,T, H Senorady-Mohelno 4 (okres TR) Asfalt 481 III. Lehká / S, T 1114 IV. Střední / S,T, H Hostim-Ohrazenice- Jaroměřice n. Rokytnou- Lipník Kamenice n. L.-Metánov- Počátky-Jihlávka (žst) Asfalt, zpevněný povrch Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Zámek Pacov, hrad Kámen, zámek Kamenice nad Lipou, CHKO Blaník ad. Třebíč (UNESCO), zámek Hrotovice, JE a zámek Dukovany ad. Částečně součástí Energetické stezky Částečně součástí Energetické a Pivovarské stezky Rozhledna Babylon, NPR Mohelenská hadcová step ad. 17 (okres TR) Asfalt Zámek Jaroměřice nad Rokytnou 20 (okres PE) Asfalt, zpevněný povrch Zámek Kamenice nad Lipou, Počátky, PR V Lísovech ad.\n34 1181 IV. Střední / S,T, H Pacov-Bedřichov-Velká Rovná 8 (okres PE) Asfalt Zámek Pacov, Brožkův mlýn 1182 IV. Střední / S,T, H Černovice-Mnich 8 (okres PE) Asfalt Zámek Černovice, úzkorozchodná železnice, památník Slovanského bratrství, tvrz Mnich ad IV. Střední / S,T, H Černovice-Hojovice-Psárov 9 (okres PE) Asfalt Zámek Pacov 1184 IV. Střední / S,T, H Horní Hořice-Černovice - Asfalt, zpevněný 28 (okres PE) Kamenice n.l. povrch Zámek Kamenice nad Lipou, PP Huťský potok, PP Rybníček u Starých hutí, zámek Pacov 1185 IV. Střední / S,T, H Černovice-Šimpach-Pacov 14 (okres PE) Asfalt, zpevněný povrch Zámek Černovice, PP Rašeliniště u Vintířova, PP Kejtovské louky, zámek Pacov ad IV. Střední / S,T, H Brožkův Mlýn-Střítež 12 (okres PE) Asfalt Tvrz Sudkův důl 1211 IV. Střední / S,T, H Lipnice n. Sázavou-Kaliště- Zřícenina tvrze Speřice, rodný dům Gustava Mahlera, zřícenina tvrze Proseč, PR Kamenná trouba, 21 (okres PE) Asfalt Senožaty zámek Lipnice nad Sázavou 1213 IV. Střední / S,T, H 1214 IV. Lehká / S,T, H 1215 IV. Střední / S,T, H Horní Cerekev-Jihlávka- Popelín 18 (okres PE) Asfalt, zpevněný povrch Bystrá-Kejžlice-Světlice- 8 (okres PE) Asfalt Gotický kostel Sv. Jiří Řečice Hadina Kamenice nad Lipou-Betlém- Asfalt, zpevněný 13 (okres PE) Zámek Kamenice nad Lipou, památník Mnich Mnich povrch 1216 IV. Střední / S,T, H Vodná-Bohdalín-Betlém 5 (okres PE) Asfalt Pouze samotné obce a okolí 1217 IV. Střední / S,T, H 1218 IV. Střední / S,T, H 1219 IV. Střední / S,T, H 1220 IV. Střední / S,T, H 1223 IV. Střední / S,T, H 1224 IV. Střední / S,T, H Pacov-Velká Chyška- Vyklantice Pacov-Milotičky-Červená Řečice-Želiv Pacov-Moraveč-Nová Cerekev-Pelhřimov Milotičky-Hořepník Buřenice Pelhřimov-Radětín Kojčice- Kletečná-Smrdov Červená Řečice-Svépravice- Kojčice Zámek Horní Cerekev, naučná stezka O. Březiny, naučná stezka K pramenům Počátek, rodný dům O. Březiny, zámek Popelín ad. Částečně souběh s cyklotrasou Greenway řemesel a vyznání 9 (okres PE) Asfalt Zámek Pacov, Sovova naučná stezka, zámek Vyklantice 21 (okres PE) Asfalt 22 (okres PE) Asfalt 11 (okres PE) Asfalt Židovský hřbitov Hořepník 13 (okres PE) IV. Střední / S,T, H Nová Včelnice-Žirovnice 7 (okres PE) IV. Střední / S,T, H Březiny-Kadov 10 (okres ŽR) Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch, část cyklostezka Zámek Pacov, židovský hřbitov, zámek Červená Řečice, vodní nádrž Trnávka, klášter Želiv, Trčkův Hrad Zámek Pacov, židovský hřbitov, kamenný viadukt, zámek Proseč, židovský hřbitov Nová Cerekev, Pelhřimov Pelhřimov, obce na trase 8 (okres PE) Asfalt Prasátkové vodopády, zámek Červená Řečice Asfalt, nezpevněný povrch Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Zámek Žirovnice, zámek a židovský hřbitov Nová Včelnice PP Malinská skála, Milovská naučná stezka, PR Čtyři palice, Strana 34\n35 4025 IV. Střední / S,T, H 4122 IV. Těžká / S,T, H 4153 IV. Střední / S,T, H 4155 IV. Střední / S,T, H 4156 IV. Těžká / S,T, H 4157 IV. Střední / S,T, H Pernštejn-Nedvědice-Vír- Jimramov-Sádek Přibyslav-Havl. Borová-Staré Ramsko-Krucemburk- Rychtářka Spačice-Uhelná Příbram- Havl. Brod-Štoky Vilémov-Habry-N. Ves- Broumova Lhota- Lipnice n. S.-Humpolec Ledeč n.s.-habry-chotěboř- Havl. Borová-Vepřová- Sázava Rušínov-Chotěboř-Počátky- Havl. Brod-Šlapanov-Polná 45 (okres ŽR) (okres HB) (okres HB) (okres HB) 20 (okres PE) (okres HB) (okres HB) Asfalt, zpevněný povrch Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Hrad a naučná stezka Pernštejn, polodřevěná kaple Nejsvětější trojice, zřícenina Pyšolec, Dalečín, v. nádrž Vír, zámek Jimramov, CHKO Žďárské vrchy Částečně souběžná se Svrateckou vodohospodářskou naučnou stezkou Zámek Přibyslav, Žižkův pomník, památník K. H. Borovského, NPR Ransko, pamětní síň J.Zrzavého Krucemburk, CHKO Žďárské vrchy, naučná stezka Borovice lánská Zámek Štoky, zámek Petrkov, H.Brod, naučná stezka B.Reynka, naučná stezka Park Budoucnost Vlkovsko, PR Havranka ad. Zámek Klášter Vilémov, zámek Habry, zámek Bačkov, zámek Zboží, naučná stezka Jana Zrzavého, Humpolec Hrad Ledeč nad Sázavou, zámek Habry, zámek Nejepín, zámek Chotěboř, PP Mlýnský potok a Uhlířky, CHKO Žďárské vrchy, kostnice Velká Losenice, Zámek Maleč, PR Svatomariánské údolí, Chotěboř, H. Brod, Kamenný most U Lutriána, zámek Polná, naučná stezka Josefa Klementa 4335 IV. Lehká / S,T, H Dobronín-Kamenná- Šachotín-Přibyslav 19 (okres HB) Asfalt, nezpevněný povrch Kamenný most U Lutriána, naučná stezka Romana Podrázského, zámek Přibyslav 4336 IV. Střední / S,T, H Nížkov-Polná-Dobronín 16 (okres JI) Asfalt Kostnice Nížkov, zámek Polná, naučná stezka Josefa Klementa ad IV. Střední / S,T, H Krátká-Milovy 6 (okres ŽR) Asfalt Devět skal, naučná stezka a vesnická památková rezervace Krátká, PP Drátenická skála 4341 IV. Střední / S,T, H Sněžné Roviny-Koníkov 5 (okres ŽR) Asfalt Naučná stezka Metodka, CHKO Žďárské vrchy 4342 IV. Střední / S,T, H Odranec-Míchov 4 (okres ŽR) Asfalt Naučná stezka Metodka, CHKO Žďárské vrchy Dolní Líšná (Ve Smrčinách) - Asfalt, zpevněný i 4343 IV. Střední / S,T, H 2 (okres ŽR) Věcov nezpev. povrch Asfalt, zpevněný i 4344 IV. Střední / S,T, H U Kolonie-Jimramov 6 (okres ŽR) nezpev. povrch CHKO Žďárské vrchy 4345 IV. Střední / S,T, H Unčín-Ubušín 2 (okres ŽR) Asfalt PP Svratecká hornatina 5021 IV. Střední / S,T, H 5061 IV. Střední / S,T, H 5090 IV. Střední až těžká / T, H 5091 IV. Střední / S,T, H Kostelní Myslová-Mrákotín- Řásná-Roštejn Bystřice n. Pernš.-Zvole- Ostrov n. O.-Žďár n. S.- Vepřová Třešť-U Obrázku-Kostelec- Rohozná Třešť-Panenská Rozsíčka- Mysliboř-Telč 19 (okres JI) (okres ŽR) (okres JI) Asfalt, zpevněný povrch Asfalt, část cyklostezka (ZR) Asfalt, zpevněný povrch Zámek Jimramov, CHKO Žďárské vrchy, PP Svratecká hornatina Naučná stezka F.M.Nágla, O.Březiny a Roštejnská obora, muzeum řemesel Mrákotín, PP Lukšovská, hrad Roštejn Částečně souběh s cyklotrasou Greenway Řemesel a vyznání Částečně souběžná s Mlynářskou stezkou, propojuje místa spojená s životem a dílem Jana B. Santiniho Bystřice nad Pernštejnem, zámek Radešín, sochy Michala Olšiaka, Žďár nad Sázavou, PP Mlýnský potok a Uhlířky Zámek Třešť, naučná stezka a NPR Špičák, PP a naučná stezka Čeřínek, PP Přední skála 16 (okres JI) Asfalt Zámek Třešť, naučná stezka a NPR Špičák, PP Rašelinné jezírko Rosička, Telč (UNESCO) Strana 35\n36 5092 IV. Střední / S,T, H 5093 IV. Střední až těžká / T, H 5103 IV. Střední / S,T, H 5106 IV. Střední / S,T, H 5107 IV. Těžká / T, H 5108 IV. Střední / S,T, H 5109 IV. Střední / S,T, H 5111 IV. Střední / T, H 5112 IV. Střední / T, H 5123 IV. Střední / S,T, H 5124 IV. Střední / S,T, H 5125 IV. Střední / S,T, H 5126 IV. Střední / S,T, H 5127 IV. Střední / S,T, H 5128 IV. Střední / S,T, H Batelov-Růžená-Pan. Rozsíčka-Nepomuky Krasonice-Knínice 40 (okres JI) Asfalt, zpevněný povrch Zámek Batelov, zámek Krasonice, naučná stezka O. Březiny, zámek Knínice Částečně souběh s cyklotrasou Greenway Řemesel a vyznání Třešť-Šibeniční vrch 1,5 (okres JI) Zpevněný povrch Zámek Třešť, naučná stezka a NPR Špičák Mastník-Kojetice-M. Budějovice Třebíč-Trnava-Studenec- Náměšť n. Osl.-Skřipský Mlýn Trnava-Číměř-Stropěšín- Dalešice-Kramolín Kramolín-Vícenice-Náměšť n. Osl. Nárameč-Nesměř, háj.- Tasov-Naloučany-Náměšť n. Osl. 19 (okres TR) Asfalt 47 (okres TR) (okres TR) (okres TR) (okres TR) Číchov-Brtnice-Opatov- Okříšky-Přibyslavice 34 (okres JI) Přibyslavice-Číhalín- Věstoňovice-Benetice- 12 (okres TR) Hroznatín-Rudíkov-Nárameč Kostelní Myslová-Radkov- Rozsičky-Sedlejov-Doupě 25 (okres JI) Knínice-Štěpkov-Vranín- Moravské Budějovice- 20 (okres TR) Černíč-Zadní Vydří- 38 (okres JI) Hostětice-Javořice Telč-Zvolenovice-Želetava- Lesonice Dolní Lažany- Jaroměřice nad R. Telč-Řásná-Janštejn- Jihlávka, žst Radostín-Krucemburk -Libice n.d.-drhotín-vilémov-g. Jeníkov Nový Dvůr-Batelov-Jihlávka, žst 19 (okres JI) 19 (okres TR) Asfalt 16 (okres JI) (okres HB) (okres JI) Asfalt Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Asfalt, nezpevněný povrch Asfalt, zpevněný povrch Asfalt, zpevněný povrch Asfalt, částečně cyklostezky Částečně souběh s cyklotrasou Jihlava Třebíč Raabs Zámek Kojetice, naučná stezka O. Březiny, zřícenina kaple sv. Víta, Moravské Budějovice Třebíč (UNESCO), PP Ptáčovský kopeček, PP Kobylinec, zámek Náměšť nad Oslavou, PR Údolí Oslavy, lovecký zámek Vlčí kopec, hradiště Mohelno, Částečně souběh s Mlynářskou stezkou PP Kobylinec, PP Třebíčsko, zříceniny hradů Kozlov, Holoubek, v. nádrž Dalešice, Stropešínská vyhlídka, zámek Dalešice, Muzeum rakousko-uherského pivovarnictví ad. Částečně souběh s Energetickou a Pivovarskou stezkou Památník výsadkové skupině Spelter, zámek Náměšť nad Oslavou Zámek Náměšť nad Oslavou, zřícenina hradu Tasov, Dub, Templštejn, naučná stezka Balinského a Nesměřského údolí Z velké části souběh s Mlynářskou stezkou Zámek Okříšky, lovecký zámeček Aleje, zámek Brtnice, zřícenina hradu Střeliště PP Třebíčsko ad. Naučná stezka F.M.Nágla a O.Březiny, PP Černíč, PP Rašeliniště Bažantka Částečně souběh s cyklotrasou Greenway Řemesel a vyznání Zřícenina hradu Štamberk, PR Mrhatina a Štamberk, vrchol Javořice Telč (UNESCO), rozhledna Oslednice, NS O. Březiny, premonstránský klášter Nová Říše, zámek Lesonice, zámek Jaroměřice nad Rokytnou Telč (UNESCO), NS Lipky, O. Březiny a Velký Pařezitý rybník, pomní Partyzánské stezky, Mlynářské muzeum, PR Rašeliniště Kaliště Částečně souběh s cyklotrasou Greenway Řemesel a vyznání NS Velké Dářko, PR Řeka a Štíří důl, zámek Nový Studenec, PR Mokřadlo, zámek Štěpánov, zámek Libice nad Doubravou, zámek Maleč, zámek Klášter, tvrz a židovské ghetto Golčův Jeníkov PR Rašeliniště Kaliště, Mlynářské muzeum, NS O. Březiny, zřícenina hradu Janštejn, zámek Batelov Částečně souběh s cyklotrasou Greenway Řemesel a vyznání Strana 36\n37 5129 IV. Střední / S,T, H Pelhřimov-Křemešník-N. Rychnov-Rohozná-Třešť 5130 IV. Střední / S,T, H Petrovice-Šiklův Mlýn- Pernštejn 5175 IV. Lehká až střední / S,T 30 (okres PE) Asfalt 27 (okres ŽR) Asfalt Kramolín-Rouchovany 9 (okres TR) IV. Lehká / S,T, H Velké Meziříčí-Nesměř (háj.) 5 (okres TR) Asfalt 5180 IV. Těžká / S, T, H Bystřice-Karasín-Dalečín 10 (okres ŽR) Asfalt Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch 5181 IV. Střední / S,T, H V. Bíteš-Kralice n. O.- Asfalt, zpevněný i 8 (okres TR) Březník-Skřip. Mlýn nezpev. povrch 5182 IV. Střední / S,T, H Velkopolský Dvůr-Kralice Asfalt, zpevněný i 21 (okres TR) n.o.-rapotice nezpev. povrch 5183 IV. Střední / S,T, H Naloučany-Jasenice- Asfalt, zpevněný i 8 (okres TR) Demáčky nezpev. povrch 5184 IV. Těžká / H Bělizna-Krokočín-Lesní Asfalt, zpevněný i 8 (okres TR) Jakubov nezpev. povrch 5200 IV. Střední / S,T, H Velký Špičák-Aleje 11 (okres JI) Asfalt, zpevněný povrch 5206 IV. Střední / S,T, H Oslava-Budišov-Hostákov 13 (okres TR) Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch 5207 IV. Střední / T, H Vladislav-Kozlany- Asfalt, zpevněný i 11 (okres TR) Hartvíkovice nezpev. povrch Asfalt, zpevněný i 5208 IV. Střední / H Vaneč-Kojatín-Valdíkov 11 (okres TR) nezpev. povrch Asfalt, zpevněný i 5208A IV. Střední / H Pyšel-Častotice 3 (okres TR) nezpev. povrch 5209 IV. Střední / T, H Naloučany-Studenec- Asfalt, zpevněný 13 (okres TR) Koněšín povrch 5211 IV. Střední / T, H Bystrá-Staré Bříště-Kletečná 9 (okres PE) Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch 5212 IV. Střední / T, H Pokojovice, rozc.-slavice- Asfalt, zpevněný i 24 (okres TR) Kožichovice-Dobrá Voda nezpev. povrch 5213 IV. Střední / T, H, v údolí Markovky pro H 5214 IV. Střední / T, H 5215 IV. Střední / T, H Ptáčov (vodní nádrž Lubí)- Dobrá Voda-Slavičky-Klučov Hvězdoňovice-Sokolí- Okřešice-Trnava Štoky-Vyskytná n.j.-vílanec- Luka n. J.-Ždírec-Štoky 13 (okres TR) 23 (okres TR) (okres JI) Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Pelhřimov, Křemešník (rozhledna, NS, PR) zámek Nový Rychnov, PP Čeřínek, PP Jezdovické rašeliniště, NS Špičák, zámek Třešť CHKO Žďárské vrchy, westernové městečko Šiklův Mlýn, hrad Pernštejn Částečně souběh s Mlynářskou stezkou Vodní nádrž Dalešice, JE Dukovany. Zámek Velké Meziříčí, naučná stezka Balinského a Nesměřského údolí V plné délce souběh s Mlynářskou stezkou Zřícenina hradu a zámek Dalečín, Svratecká vodohospodářská naučná stezka, rozhledna Karasín, PP Svratecká hornatina, Bystřice nad Pernštejnem Velká Bíteš, PP Olšoveček, Bělizna, tvrz Jinošov, zámek Schönwald, památník Bible Kralické, hradiště Mohelno, zříceniny hradů Kraví Hora, Lamberk Sedlecký hrad ad. PR Údolí Oslavy a Chvojnice, památník Bible Kralické Částečně souběh s Mlynářskou stezkou Bělizna, lesní úseky Lovecký zámek Aleje, NS Špičák PP Třebíčsko, zámek Budišov, naučná stezka Balinského a Nesměřského údolí Oblast Dalešické přehrady PP Třebíčsko, gotická tvrz Pyšel Gotická tvrz Pyšel Okolí v. n. Dalešice, rozhledna Ocmanice, PP Špilberk NPP Jankovský potok, Humpolecko Třebíčsko, PP Hluboček Částečně souběh s cyklotrasou č. 26 Jihlava Třebíč - Raabs PP Hluboček, PP Klučovský kopec Napojení na místní cyklotrasu A (Třebíčsko) PP Třebíčsko, PP Kobylinec, napojení na místní trasu B (Třebíčsko) Částečně souběh s 5104, 5112, 103, 162 a s č. 26 Jihlava Třebíč - Raabs ámek Štoky, památník bitvy u Štoků, zámek Jamné, zámek Luka nad Jihlavou, PR Vilanské rašeliniště, Jihlava, zámek Rantířov, zámek Větrný Jeníkov ad. Částečně souběh s cykl. č. 16, č. 162 Strana 37\n38 5216 IV. Střední / S,T, H 5217 IV. Střední / S,T, H 5233 IV. Střední / T, H 5234 IV. Střední / T, H 5235 IV. Střední / S,T, H 5240 IV. Střední / T, H 5241 IV. Střední / S,T, H 5242 IV. Střední / S,T, H 5243 IV. Střední / T, H 5246 IV. Střední / S,T, H Pavlov-Opatov-Předín- Čáslavice Okříšky-Chlístov-Rokytnice n. R.-Kojetice M. Budějovice-Nové Syrovice-Zblovice (rozc.) Blízkov -Nová Zhoř-Uhřínov- Baliny-V.Meziříčí Velká Bíteš-Vlkov-Radnoves- Strážek-Zvole Tasov-Křižanov-Radenice- Bohdaleč Čikov-Jáchymov-Osová Bitýška-Nihov-Krčma Osová Bitýška-Ronov-V. Meziříčí-Netín Radešín-Bobrůvka-Bojanov- Na Rohách Radkov (rozc.)-radkovičky- Strážek 24 (okres TR) (okres TR) (okres TR) (okres TR) (okres ŽR) (okres ŽR) (okres ŽR) (okres ŽR) (okres ŽR) (okres ŽR) IV. Střední / S,T, H Slavkovice-Pikarec 24 (okres ŽR) IV. Střední / S,T, H Řečice-Bohdalec 5 (okres ŽR) IV. Střední / S,T, H Telč-Praskolesy 10 (okres JI) Zdroj: Klub českých turistů, vlastní šetření Cyklotrasy evidované, ale neznačené: Asfalt, zpevněný povrch Asfalt, zpevněný povrch Asfalt, zpevněný povrch Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Asfalt, zpevněný povrch Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch Asfalt, zpevněný i nezpev. povrch PP Opatovské zákopy, zřícenina tvrze Štěměchy, rozhledna Mařenka, PR Blatná hráz, PR U hájenky Zámek Okříšky, zámek Kojetice, koupaliště Kojetice Zámek Moravské Budějovice, koupaliště Moravské Budějovice, zámek Krnčice, zámek Nové Syrovice, PP U Lusthausu, PP Černá Blata, PP Suchá hora Zámek Stránecká Zhoř, PP Balinské údolí, Velké Meziříčí Velká Bíteš, zámek Osová, zaniklý hrádek Rohy, PP Heřmanov, Dolnolibochovský rybník, zřícenina hradu Mitrov, Vlaštovčí skály, zámek Mitrov, Částečně souběh s cyklotrasou č. 5241, 5130 Zříceniny hradů Tasov, Dub, rybníky na Ořechovsku, zámek Křižanov, PP Šebeň, PP Dobrá voda Napojení na Mlynářskou tematickou cyklotrasu v Bohdalc Pozůstatky tvrze Žďárec, naučná stezka Už ty mlýny doklapaly, zámek Osová Zámek Osová, naučná stezka Svatá hora, Velké Meziříčí /zámek atd.), hrobka lobkowiců Zámek Radešín, PP Ouperek, PP Obecník, naučná stezka Svatá hora, zaniklý hrádek Rohy, Zámek Moravec, studánka Cyrilka, Strážek Zámek Moravec Částečně souběh s cyklotrasou č (Mlynářská cyklotrasa) Křížová cesta Řečice Napojení na Mlynářskou tematickou cyklotrasu Telč (UNESCO), Praskolesy, Sv. Jáchym Číslo Třída komunikace Délka (vlastnictví stát) Délka (vlastnictví kraj) Délka (vlastnictví obec) Délka (vlastnictví jiné) Délka celkem 5104 silnice 1. třídy, silnice 2. a 3. třídy, místní komunikace, účelové komunikace silnice 1. třídy, silnice 2. a 3. třídy, místní komunikace, účelové komunikace silnice 1. třídy, silnice 2. a 3. třídy, místní komunikace, účelové komunikace silnice 2. a 3. třídy, místní komunikace, účelové komunikace Strana 38\n39 4.2.4 Tematické značené trasy Zejména na úrovni sdružení obcí a mikroregionů (či ve spolupráci např. s ČEZ) se v kraji realizují různé tematicky značené trasy / okruhy (vedené po stávajících cyklotrasách KČT, po stávajících silnicích či polních a lesních stezkách, částečně také s využitím stávajících úseků cyklostezek v regionu) např. cyklotrasa Mlynářská stezka, Jihlava Třebíč Raabs (v počátcích spojována s tématem památek UNESCO), cyklotrasa Greenway řemesel a poznání, cyklotrasa Regionu Renesance, Stezka poznání, na východě Energetická stezka, Pivovarská stezka apod. Existuje potenciál řady témat, která se dále nabízejí k jejich k marketingovému uchopení, a to zejména v mikroregionálním nebo místním rozměru (např. témata jako pivovary, hrady a zámky, rozhledny, místa natáčení filmů, řeky, sochy atd.). O marketingovém uchopení cyklistické dopravy lze přemýšlet i na celoregionání úrovni. Nosným východiskem by mělo být vedení dálkových regionálních cyklotras (1,16,19 a 26) nebo např. propojení památek UNESCO. Další vhodné téma, které je s Vysočinou dlouhodobě spojeno a má svůj nadregionální (dá se říci mezinárodní) význam, je zimní běžecké lyžování a biatlon. Vzhledem k rostoucí atraktivitě a oblíbenosti těchto sportů u nás a možnostem vzájemné provázanosti těchto zimních sportů s cykloturistikou se tak jedná o potenciální marketingově využitelné téma pro celý širší region. Potenciálně vhodná témata jsou v regionu i další a lze tedy jednoznačně doporučit jejich rozpracování na úrovni detailnější marketingové strategie v dalších fázích plnění cílů tohoto dokumentu. Stejně tak bude v této souvislosti důležité zapojit se do národní a mezinárodní propagace v rámci projektu Česko jede. Za jeden z nejvýznamnějších projektů realizovaných na území Kraje Vysočina lze považovat projekt vybudování cyklotrasy Jihlava Třebíč Raabs. Trasa této dálkové cyklotrasy prochází správním územím měst a obcí Jihlava, Malý Beranov, Velký Beranov, Bítovčice, Kamenice, Brtnice, Luka nad Jihlavou, Chlum, Bransouze, Červená Lhota, Číhalín, Přibyslavice, Petrovice, Třebíč, Mastník, Kojetice na Moravě, H. Újezd, Šebkovice, Lesůňky, Jaroměřice n. R., Blatnice, M. Budějovice, Lomy, Jemnice a Dešná. Na území Kraje vysočina cyklotrasa končí na silnici III. třídy č v lokalitě Šimkův Mlýn, dále pak pokračuje na území Jihočeského kraje po trase tematické GW Sakrální architektury. Trasa Jihlava Třebíč Raabs může být také chápána jako vstupní brána do Vysočiny. Investorem vybudování cyklotrasy (zejména se jedná o úseky samostatných cyklostezek) je Dobrovolný svazek obcí Cyklostezka Jihlava-Třebíč-Raabs. Celá trasa je dlouhá 137 km, z toho cca 120 km na území Kraje Vysočina. Cca 36,5 km trasy je vybudováno jako cyklostezka, jedná se celkem o 18 realizovaných úseků, které byly vybudovány v rámci dvou etap projektu podpořených z prostředků ROP NUTS II Jihovýchod. Zbytek trasy vede především po polních a lesních cestách nebo po zklidněných komunikacích III. třídy. Trasa určena cykloturistům všech věkových a výkonnostních kategorií. Z prostředků ROP bylo následně podpořeno i vyznačení této cyklotrasy. Postupným budováním dalších úseků na trase by mohla v konečné fázi vzniknout kontinuální cyklostezka. V této souvislosti je připravena již 3. etapa projektu. Tato etapa by měla doplnit další úseky, které se doposud nepodařilo z různých důvodů realizovat (např. úsek mezi lesem Ochoz a obcí Blatnice na Moravskobudějovicku). V rámci celého projektu je nutné zabývat se důsledně řešením majetkových vztahů, které jsou vzhledem k délce trasy a množství vlastníků značně problematické. Důležitým faktorem udržitelnosti také bude zajištění udržitelnosti vybudovaných úseků cyklostezky. Proto např. DSO "Cyklostezka Jihlava - Třebíč - Raabs" a MAS Podhorácko připravují společný projekt, který by podpořil údržbu cyklostezky. Dalším významným produktem je Mlynářská stezka. Ta je nadregionální tematickou cyklotrasou a patří mezi nejdelší na Vysočině. Hlavním motivem této trasy je historie mlynářství. Svým zaměřením a rozsahem je tato trasa ojedinělým projektem v ČR. Celková délka trasy je 185 km a vede přes území dvou českých krajů (Vysočina a Jihomoravský kraj) až na území Dolního Rakouska. Trasa začíná v Novém Městě na Moravě, dál vede přes Žďár nad Sázavou, Bystřice nad Pernštejnem, Velké Meziříčí, Náměšť nad Oslavou, Třebíč, Moravský Krumlov a Znojmo. Tento projekt se začal realizovat v roce 2003, za účelem přiblížení historie a zajímavostí spojených s mlynářstvím v České republice. Trasa byla otevřena v roce Na trase se nachází celkem 48 mlýnů 30 jich je v kraji Vysočina a 18 v Jihomoravském kraji. Většina z nich je v soukromém vlastnictví původních majitelů. Některé mlýny lze navštívit a prohlédnou si původní zařízení. Trasa je rozdělena do 11 úseků. Jednotlivé úseky nejsou příliš náročné, je tedy možno spojovat jich více do jednoho výletu.\n40 Důležitým tématem spojeným s územím kraje je rovněž život a dílo Jana Blažeje Santiniho. Cyklotrasa č je vedena v kraji právě po místech spojených s osobou jednoho z nejvýznamnějších představitelů českého gotizujícího baroka (především vede po jeho stavbách na Žďársku) a je proto přezdívána často jako Santiniho cyklotrasa. O přínosu Santiniho stavitelství svědčí fakt, že mezi českými památkami zařazenými v seznamech světového kulturního dědictví UNESCO je Zelená hora u Žďáru nad Sázavou. Obrázek 5 Přehled tematických cyklotras na území Kraje Vysočina Zdroj: vlastní zpracování Stručné shrnutí ke stavu sítě cyklotras na území kraje Stávající síť cyklotras na Vysočině vykazuje místní nedostatky. Problémem cyklodopravy i cykloturistiky na Vysočině z hlediska bezpečnosti jsou častá křížení s frekventovanějšími silnicemi nebo vedení cyklotras přímo po těchto komunikacích. Z příkladů je možné zmínit např. křížení cyklotras č. 1 a 5180 se silnicí I/19 v Bystřici nad Pernštejnem, křížení cyklotras 321 a 1186 se silnicí č. I/19 na Pacovsku, křížení cyklotras 321 a 1215 s frekventovanou komunikací I/34 ve městě Kamenice nad Lipou, křížení cyklotras č a 4157 se silnicí I/38 v H. Brodě, křížení cyklotrasy se silnicí I/37 ve Velké Bíteši nebo několik problémových míst v Jihlavě - křížení cyklostezky s komunikací, nevhodné ukončení cyklostezky, špatné značení, špatný povrch komunikací, nebo jiné bariéry na trasách apod. Problémová místa, kdy dochází k nebezpečnému křížení cyklistické dopravy s motorovou dopravou, však nejsou pouze na značených cyklotrasách. Např. na trase mezi městem Humpolec a obcí Jiřice, kam dojíždí množství zaměstnanců zdejších podniků, není vyřešena otázka oddělení cyklodopravy od běžného provozu na silnici II/129. Některé úseky stávajících cyklotras v Kraji Vysočina jsou také vedeny po silnicích vyššího stupně. Jedná se zejména o úseky silnic II. třídy (např. cyklotrasy č. 16 a 19 vedené centrálními částmi Přibyslavi po silnici II/350, cyklotrasa 4154 v úseku Kámen Sedletín Jilem - Chotěboř je vedena po komunikaci II/346, cyklotrasa Eurovelo č. 1 ve městě Bystřice nad Pernštejnem je vedena po silnicích III/36035, II/357 a III/38810, cyklotrasa 1218 vedená v úseku Pacov Samšín po silnici II/129, vedení cyklotrasy č. 16 intravilánem města Třešť po frekventované silnici II. třídy ad.). V některých případech jde dokonce i o silnice I. třídy (např. úsek cyklotrasy č. 19 vedený v H. Brodě po Strana 40\n41 silnici I/34 a v Přibyslavi pak po silnici I/19, úsek cyklotrasy č vedený po silnici I/23 v obci Vladislav, úsek cyklotrasy č. 321 u obce Kámen na Pacovsku vedený po silnici I/19, část cyklotrasy č vedená po komunikaci I/23 v Telči nebo vedení cyklotrasy č centrem města Žďár nad Sázavou apod.). Významné nebezpečí pro cyklistickou dopravu na Vysočině představují rovněž křížení stávajících cyklotras s železniční dopravou. Jako příklad je možno uvést křížení Santiniho cyklotrasy č s železnicí spojující Nové Město na Moravě a Bystřici nad Pernštejnem u obce Rozsochy. Vedení cyklotras je většinově dobře postavené, existuje jen několik málo návrhů na změny ohledně značení a vedení cyklotras (např. cyklotrasa č. 162, která je v současné době plně nahrazena cyklotrasou č. 26 a je tedy usilováno o zrušení trasy č. 162, případně přeložení čísla na jinou, vhodnější a bezpečnější trasu, nebo svedení cyklotrasy č. 5061, která vede přes centrum města Žďár nad Sázavou z frekventované I/37 - zřízení cyklopruhů nebo samostatné pásy pro cyklisty na obou stranách silnic, nebo potřeba vyznačení cyklotrasy č. 161, která je evidována, ale v terénu není plně vyznačena apod.). Další návrhy změn viz přílohy a kapitola 4.7. Přestože území Kraje Vysočina je protkáno hustou sítí značených cyklotras doplněnou o celou řadu atraktivních tematických okruhů nebo tras, existují místa, kde je do budoucna vhodné zvážit doplnění cyklotrasami. Jedná se zejména o okrajové lokality regionu, které zajistí lepší propojení cyklistické dopravy na sousední regiony. Příkladem může být návrh na vyznačení cyklotrasy mezi městy Kamenice nad Lipou a Nová Včelnice (odvedení cyklistické dopravy ze silnice I/34) nebo mezi městy Jemnice a Dačice, které odvede cyklisty z frekventovanější silnice II/408 mezi těmito sídly a zlepší rovněž cyklopropojení s Jihočeským krajem. Další návrhy viz přílohy Terénní cyklistika Vhodný terén Českomoravské vysočiny vytváří také kvalitní podmínky pro rozvoj tzv. MTB tras, tedy náročné specifické trasy v terénu pro horská kola. Přestože Vysočina nenabízí takové hory jako Šumava nebo Krkonoše, nabízí v mnohých lokalitách zajímavé a atraktivní možnosti pro tuto formu cyklistiky s návazností i na sousední regiony např. Česká Kanada v Jihočeském kraji. Za účelem rozvoje této formy cyklistiky jsou realizována v regionu opatření např. na Novoměstsku, kde jsou podmínky pro terénní cyklistiku velmi dobré. Rozvoj tras pro horská kola (singltrail, nebo singltrek registrovaná značka) je zvažován rovněž na Humpolecku (lokalita pod Orlíkem) a na Jihlavsku. Jedním ze specifik na území Kraje Vysočina je také přítomnost víceúčelového sportovního areálu v Novém Městě na Moravě Vysočina aréna. Zdejší tratě jsou určeny jak pro zimní využití (včetně mezinárodních akcí), tak pro jízdu na kolečkových nebo in-line bruslích či kolečkových lyžích. V areálu jsou rovněž asfaltové cesty a in-line ovál (cca 450 m plus trestné kolečko o délce cca 150 m), které jsou volně přístupné. Milovníci cross country se mohou projet lesem Ochoza (okruh je dlouhý 4,7 km s převýšením 260 m a několika překážkami). V zimě je areál technicky zasněžován a závodní trasy v délce 1,5-5 km se pravidelně upravují pro klasický i volný styl. Po závodech, které zde jsou každoročně organizovány v rámci světového poháru horských kol, zůstávají vyznačené trasy pro MTB, které je možné následně projíždět i zájemci ze strany veřejnosti. Navazujícím záměrem na Novoměstsku je vybudování areálu s vyznačenými tratěmi pro horská kola (cca 16 km), který naváže na stávající areál Vysočina arény Vazby na okolní regiony Kraj Vysočina sousedí s územím čtyř dalších krajů (Jihočeský, Jihomoravský, Pardubický a Středočeský kraj). Následující přehled stručně popisuje důležité souvislosti týkající se vazeb cyklistické dopravy mezi dotčenými regiony. Je důležité zmínit, že systémová koordinace v oblasti rozvoje cyklistické dopravy s uvedenými regiony na celokrajské úrovni dosud nepobíhá. Není realizována ani systémové komunikace a výměna informací v předmětné oblasti. To pak mimo jiné vede k problémům z hlediska chybějící koordinace při realizaci nového či údržby stávajícího cykloznačení či k přetrvávající vzájemné neinformovanosti regionů z hlediska záměrů týkajících se rozvoje cyklistiky (případné vyznačení nových cyklotras, koordinace rozvoje a údržby dálkových cyklotras vedoucích územím více krajů atd.). Proto by jedním z cílů tohoto materiálu mělo být i nastavení řešení pro posílení spolupráce se sousedními regiony (zde se přímo nabízí využití role krajského cyklokoordinátora). Strana 41\n42 Jihočeský kraj Turistická provázanost mezi Krajem Vysočina a Jihočeským krajem, a to včetně propojení značenými cyklotrasami a vybranými turistickými službami, je poměrně rozsáhlá a z hlediska významnosti velmi důležitá. Propojení obou krajů zajišťují mimo jiné i dvě dálkové cyklotrasy. Významné cykloturistické vazby jsou např. směrem na oblast České Kanady. Značené cyklotrasy, které propojují území krajů Vysočina a Jihočeský jsou č. 16, 26 (J-T-R), 5124, 5261, 1113 (na území Kraje Vysočina nevyznačená), 1239, 1240, 1215, 1181, 1182, 1183, Do území Kraje Vysočina z jihu Čech zasahují krátkým úsekem ještě cyklotrasy č. 1001, Na jih od území Kraje Vysočina pak vede páteřní dálková trasa Příhraniční (EV č. 13), která propojuje Jihočeský a Jihomoravský kraj s částečným vedením Rakouskem. Existují záměry na realizaci dalších cykloturistických propojení mezi oběma regiony (např. spojení ve směru Jemnice Dačice, které existuje dosud pouze pro pěší turisty, nebo propojení měst Kamenice nad Lipou a Nová Včelnice prostřednictvím nové cyklotras\_ jako alternativy ke stávajícímu vedení silnice č. I/34). Cyklotrasa není vyznačena ani v oblasti mezi Pacovem a Mladou Vožicí. Mezi oběma regiony dosud neprobíhá řízená koordinace a průběžná komunikace v oblasti rozvoje podmínek pro cykloturistiku (dokladem je např. nedostatečná informovanost mezi regiony při značení cyklotrasy č spojující oba kraje nebo nedostatek informovanosti při značení cyklotrasy č. 26 Jihlava Třebíč Raabs s přesahem, byť co do délky pouze kratším, do území Jihočeského kraje). Ke zlepšení komunikace na straně Kraje Vysočina by jistě přispělo zřízení pozice krajského cyklokoordinátora a stálé pracovní skupiny. Na úrovni těchto platforem by pak mohla probíhat koordinace rozvoje na efektivnější úrovni. Spolupráci směrem do jižních Čech lze rozvíjet rovněž v oblasti rozvoje elektromobility (v těsné blízkosti Vysočiny, na cyklotrase č. 26, byla zprovozněna bezplatná dobíjecí stanice v obci Dešná). Středočeský kraj Územím propojujícím Středočeský kraj a území Kraje Vysočina neprochází větší množství cyklotras, které by oba regiony cyklisticky propojovaly. Přesto je spojení s tímto regionem důležité, zejména v kontextu poměrně hojně využívané dálkové cyklotrasy č. 19 (Posázavská) a jejího okolí. Značené cyklotrasy, které propojují území kraje Vysočina a Středočeského kraje jsou cyklotrasy č. 19, 161 a 321. Do území Kraje Vysočina ze středních Čech zasahují krátkými úseky ještě cyklotrasy č a Asi hlavním cykloturistickým tématem propojujícím oba regiony je vedení cyklotrasy č. 19 údolím Sázavy. Zejména se jedná o úsek mezi městy Zruč nad Sázavou, Ledeč nad Sázavou a Světlá nad Sázavou, kde existuje řada záměrů na budování cyklistické infastruktury (budování cyklostezek, změny vedení cyklotrasy č. 19 toto se na území Kraje Vysočina týká úseku Vlastějovice Chřenovice, Podhradí). Ne úplně ideální je propojení cyklotrasami z Vysočiny směrem na Vlašim. Propojení cyklotrasami dosud není realizováno také západním a severozápadním směrem od Habrů přes geografický střed ČR směrem do Středočeského kraje. Ani spolupráce a vzájemná koordinace rozvojových záměrů se Středočeským krajem není dosud realizována systémově. Středočeský kraj má zpracován Generel cyklistických tras a cyklostezek na území Středočeského kraje. V letech probíhá jeho aktualizace. Pardubický kraj Z Vysočiny směrem do území Pardubického kraje je vyznačeno poměrně značné množství cyklotras. Je zde také množství cyklotras, které zasahují do území obou regionů pouze okrajově. Směrem od města Polička směřuje na Vysočinu také řada cyklotras, na kterých je realizováno pásové značení. Atraktivní oblastí propojující oba kraje je zejména území Žďárských vrchů. Důležitým tématem pro budoucí spolupráci s Pardubickým krajem je problematika vedení koridoru cyklotrasy č. 1 (EV č. 4) a jeho případných úprav. Jedná se o téma, které je nutné koordinovat dále i se zástupce Jihomoravského kraje. Strana 42\n43 Hlavní cyklotrasy, které zajišťují prostupnost obou regionů z hlediska cyklistické dopravy, jsou trasy č. 1, 16, 104, 4022, 4025, 4122, 4188, 4153, Do území Kraje Vysočina z Pardubického kraje zasahují krátkými úseky ještě cyklotrasy č. 4120, 4180, 4184, 4187 a Další trasy jsou značené pásovým značením (cyklotrasy č a 4106). V Pardubickém kraji bude v roce 2014 připravována nová koncepce rozvoje cyklistické infrastruktury (generel), která naváže na v roce 2004 zpracovaný Generel cyklodopravy Pardubického kraje. Jihomoravský kraj Oba kraje jsou propojeny, poměrně hustou sítí cyklotras, zejména pak v jižní části společné hranice. Propojení je zajištěno následujícími cyklotrasami: 1 (EV č. 4), 401, 403 a její odbočky, 481, 4025, 5130, 5233, Další cyklotrasy, které vedou v hraničních lokalitách obou krajů, jsou cyklotrasy č. 5007, 5011, 5086, 5087, 5170, Mezi hlavní turistické koridory, které propojují oba kraje lze považovat území Svratecké pahorkatiny (směrem na Tišnov nebo Boskovice), Přírodní park Údolí Bílého potoka směrem k Brněnské přehradě, NPR Mohelenská hadcová step a Přírodní park Střední Pojihlaví (směrem na Ivančice a Moravský Krumlov) nebo oblast mezi Moravskými Budějovicemi a Jaroměřicemi nad Rokytnou směrem na Jevišovice (Přírodní parky Jevišovka a Rokytná). V těchto lokalitách je husté cykloturistické značení, včetně tematicky značených tras (např. trasa Krumlovsko Jevišovsko nebo systém tematických tras v širším okolí JE Dukovany). Mezi priority spolupráce mezi oběma regiony by měla do budoucna patřit již výše uvedené řešení koridoru vedení cyklotrasy č. 1 (EV č. 4) a následná údržba této páteřní trasy. Vzhledem k úzké provázanosti cyklotras na hranicích obou krajů je do budoucna vhodné zvažovat také společnou správu a údržbu cyklotras č. 4025, 5130, 5241, 5171,401, 403 včetně jejich značení. Prostor pro spolupráci se nabízí rovněž v oblasti tematických cyklotras a okruhů (Mlynářská stezka, Pivovarská, Energetická). V rámci spolupráce Jihomoravského kraje a Kraje Vysočina by rovněž byla přínosem cyklostezka údolím Bílého potoka mezi Velkou Bíteší a Šmelcovnou (viz přehled záměrů). Tato trasa by cyklistům z Brna umožnila podél přehrady, turisticky atraktivním údolím, dojet do Velké Bíteše (popř. do dalších míst Vysočiny), zde nastoupit na nově budovaném terminálu P+R na autobus IDS Jihomoravského kraje a vrátit se zpět. Uvedené spojení by samozřejmě bylo možné i v opačném směru (z Vysočiny k Brněnské přehradě na kole a vrátit se autobusem - cyklobusem zpět). S Jihomoravským krajem je východní část Kraje Vysočina propojena také prostřednictvím Integrovaného dopravního systému Jihomoravského kraje. Vybrané linky tohoto systému vedou např. do Hrotovic, Náměště nad Oslavou, Velké Bíteše či do Moravských Budějovic. Rakousko Rakousko nemá s územím Kraje Vysočina sice přímé hranice, přesto existují a jsou postupně dále rozvíjeny vazby cyklistické dopravy i s touto zemí, především pak se spolkovou zemí Dolní Rakousko (Waldviertel a Weinviertel). Nejedná se přitom pouze o vazby v podobě vedení páteřní cyklotrasy Jihlava Třebíč Raabs. Turistické nebo cykloturistické vazby jsou daleko širší, což potvrzuje i řada společných česko-rakouských projektů realizovaných v programech přeshraniční spolupráce v minulých letech. Na rakouské straně existuje odlišný systém cyklotras než na české. Je to dáno také odlišnostmi v legislativě týkající se pozemních komunikací nebo oblasti turistiky. Velká část cyklotras je vedena tematicky a je vybavena logy (v blízkosti hranic se jedná např. o cyklotrasy Radweg Grasel, Klosterradweg, Waldviertelradweg, cyklotrasa Požární zbrojnice ad.). Existuje i provázanost na systém tras Greenways (např. Greenway Sakrální architektura, Greenway Praha Vídeň, Greenway Řemesel a vyznání). Hustá síť cyklotras je zejména jižně od oblasti České Kanady (oblast Novobystřicka směrem na Haugschlag, Litschau, Reingers, Kautzen, oblast Slavonicka směrem na Waldkirchen an der Thaya, Dobersberg). Z území Vysočiny jsou zřejmé vazby cyklotras zejména směrem na Raabs an der Thaya a Drosendorf-Zissersdorf. Oblíbené jsou rovněž stezky a cyklotrasy v oblasti Weinviertelu, který sousedí s územím Jihomoravského kraje. Významnou provázanost mezi ČR a Rakouskem v evropském kontextu představuje vedení cyklotrasy EV č. 13 (Stezka železné opony), která se vede hraničním prostorem střídavě na české a na rakouské straně. Z pohledu Jihomoravského kraje pak je stejně významná i cyklotrasa EV č. 9 (Jantarová Strana 43\n44 stezka), která vede hraničním územím na Mikulovsku a Břeclavsku. Na rakouské straně v posledních letech zažívá poměrně velký rozvoj elektromobilita, což je jedno z dalších témat, které se nabízí pro rozvoj přeshraniční spolupráce s Rakouskem a využití osvědčených příklad a zkušeností. 4.3 Bezpečnost cyklistické dopravy Nutnost a podpora budování bezpečných cyklistických stezek a tras na území regionu plyne dále z Koncepce bezpečnosti silničního provozu v Kraji Vysočina ( Účinnou ochranou zranitelných účastníků provozu na pozemních komunikacích před srážkou s vozidly je především oddělování průchozího a průjezdního prostoru výstavbou chodníků a stezek pro chodce a cyklisty, případně vytváření vyhrazených jízdních pruhů pro cyklisty v hlavním dopravním prostoru - na vozovce ). Jedná se o dokument vymezující základní problémové oblasti, které by mohl Kraj Vysočina ovlivnit, vytyčující možná východiska a stanovující krátkodobé a dlouhodobé cíle, vedoucí ke zlepšení bezpečnosti v provozu na pozemních komunikacích Kraje Vysočina. Obsahem dokumentu jsou statistické údaje o dopravní nehodovosti v Kraji Vysočina, problémové oblasti a možná východiska, plnění opatření v rámci Národní strategie BESIP a nehodové úseky v Kraji Vysočina. Nicméně daný dokument neobsahuje jasně definované úseky a lokality, které by se měly z hlediska cyklodopravy a bezpečnosti realizovat. Koncepce bezpečnosti silničního provozu v Kraji Vysočina dále konstatuje jako významnou problémovou oblast nedostatek finančních zdrojů na výstavbu samostatných cyklostezek a chodníků v obcích. Jako řešení je navrhováno opatření směřující k motivaci obcí formou iniciační grantové podpory Kraje Vysočina k výstavbě uvedených staveb a stavebních úprav přechodů pro chodce a v podpoře výstavby pěších stezek a cyklostezek. Národní cyklostrategie uvádí, že počet smrtelných úrazů cyklistů na počet kilometrů ujetých na kole je v celé ČR stále vysoko nad průměrem uváděným v cyklisticky vyspělých zemích (Nizozemsko, Dánsko či Německo). Je proto nutné nejen vést kampaně zaměřené na cyklisty, ale současně je nutná tvrdá represe vůči neukázněným řidičům, kteří jsou příčinou většiny smrtelných úrazů cyklistů a chodců z důvodu nepřiměřené rychlosti či požití alkoholu. Na celkovém počtu usmrcených osob v období činil podíl cyklistů 9 %, což znamená, že přibližně každá 11. usmrcená osoba byla cyklista. Nejtragičtější z pohledu cyklistů byl rok 1995, kdy bylo usmrceno 146 osob, naopak nejméně cyklistů bylo usmrceno v roce 2011 (50), v roce 2012 bylo usmrceno o 14 cyklistů více než v předchozím roce. V roce 1995 tak byl podíl cyklistů nejvyšší (11 %), naopak v roce 2011 nejnižší (7 %). Na území Kraje Vysočina tvoří dopravní nehody zaviněné skupinou řidičů nemotorových vozidel, kam spadá i kategorie cyklistů, necelá 4 procenta všech nehod viz následující obrázek. Obrázek 6 Přehled dopravních nehod v Kraji Vysočina dle viníka (2012) Zdroj: Policie ČR Strana 44