Studijní materiály, maturitní otázky: 07/24/08\n- mocenská org., územně vymezena, obyvatelé, jazyk, kultura, dějiny; liberalismus / protekcionismus\nsnaha likvidovat negativní jevy, ochrana spotřebitele, regulace cen, obrana proti zahr. kapit. (cla, kvóty)\nzáporné externality - zam. dětí, drogy, prostituce, kriminalita, šedá ek.\npodpora positivního - tvorba nových prac. míst, rozvoj podnikání, vývoz;\nvlastní aktivity - nezisk. org., st. podniky, st. zakázky\ncíle: efektivnost, spravedlnost, stabilita; zničení monopolu, zákl. existenční minimum, získat příjmy do rozpočtu;\nboj proti deformaci a selhání trhu (monopoly, záp. externality, veř. statky, asymetrie informací)\nzásahy: růst HDP, zaměstnanost, inflace, pl. bilance = mag. 4úh.\nefektivní alokace: rozdělení spotřeby – 1 si přilepší když 2. pohorší\nnedokonalá konkurence – rovnováha firem MR = MC; optimum spotřeby P = MU; P = MR\nexternality – kladné/záporné; vedlejší N nebo V, mimořádné, nehradíme my ale jiní, bez ekvivalentního efektu\nefektivnost: společenské mezní N (SMC); externí EMC; SMC = MC + EMC, společenský mezní užitek (SMU)\nveřejné statky – nezměnitelnost (stálé množství bez ohledu na počet spotřebitelů); nevylučitelnost – užívá i kdo neplatí,\nčisté/kolektivní; problém s oceněním\nnedokonalé informace – asymetrická informace, více na 1 straně\ndůsledky: morální hazard – činnost informovaných subjektů, které max. užitek vůči neinformovaným, nepříznivý výběr\n= komplex ekonomických činností na území státu, účastní se podnikající subjekty a občané; shrnutí jednotek podobných činností – hospodářská odvětví\npřirozený (klim. podm., zem.); umělý (administrativní, stát přiřkne); spojování subj.\n= kartel - dohoda o ceně a místě prodeje; syndikát - spol. postup v dod.-odběr. vztazích; trust - stejná navazující výroba, výr. postupy, komponenty pro druhé, písemně; koncern - spojení subjektů v jeden (fúze - rovnocenné / akvizice - silnější koupí)\n- cenové poškození spotřebitele, stát předchází\nprostředky: legislativa, cenové zásahy (regulace - stropy, kontingenty), tvorba podmínek pro nové subjekty, znárodnění\nv ČR: Antimonopol (Úřad pro ochranu hosp. soutěže), Obch. zák. (zák. o ochraně hosp. soutěže, zák. o ochraně spotřebitele)\nnekalá soutěž - klamavá reklama, korupce, produkce škodlivých výrobků;\ndominantní postavení - 30% trhu a více (slučování firem)\n3. Stát a jeho úloha v ekonomice, funkce státu a jejich realizace. Státní hospod. politika – typy, cíle, principy, nástroje, druhy\nSubjekty trhu účastníci - prodávající, kupující\nv mikro: stát, domácnosti, firmy, peněžní ústavy\nv makro: vládní sektor, podnikový, domácnosti, zahraničí (externí)\nkoloběh: firmy N výrobky a P výr. faktory, dom. naopak\nužitná hodnota; směnná hodnota = cena\nTypologie cen: podle ek. systému - pevné / smluvní - odráží N, soc. aspekt\npodle zp. stanovení: nákladové (kalk.) / konkurenční / zvláštní – regulované, minimální (výkup od zem.)\nmaximální, dumpingové (podbízivé) v ZO, omezení - kvóty a embargo\nintervenované - plán. ztráta hroz. státem\npovaha cen v ZO: vývozní / dovozní\nvztah k HV: vstupní / výstupní\nteritoriální: lokální (aktuální) / národní / světové\nmakroekonomické: běžné / stálé\nkalk. vzorce: typové / oborové\nzákladní cena výrobce + N a VOR (rozpětí - zisk) = prodejní cena + N a MOR (marže) = nákupní cena spotř.\nKonkurence hnací silou eko - boj, rivalita, soutěž o podmínky výroby, odbytu, ceny, pozice na trhu, sféry vlivu\npodle subjektů - napříč trhem (výrobci a prodejci proti kupujícím)\npodle povahy produktu a tržních vazeb - homogenní (totožné výrobky), heterogenní (rozdíly v parametrech, kvalitě),\nmetody boje - cenová (limita - výr. N, čas), necenová (reklama, inovace, přebujelá komerce)\npodmínky pro subjekty - dokonalá (stejné pro všechny, neexistuje), nedokonalá (volná soutěž, proměnlivé spektrum)\noligopol - méně subjektů (do 10), velcí pohltí malé, silní, nesnadný vstup na trh do oboru, kartely, ceny stoupají\nmonopol - není konkurence, tržní diktát, limit cen pouze koupěschopná poptávka\nmonopson - monopol kupujícího\ncenová - jak se změní P se změnou ceny; E = %změny P / % změny ceny; čím významnější statek pro spotřebitele,\ndůchodová - s růstem důch. obvykle P roste (klesá po nižší kvalitě), obvykle platí ale je to individuální (extrémy šetřivosti)\nkřížová - vztah mezi změnou ceny jiného produktu (substituty a komplementy) a změnou poptávky po našem produktu\nsituace: přebytek - cena klesá; rovnováha - optimální cena; nedostatek - cena roste\nTRŽNÍ MECHANISMUS - objevil význam trhu, popsal zákony fungování, svobodná úloha trhu (nezasahovat)\nmotivace jedince - vlastní úspěch = pohon společnosti (+ konkurence), úspěšnost ověřuje trh\nneviditelná ruka trhu - regulátor výroby; neodhalil tržní selhání (monopoly)\nnabídka - úhrn produktů, které jsou výrobci ochotni a schopni vyrobit a prodávající prodat při dané ceně\nvlivy: cena, výr. N, cena vstupů, výr. kapacita, cena spř. statků, organizace trhu, možnost přístupu, klima, technologie\nteorie N a P: zkoumá co je poptávka, klasifikaci, faktory vlivu a vztah s cenou\nP funkce - závislost na ceně, graf křivka\nzákon klesající poptávky - při rostoucí ceně klesá (a naopak) při jinak neměnných faktorech\nzákon rostoucí nabídky - roste s cenou; limita - hranice produkčních možností, výrobní kapacita\npři změně faktorů dochází k posunu poptávkové křivky:\nD´´ D D´\nVýrobci a prodejci se snaží víc vyrábět, vysoká cena přiláká do odvětví více subjektů a přelévají kapitál.\nS´´ S S´\notázky trhu: co směnit (vývoj spol.), jak, komu? typizace: hledisko věcné (historické, územní) lokální / národní / světový (kontinentální);\nochrana - cla, kvóty (protekcionismus), autarktní eko - uzavřená\nhl. kvantitativní - dílčí / agregátní\nkvalitativní - trh výr. faktorů / peněžní / trh výsledných produktů\nELEMENTY TRHU - NABÍDKA, POPTÁVKA, CENA, FUNKCE, KŘIVKY\npoptávka - úhrn produktů, které jsou kupující ochotni a schopni při daných cenách koupit (Demand)\nefektivní koupěschopná poptávka - ...schopni koupit\nstrana poptávky - subjekty které poptávají; agregátní / individuální / dílčí vlivy: cena, důchody, populace, ceny spřízněných statků (subs. a kompl.), čas, vkus, přír. a klimatické podmínky, zp. prodeje\n2. příkazová (centrální) - jen 20. st., ruská, asijská, vých. blok, plánování, cíl - plnění plánu, není soukr. vlastnictví\nvýrobních prostředků, nedostatečná produkce spotř. zboží, deformace trhu - žádná konkurence, nenákladové ceny, pevné, celoúzemní\n3. tržní (18.-20. st.) - liberální, bez zásahů státu, všechna vlastnictví, cíl dlouh. zisk, pohonem konkurence, ceny smluvní\n4. smíšená - různé převahy, od 1929 (krach NY burzy); New deal (Rooswelt)\n2. Základy tržní ekonomiky. Nabídka, poptávka, cena, konkurence – pojmy, vlastnosti, vztahy, role na trhu\npodmínky vzniku: ekonomická závislost subjektů na trhu (stupeň dělby práce) + existence zboží\n= místo směny a setkání N a P\n= mechanismus pomocí kterého prodávající a kupující vstupují do interakcí (cena, množství)\n= oblast ekonomiky, kde si subjekty vyměňují směnnou výsledky své činnosti\nzákon ceny a hodnoty (Smith) - cena kolísá okolo hodnoty podle N a P; proporčnosti - rozložení sil se prosadí vždy\nprosazování: 1. plánovité (centrální eko), disproporce (za cenu ztrát)\n2. tržní - nejdříve výroba, trh prověří schopnosti - regulátor\nzákon souladu výrobních sil a vztahů - síly a vztahy tvoří společensko-ekonomickou formaci\nzměna sil vede ke změně vztahů a následně ke změně formace; evolucí / revolucí\nzákon ekonomie času - čas omezen, produkce žádoucí za co nejkratší dobu, substituce – volný čas, všem plyne stejně\nekonomický zákon - vývojová tendence, prosazuje se nezávisle na lidské vůli a vědomí (ovlivníme pouze čas a způsob)\nhranice produkčních možností - úhrn produkce při 100% využití všech výr. faktorů; individuálně - výrobní kapacita\nzákon vzácnosti a volby - konflikt zdrojů a potřeb – omezené/neomezené; žebříček hodnot; všeho není dostatek, správné\nteorie hodnoty - ve výrobě, v průmyslu i zem., produktivní práce; vysvětlil užitnou a směnnou hodnotu\nparadox hodnoty - užitná směnná nesouvisí (nepochopil lidské soudy a vzácnost)\nZÁKLADNÍ EKONOMICKÉ OTÁZKY, EKONOMICKÉ SYSTÉMY\nCo vyrábět? - množství, prostředky; Jak? – způsoby; Komu? – rozdělování\npodle odpovědí - různé systémy = úhrn vztahů a vazeb mezi prvky; rozdíly - vlastnictví, trvání, produkce\n1. tradiční (zvyková) - nejstarší, nejdelší, v otrokářství do feudalismu, naturální hosp., vlastnictví společné kmenové,\npozději soukromé, většina jedinců na hranici životního minima\ncharakter výroby ve vývoji, období, systémy; užitná hodnota; směnná hodnota = cena\nKlasifikace cen pro stanovení produkt. charakteristik\npohled makro pro změření NH ukazatelů: běžné - nominální / stálé - reálné\nosobní spotřeba, společenská spotřeba (vzdělání, zdravotnictví, kultura ....), bydlení, volný čas, sociální jistoty\n(práce, důchody), životní prostředí\nFaktory: teritoriální, přírodní, ek. systém, čas, schopnosti, vzdělání, snaha, dědičnost, štěstí\nMěření: zprostředkovaně (přes mzdu), nebo doba nutné práce\nmzda = ocenění pracovní síly; peněžní / naturální (souhlas); časová (hodinová/fixní)/ úkolová (normová) / podílová; nominální / reálná (index cen. vývoje)\nvýplata - jednorázově / zálohově + doplatek\nPosuzování: reálná mzda - spotřební koš (co se dá koupit); čas - jak dlouho musí pracovat na útratu\n- hospodářský prostředek, OM, aktivum, zásoba\npodmínky: možná - oddělené vlastnictví\nnutná - stupeň dělby práce (co neumím kupuji)\ntrh - specializace\nempirická definice: návaznost na makroekonomické veličiny – vliv peněz\nagregáty – souhrn peněžních prostředků s určitým stupněm likvidity – regulace množství peněz v oběhu\nM1 = transakční peníze (hotovost + vklady v domácí měně a BÚ)\nM2 = M1 + úsporné vklady v domácí měně + termínované vklady + zahraniční měny\nměna – národní forma peněz; základní hotovostní druhy; nominální hodnota; zákonné platidlo na území státu; zákonem upravená emise (ochranné prvky); nabývání a používání v domácím i zahraničím platebním styku; způsob stanovení kursu\nStupeň uspokojování potřeb, souhrn podmínek; porovnávání jednotl. složek a obecné shrnutí, nebo celkové porovnání v cizině\nčím vyšší výkonnost NH (HDP - množství vytvořených statků a služeb za urč. období), tím vyšší ŽÚ občanů\nPřístupy: individuální / společenský (průměrný jedinec)\n- cizí činnosti, které uspokojují lidské potřeby, řazeny do terciálního sektoru - kvalita a množství vypovídá o\nkvalitě eko; vyspělá eko - podíl terciálního sektoru je > 50 %\nvěcné - obnovují nebo zlepšují hmotné statky\nosobní - působí přímo na naši osobu\ntržní - poskytované za úplatu; netržní - nepodléhají zdanění\nPRÁCE - cílevědomá lidská činnost směřující k uspokojení potřeb, vznikají statky a služby\nčinnosti v podniku - řídící: stanovení cílů podniku, rozhodování o činnostech podniku, plánování, organizování,\nčinnosti podle hledisek: biologické - fyzická / duševní\nsložitost - jednoduchá / složitá\npracovní postupy - mechanická / tvůrčí\nvýsledky - produktivní / neproduktivní\npracovní síla - souhrn fyzických a duševních schopností člověka konat urč. práci\nkvalifikace - souhrn předpokladů k vykonávání práce\nplat - pevně stanovená částka za měsíční výplatní období\nmzda - výše odměny závisí na odprac. čase nebo na výkonu; časová / úkolová\npobídkové mzdy - prémie, podíly na zisku …\nteoretická definice: jakékoli aktivum všeobecně přijímáno při placení věcí a dluhů\nfunkce (plní nejen hotovost ale i bezhotovostní (+ šeky a platební karty)):\nnumerická (všeobecný ekvivalent); intermediační (oběživo);rezervní\nvlastnosti = vzácnost, teritoriální omezenost, časová omezenost, anonymita\nMotivy držby: vlastnosti a funkce - penežní poptávka agregátní\ntransakční - koupě; opatrnostní - nejistý příjem, budoucnost - transakční popt.\nspekulační - vhodná forma majetku, předpoklad neztrátovosti hodnoty (volně směnitelná měna, portfolio) - majetková popt.\nZDROJE - prvky, jejichž mobilizace vede k tvorbě produktů; omezené - teorie vzácnosti a volby\nPOTŘEBY - požadavky, které si člověk uvědomuje a pociťuje nedostatek, pokud požadavek není splněn; podmíněny\ndělení podle hledisek: materiální - hmotné, nehmotné\npůvodu - biologické, sociální\nrozsahu - individuální, společenské\nnutnosti - zbytné, nezbytné\nčasu - minulé, současné, budoucí\nSTATKY - produkt lidské práce, který uspokojuje lidské potřeby; vlastnosti: vzácnost, užitečnost;\nhmotné / nehmotné; ekonomické / volné\nfaktory: módnost, čas, místo, produkční úroveň\nspotřební - ke konečné spotřebě – jednorázové; dlouhodobé - movité / nemovité\ndenní / občasné / luxusní\nkapitálové - k další výrobě - provozní (jednorázové); investiční (postupné) - movité / nemovité\nspolečenský - společnost se skládá z jedinců, každý je individuální, žádné výpočty, vysvětlení\nmatematický - pravdivé je jen to, co lze matematicky dokázat, používá ukazatele, modely\npositivní - zobrazení reality, popisný, chybí hodnocení, příčiny, řešení, vysvětlení\nnormativní - hledá příčiny, kritika, řešení, modely ideálu, metoda hodnotících soudů, metoda modelová + diskripce\nmikroekonomický - chování dílčích subjektů, trh výrobních faktorů\nmakroekonomický - vývoj společnosti jako celku, agregované (nahromaděné) jevy\nvztah: makro jevy vycházejí agregací mikro = mikroek. fundace makroek.\nzákladní - politická ekonomie (vztahy v reprodukčním procesu)\nstatistika (sleduje hromadné stejnorodé jevy soc. a ek., 3 části - základní, hospodářská, sociální)\nz politické aritmetiky (19. st. - A. J. Quételet)\nplánování (určuje jevy dopředu, sankce; krátkodobé, střednědobé (rok - 5 let), dlouhodobé)\núčetnictví (soustavně sleduje hosp. jevy pomocí ukazatelů, cíl - stanovení HV, podklad pro daně)\nfinance (zdroje - potřeby, podnikání, veřejné a místní, mezinárodní)\nspeciální - bankovnictví, pojišťovnictví, marketing, management\nMAKROEKONOMICKÁ KLASIFIKACE (národohospodářská):\nresortní, oborová, úseková, odvětvová (průmysl, zemědělství, doprava, obchod, cest. ruch)\nčinnosti - vstupní (investiční, zásobovací, personální), transformační (výrobní), výstupní\nfunkce - inf. systém podniku (statistika, kalkulace, rozpočetnictví, účetnictví, operační evidence, marketing, management)\nPeníze, které podnik nemá hotovostně uložené v pokladně, ukládá na bankovní účet u banky. Z tohoto účtu může vybírat hotovost nebo na něj hotovost ukládat, ale nejvíce operací se provádí bezhotovostně.\nBanka na základě příkazu k úhradě platí z našeho účtu závazky vůči našim dodavatelů nebo nám na účtu peníze přibudou od našich odběratelů za pohledávky. S penězi fyzicky nemani-pulujeme, jejich pohyb se nám projeví pouze jejich přírůstkem nebo úbytkem na účtu. Banka vystavuje pravidelně ke všem účtům výpisy z účtu.\nmonetaristická definice - ekonomie je o penězích (M. Friedman)\nmarxisticko-leninská - ekonomie souvisí s politikou (moc)\npodnikatelská - studium vzácnosti a volby (Baťa st.), konflikt mezi zdrojů a potřeb z hlediska omezenosti; žebříček hodnot\nencyklopedická - nauka o hospodářství, hospodaření\n- věda o činnostech, které se vztahují k výrobě a směně statků\n- sleduje změny ve společnosti (trendy), cen, výroby, zaměstnanosti\n- věda o penězích, bankovnictví, kapitálu, bohatství\n- studuje obchod mezi národy\nekonomie - teoretická věda; ekonomika - praktický projev\nV podniku se můžeme setkat s penězi M1 a M2. Jako agregát M1 budou převažovat. Hotovost má podnik uloženou v pokladně. Má ji na starost pracovník, kterému se říká pokladník. A ten má s podnikem uzavřenou smlouvu, které se říká hmotná zodpovědnost. Peněz každý den může být v pokladně na konci pokladních hodin pouze určité množství tzv. pokladní limit. Tento limit stanoví vedoucí organizace. Peníze, které jsou v pokladně nad tento limit, musí pokladník odvézt do banky. Na konci každého dne spočítá pokladník, kolik v pokladně má v hotovosti. Tento stav porovná se zůstatkem podle dokladů, tomu říkáme, že provede tzv. pokladní skonto.\nPokladní eviduje veškeré pokladní operace v pokladní knize na základě příjmových a výdajových pokladních dokladů.\nTyto doklady vystavuje, pokladník na základě nějakých jiných (prvotních) dokladů. Např. paragon, vnitropodnikový doklad nebo cestovní příkaz\n1) jsou dokonale likvidní\n2) nulová elasticita a substituce (v současnosti je nelze ničím nahradit)\n3) za peníze si můžeme koupit cokoliv a kdykoliv\n4) nulová elasticita výroby - peníze nesmí vyrábět nikdo jiný než stát\n1) všeobecný ekvivalent - spočívá v ochotě lidí přijímat peníze\n2) zúčtovací jednotka - schopnost peněz vyjádří hodnotu všech ostatních statků a peněz\n3) uchovatel hodnot - peníze mají schopnost uchovávat svoji hodnotu v čase např. za stejnou nebo obdobnou cenu si můžeme koupit stejnou věc dnes za měsíc nebo za rok\n1) období naturální směny - výměna probíhala tak, že každý si musel sám vyhledat někoho, kdo by byl ochoten s ním směnit svůj výrobek\n2) před-mincovní období - některé druhy zboží se vyčlenily na konci a používaly se na určitém území za platidlo např. pivo s věkem ztrácel na hodnotě, hovězí dobytek byl obtížně dělitelný, olivový olej nesnadně se s ním manipulovalo, plátno, kovy, drahé kamení nebo ulity různých měkkýšů\n3) období mincovní - za nejvýhodnější platidlo se začali používat kovová kolečka, na která nechávali vládci vyrážet své podobizny. Postupem času na mincích přibyla nominální hodnota.\n4) současnost - jako platidlo používáme oběživo - mince, bankovky\nBankovní peníze to jsou peníze uložené v bance, s kterými jejich majitelé mohou manipulovat také bezhotovostně.\nV minulosti byly všechny měny kryté platem (zlatý standard). To znamená, že množství peněz v oběhu a jejich hodnota byly vázány na množství zlata. Poslední zlatý standart zanikl v roce 1971 v USA. Od doby zrušení zlatých standardů je množství peněz v oběhu přísně regulováno a hodnota měny je závislá na poptávce a nabídce po dané měně a vyšších úrokových sazeb. Proces regulace množství peněz v oběhu přísluší pouze státu (centrální banka). Tomuto procesu, říkáme monetární politika státu.\nPolitika levných peněz\nNěkdy říkáme expanzivní =zvětšuje objem výroby. Úrokové sazby jsou nízké. Lidé si půjčují více peněz, kupují více výrobků, více služeb a tím dochází k oživení a rozpínání ekonomiky. Vznikají nové výrobní subjekty. Tato politika působí inflačně. Inflace = znehodnocování peněz\nPeníze jsou dokonale likvidní (za cokoliv ihned vyměnit), nelze je nahradit jiným statkem. Nemůžeme si je legálně vyrobit sami a proto jsou vzácné. Peníze jsou součástí kulturního bohatství státu.\nHistorie vzniku peněz:\nPeníze vznikaly z potřeby mít něco, v čem bychom mohli vyjádřit hodnotu ostatních předmětů a tyto předměty koupit.\n1) naturální směna - předměty se vyměňovaly za jiné předměty (plátno za vejce)\n2) Později se hledal nějaký všeobecný ekvivalent, tedy předmět směnitelný za všechny ostatní. Velmi často se používaly vzácné mořské mušle které měli určité výhody (malé, přenosné, skladné vzácné)\n3) Použití drahých kovů jako platidla v různých formách (šperky, valouny, pruty). Později se používala malá kolečka s obrazem vládce, který je dal razit. A tak vznikalo první oběživo.\n4) V 19. století se objevují mince, které nejsou z drahých kovů, ale jsou tzv. kryté zlatem. To znamená, že množství peněz v oběhu je vázáno na množství mincovního zlata, které má stát k dispozici. Později se objevily papírové peníze. Nejpohodlnější a nejpraktičtější prostředek směny.\n5) Vznik bankovních peněz, které jsou představovány šeky a různými kartami. Množství peněz v oběhu je regulováno státem (centrální bankou). Tomuto procesu říkáme monetární politika.\n- v dlouhém období jsou všechny náklady proměnné, souvisí s výrobou každého kusu (vyroba jednotky, př. náklady na použitý materiál, na energii, na mzdy dělníků)\nPrůměrné náklady – můžeme je snadno porovnat s cenou výrobků a okamžitě zjistit zisk z 1. výrobku\nMezní náklady = přírůstek nákladů na poslední vyrobenou jednotku produkce\nNejnižších nákladů lze dosáhnout:\n- použitím nejmodernějších strojů a zařízení\n- použití nejlepších výrobních faktorů\n- použití nejdokonalejší organizace práce\nPři velkosériové výrobě, velkoobchodní činnosti a bankovnictví mají velkou roli výnosy z rozsahu, které vedou k výrazným úsporám nákladu. Úspory z rozsahu umožňují firmě soustředit finanční kapitál potřebný na zavádění supermoderních technologií, robotizovaných a automatizovaných linek apod.\npřímý materiál + přímé mzdy + ostatní přímé náklady + výrobní režie + správní režie + odbytové náklady + zisk + obchodní a odbytové přirážky a srážky = PC\nPodstatou peněz je jakýkoliv předmět, který může sloužit k výměně za jiné předměty, tzn. že peníze jsou všeobecný ekvivalent. Historickým vývojem se peníze vyvinuly do formy papírových bankovek a kovových mincí.\nZákladní charakteristika peněz:\n- jsou přenosné, trvanlivé, se stabilní hodnotou\n- měly by obsahovat ochranné prvky (vodotisk)\n- většina peněz se nachází v hotovostní formě\n- právo vydávat peníze náleží emisní bance ČNB\n- prostředek směny - tuto funkci plní peníze ve formě bankovek a mincí\n- zúčtovací jednotky - je to míra hodnoty, tedy schopnost vyjádřit v penězích všechny ostatní statky\n- uchovatele hodnot - uložené peníze nám umožňují uskutečnit nákupy později, pokud není příliš vysoká inflace. Peníze lze přeměnit na předměty s trvanlivými hodnotami (zlato, nemovitosti, umělecká díla)\n- jsou peněžním vyjádřením vstupů do výroby (vracejí se do podniků zpět formou výnosů) a spotřeby výrobních činitelů\na) základní členění - provozní - spotřeba energie, materiálu, mzdové náklady, daně a poplatky\n- neprovozní - finanční - úroky\n- mimořádné - manka a škody\nb) kalkulační členění - přímé - jsou takové, které můžeme přímo stanovit (př. normy spotřeby)\n- nepřímé - nedá se stanovit jednice, zjistím výpočtem\n- předběžné - pro představu kolik budeme moci výrobků vyrobit\nc) závislost na objemu výroby:\nFixní (stálé) - v určitém období se část nákladů nemění, všechny jsou stejné, pevné\n- souvisí s výrobní kapacitou a může je v krátkém období změnit (př. náklady na pořízení strojů a zařízení, na technologii, na údržbu)\na) materiálové - spotřeba materiálu, paliv, energie\nb) mzdové - vyplacené mzdy\nc) nemateriálové - cestovné, nájemné\nd) finanční - pokuty, daně, poplatky, pojistné, úroky z úvěrů\n- dle účelu (členění kalkulační)\na) náklady přímé neboli jednicové - týkají se přímo jednoho výrobku čili např. na jeden výrobek, tunu oceli či páru bot přímým výpočtem (spotřeba materiálu nebo mzdy dělníků)\nb) náklady nepřímé neboli režijní - musíme je vypočítat jinými metodami (náklady na výzkum nebo rozvoj, ředitele apod.)\n- toto členěni se používá v podnikovém účetnictví, kde podnik sleduje svoje náklady takto:\na) náklady provozní - všechny běžné náklady (spot. materiálu, energie, služby, daně, poplatky, pokuty a penále)\nb) náklady finanční - všechny, které nějak souvisí s finanč. operacemi (úroky, operace s cennými papíry, změny kurzů)\nc) náklady mimořádné - manka, škody, změny ocenění majetku)\na) výrobní - pořizovací\nb) správní - souvisí s řízením podniku\nc) odbytové - prodejní\nPodle místa vzniku rozdělujeme náklad na:\na) externí - jsou to veškeré náklady vznikající mimo podnik\nb) interní - v rámci podniku dochází k předávání rozpraco-vaných výrobků mezi jednotlivými útvary, dále v podniku zpravidla existují určitá střediska vnitřních služeb apod.\na) náklady explicitní - lze je přesně vyjádřit a spočítat, jsou vedeny v podnikovém účetnictví\nb) náklady implicitní - jsou pouze jiným označením pro náklady obětované příležitosti\n- vyřazení dlouhodobého majetku\n- fyzická likvidace - nepotřebnost, poškození, opotřebení\n- darovací likvidace\n- pořízení dlouhodobého majetku\n- vyřazení z důvodů – škody, prodeje\n- dle vztahu k objemu výroby dělíme náklady na:\nb) proměnlivé neboli variabilní - s objemem výroby se mění, stoupají nebo klesají (spotřeba materiálu, úkolové mzdy), jestliže se tyto náklady mění stejnoměrně (proporcionálně), stejným tempem jako růst či pokles výroby, jsou to:\n- proporcionální náklady (úkolové mzdy, spotřeba mat.)\n- degresivní náklady, které stoupají pomaleji (spotřeba energie, doprava)\n- progresivní náklady, které stoupají rychleji než objem výroby (práce přes čas)\nEkonomická koordinace = proces neustálého přizpůsobování se změnám čistých výhod\nČistá výhoda = rozdíl mezi celkovým užitkem a náklady opětované příležitosti\nKoordinace = určitá spolupráce organizování\nrozdělení: - stálý majetek\n1. stálý majetek (investiční – dlouhodobý majetek)\n- je takový který nemění dlouho svou podobu (pozemky, auta)\n- má životnost déle jak 1 rok\nHIM - hmotný investiční majetek\n- pořizovací cena větší než 40.000,-\n- doba užívání větší než 1 rok\n- (budovy, stroje, dopravní prostředky)\nNMI - nehmotný investiční majetek\n- pořizovací cena větší než 60.000,-\n(software, patenty, vynálezy, technická dok.)\nFI - finanční investice\n- cenné papíry, které má účetní jednotka v držení déle než 1.rok\n- je takový, který mění svoji podobu a rychle ji mění (např. peníze, materiál, polotovary)\n- prochází 3 fázemi: 1) zásobování\nZákladní jmění - částka získaná prodejem akcií vlastníků společnosti, zisk\nZdroje - odkud pocházejí finance, za které jsme majetek pořídili\n- vlastní - základní jmění\n- cizí - úvěry, závazky - k bankám, dodavatelům\n- krátkodobé – splatné do jednoho roku\n- dlouhodobé – splatné za dobu delší než 1rok\nnakoupený majetek oceňujeme pořizovací cenou =\nMajetek - vyrobený vlastními prostředky\n- získaný darem\n- dále se dá říci, že ekonomický systém můžeme rozdělit do 5 různých ekonomických systémů, každý z ekonomických systémů má jinou ekonomickou koordinaci, ekonomické systémy:\n1. prvobytně pospolný - vyznačoval se kolektivním vlastnictvím, převládala nízká úroveň výrobních prostředků, výsledky byl rozdělovány rovnoměrně, ale již zde vznikala skupina lidí, kteří nemuseli pracovat\n2. otrokářský - vznikla soukromá vlastnictví výrobních prostředků a pracovních sil, vyrábělo se velké množství výrobků, vznikla výměna zboží\n3. feudální - soukromé vlastnictví půdy a soukromích prostředků, feudál si přivlastňuje většinu výsledků výroby\n4. kapitalistický - velké množství individuálních hospodář-ských aktivit, které jsou ovlivňovány soukromým vlastnic-tvím, konkurencí a cenou\n5. socialistický - charakteristické je řízení jednotným plánem a uplatnění kolektivismu (společenské vlastnictví, centrální plánování = mělo nahradit funkci trhu a centrální rozhodování o zdrojích)\n- je soustředěna do 3. otázek\n1. Co budeme vyrábět a jaké množství? (spotřebu či výrobu)\n2. Jak? Jakými technologickými postupy? (elektřina z atomů, ropy, uhlí, slunce, vyrábět v soukromých nebo státních pod.)\n3. Pro koho vyrábět? (hledání způsobu jak výrobky rozdělit všem rovným dílem?,má líný člověk žít v nedostatku?)\nDle způsobu řešení těchto otázek historie rozeznává systémy:\n1. zvykový - je založen na trh dicích dané země, které se časem vyvinuly\n2. příkazový - stát zcela bez výjimky rozhoduje o tom, co se bude vyrábět čistému působení tržních sil, zde chybí konkurence, vše je centralistické = centrum si shánělo informace a na jejich základě vypracovalo plán, který byl rozpracován na nižší jednotky\n3. tržní systém - o třech základních otázkách rozhoduje trh, vše je tedy vystaveno jen čistému působení tržních sil (šlo např. o ranný kapitalismus v Anglii v 19. st.)\n4. smíšený - ne všechno v ekonomice se dá vyřešit jen působením trhu, proto musí v určitém odvětví zasahovat do ekonomiky stát a stabilizovat jí. Typickými odvětvími jsou např. školství, zdravotnictví, doprava\n15. kultura - zajišťuje kulturní vyžití občanů státu s využitím nabídky státních i soukromých kulturních institucí, financování kulturních podniků postupně přestává být závislé na dotacích a jejich působnost je podmíněna úrovní managementu kvalitou poskytovaných služeb, dobrým zvukem, kulturní vyspělostí případných sponzorů těchto podniků\n16. soudnictví - soustava soudců zajišťuje možnost projednání všech známých porušení zákonů a potrestání viníků, řešení majetkových a jiných občanských sporů\n17. obrana a vnitro - obranu proti vnějšímu nebezpečí poskytuje armáda, vnitřní bezpečnost státu a občanů je zajišťována složkami vnitra, mezi něž patří bezpečnostní informační služba (BIS) a Policie ČR, v některých městech a obcích byla k zajištění bezpečnosti majetku nedotknutelnosti ustanovena městská policie, která je podřízena zastupitelstvu obce\n3. lesní a vodní hospodářství – cílem je nahradit škody v lesích způsobené emisemi (nová výsadba, těžba nemocných stromů), zlepšovat ekosystémy, zlepšovat čistotu povrchových a spodních vod, a také ochranu těchto vod\n4. stavebnictví – stavební práce, výstavba a údržba budov, průzkumové, projektové s přípravné práce\n5. doprava – železniční (pomalejší x levnější), letecká, silniční, vodní (závislost na splavnosti řek)\n6. pošta - přepravuje písemné zprávy, balíkové zásilky, zajišťuje výplatu důchodců, provádí inkaso plateb obyvatelstva, zajišťuje sběr tržeb a obchodů, zajišťuje sběr sázek, výplatu výher\n7. telekomunikace - zajišťuje provoz telefonní sítě, telegraf, telefax, teletext, cílem je modernizace telefonní sítě, připravuje se privatizace - Telecom ztratí pozici monopolu - mobilní telefony (Eurotel, T-mobile, Oskar)\n8. obchod - cíle: je nabídka zboží v pestré struktuře, ve vysoké kvalitě, za přijatelné ceny\n10. peněžnictví - banky, peněžní družstva (kampeličky), banky zajišťují služby typu vedení účtů, plateb, poskytování úvěrů, v čele bankovního systému je ČNB, existují různé druhy bank\n12. správa - zajišťuje správu funkci všech orgánů od vlády, přes okresní orgány, magistráty a obecní úřady, zabezpečuje jednotný výkon SS, od vlády až po obce\n13. zdravotnictví - péče o zdraví lidí, kterou zajišťuje prostřednictvím státu i soukromých zdravotnických zařízeních\n14. školství - zabezpečuje vzdělání občanů státu prostředni-ctvím sítě státních soukromých kulturních institucí, finan-cování kulturních podniků postupně přestává být závislé na dotacích a jejich působnost je podmíněna úrovní managementu kvalitou poskytovaných služeb, dobrým zvukem, kulturní vyspělostí případných sponzorů těchto podniků, zabezpečuje vzdělání občanů státu prostřednictvím sítě státních i soukromých škol všech stupňů\na) primární - prvovýroba (těžební průmysl, zemědělství, les-nictví, těžba dřeva, vodní hospodářství)\nb) sekundární - druhovýroba (stavebnic., zpracovatel. průmysl)\nc) terciální - zahrnuje všechny služby jak pro výrobu, tak pro obyvatelstvo (doprava, spoje, bytové hospodář-ství, školství, pojišťovnictví, zdravotnictví), ve vyspělých zemích je tento sektor nejrozvi-nutější zaměstnává nejvíce lidí\n1. průmysl - těžební, kožedělný, výroba energie - elektrárny, výroba skla keramiky, strojírenství, hutnictví, dřevozpra-cující, chemie (ropa), potravinářský, textilní a oděvní\n2. zemědělství - zabezpečuje převážnou část spotřeby potravin, cílem je zvýšit kvalitu, snížit obsah škodlivých látek, zvýšit péči o krajinu\n1) snaží se zajišťovat max. efektivnost - odstraňuje nedosta-tky v pozitivních externalitách, veřejných statcích, nedostatečné konkurence\nExternality, kdy trh selhává. tím, že nedostatečně informuje o vzácnosti výrobku nebo služby to znamená neinformuje o nákladech příležitosti, které jsou potřebné k jeho výrobě někdy dochází k případům, kdy se kupující a prodávající dohodnou na ceně, ale daný výrobek nebo služba vedlejší účinky na někoho třetího (externího). Tyto účinky nejsou v ceně nijak zahrnuty. Účinky mohou být pozitivní nebo negativní.\nMají z něj externí prospěch, to znamená užitek třetí osoby. Př. včelař prodává med za cenu, ve které informuje kupující pouze o nákladech, které vznikly jemu samotnému při výrobě medu. Včely přitom opylují sadařům v širokém okolí jejich sady a tím podstatně zvýší jejich produkci. Tuto službu poskytuje včelař sadařům zdarma, to znamená, že cena se nepromítne do ceny medu. jsou případy, kdy cena nějakého výrobku je nižší než náklady příležitosti a neinformuje o škodách způsobených třetím (externím) osobám.\n- říká nám, kolik výrobků musíme vyprodukovat za časovou jedn.\n- říká nám, kolik času je třeba na výrobu jednoho kusu výrobku\nČistá mzda = hrubá mzda - pojištění - záloha na daň\nDaňový základ = hrubá mzda - odpočitatelné položky - pojištění\nMzda je cena práce.\nNominální mzda - je to mzda, kterou si pracovník vydělal, když vynaložil svou pracovní silu\nReálná mzda -vyjadřuje, co si pracovník může za vydělané peníze koupit\n- je to porovnání k cenové hladině a má elimi-novat (vyloučit) vliv znehodnoceni peněz, to znamená inflaci\nRozdělení mezd podle výkonů:\n1) úkolová - tato mzda se přiznává v závislosti na objemu plnění úkolu, předpokládá existenci norem (norma času s norma množství)\n2/ časová - je odměnou za odpracovaný čas a přiznává se buď paušálně nebo jako součin odpracovaných hodin a mzdového tarifu.\n3/ Podílová - využívá se tam, kde je možné stanovit procento tržeb nebo obrat (např, v obchodě, ve službách)\n4/ kombinovaná - je kombinací.předešlých tři druhů mezd (např. úkolová s časovou, časová s podílovou)\nPři uzavření pracovní smlouvy s mladistvým je zaměstnavatel povinen vyžádat si vyjádření zákonného zástupce. Výpověď i okamžité zrušení pracovního poměru je opět podmíněna vyjádřením zákonného zástupce. Pracovní doba mladistvých od 16 let je max. 30 hodin týdně to znamená 6 hodin denně. Mladistvý mohou vykonávat pouze práce, které jsou přiměřené jejich fyzickému a rozumovému rozvoji. Zaměstnavatel je povinen poskytnout jim zvýšenou péči, při čemž mladistvý nemohou vykonávat práci přesčas a v noci. Výjimkou je u mladších 16 let 1 hodina noční práce za přísně stanovených podmínek.\nZpůsobilost FO vstupovat do pracovně právních vztahů jako zaměstnanec, vzniká dnem dosažení 15 let, při čemž dnem nástupu do práce nesmí být sjednán přede dnem, kdy FO ukončí povinnou školní docházku.\nŽeny nesmějí vykonávat práce, které by mohly ohrozit jejich zdraví. Patří sem např. těžební práce v dolech a další vyspecifikované práce v zákoníku práce. Dále jsou v zákoníku práce a v dalších předpisech ministerstva práce a sociál. věcí vyspecifikovány činnosti, které nesmí vykonávat ženy těhotné a kojící. Ženy mají nárok na poskytnutí mateřské dovolené v délce 28 týdnů na to mohou nastoupit mezi 6. a 8. týdnem před stanovením termínu porodu. Mateřskou dovolenou v délce 37 týdnů mohou čerpat ženy se 2 a víc dětmi a samoživitelky.\nPracovní doba činí 40 h týdně. Po 4,5 h nepřetržité práce je zaměstnavatel povinen poskytnout svým zaměstnancům přestávku v délce 30 min. Zaměstnanci mohou v době roku odpracovat 416 přesčasových hodin, Zaměstnavatel může nařídit pouze 150 přesčasových hodin ročně. Pracovní doba může být v kolektivní smlouvě uzavřená mezi zaměstnavatelem a odbornou organizací ve firmě dohodnuta i na dobu kratší aniž by se krátila mzda. Dovolená činí 4 týdny v roce, při čemž v kolektivní smlouvě může být dohodnuta dovolená delší.\n4) výpovědí - a) ze strany zaměstnance - Nemusí být uveden důvod výpovědi a výplatní lhůta je 2 měsíční.\n- b) ze strany zaměstnavatele - V případě přemí-stění organizace nebo v případě reorganizace je výpovědní lhůta 3 měsíční a zaměstnanec má nárok na 2 měsíční odstupné. V ostatních případech specifikovaných v zákoníku práce je výplatní lhůta 2 měsíční a zaměstnanec na odstupné nemá nárok.\nZaměstnavatel nesmí dát výpověď:\n1) zaměstnanci v pracovní neschopnosti\n2) zaměstnanci k povolanému výkonu vojen. služby\n3) zaměstnanci k uvolněnému výkonu veřej. funkce\n4) zaměstnankyně těhotné\n5) zaměstnankyně trvale pečující o dítě mladší 3 let\nPracovní smlouva je nejčastějším způsobem uzavření pracovního poměru. Musí povinně obsahovat tyto náležitosti: druh práce, místo výkonu práce, den nástupu do práce\nPracovní smlouva může mít i další náležitosti např.\n- délku sjednané zkušební lhůty\n- zda se jedná o pracovní poměr na dobu určitou či neurčitou\n- musí být uzavřena písemně\nPokud pracovní smlouva neobsahuje údaje o povinnostech a právech zaměstnance či zaměstnavatele je zaměstnavatel povinen o nich do jednoho měsíce od vzniku pracovního poměru informovat zaměstnance.\nTyto informace by měly obsahovat: jméno zaměstnance, název a sídlo podnikatele, bližší označení druhu a místa výkonu práce, nárok na dovolenou, údaje o mzdě, údaj o výpovědních lhůtách.\n- zaměstnavatel musí přidělovat zaměstnanci práci podle pracovní smlouvy a platit mu za to mzdu, zároveň musí vytvářet podmínky pro plnění jeho pracovních úkolů.\n- zaměstnanec je povinen vykonávat práci dle pokynů zaměstnavatele\n- práci musí vykonávat osobně ve své pracovní době a musí dodržovat pracovní kázeň.\n1) dohodou - při ukončení pracovního poměru dohodou nejsou stanoveny výpovědní lhůty, neboť se jedná o vzájemnou dohodu mezi zaměstnancem a zaměstnavatelem\n2) ve zkušební době - zrušit poměr jak zaměstnanec tak zaměstnavatel bez udání důvodu, obvykle si ukončení pracovního poměru sdělují 3 dny předem, ale není to podmínkou, pokud není v pracovní smlouvě specifikována zkušební doba, není z tohoto důvodu možné ukončit poměr\n3) okamžitým zrušením - ukončení pracovního poměru z tohoto důvodu je možné v případě, že pracovník porušil pracovní kázeň zvlášť hrubým způsobem, nebo pokud byl pracovník odsouzen pro úmyslný trestní čin k trestu odnětí svobody na dobu delší než 1 rok Zaměstnanec může okamžitě zrušit pracovní poměr. Pokud do 15 dnů neobdržel od zaměstnavatele vyplacenou mzdu od data její splatnosti (výplatní termín). K okamžitému zrušení pracovního poměru ze strany zaměstnance je lékařská zpráva, podle které nemůže zaměstnanec nadále vykonávat svou práci, aniž by ohrožoval své zdraví a zaměstnavatel do 15 dnů od doručení této zprávy nepřevede na práci jinou.\nPráce člověka může mít charakter řídící nebo výkonný. Práce řídící obsahuje:\na) ustanovení cílů podniku (vnitropodnikových jednotek)\nb) rozhodování o činnostech, které povedou k cíli\nc) plánování činností\nd) organizace, to znamená uspořádání činnosti a činitelů\ne) vedení spolupracovníků\nf) kontrola, zda bylo cílu dosaženo\nZákoník práce je základní norma, která upravuje vztah mezi zaměstnanci a zaměstnavateli. Pracovněprávní vztah může mít podobu:\na) vzniklého uzavřením pracovní smlouvy\n2) dohodami o pracích konaných mimo pracovní poměr\na) dohoda o provedení práce (je omezena počtem odpracovaných hodin, může byt uzavřena ústně nebo písemně, odvádí se z ní daň z příjmu, ale nevzniká povinnost úhrady zdravotního a sociálního pojištění)\nb) dohoda,o pracovní činnosti (práce nesmí svým rozsahem převýšit polovinu týdenní pracovní doby, musí být uzavřena písemně a vzniká při ní povinnost uhradit daň z příjmu, sociál. a zdrav. pojištění)\nSkončení pracovního poměru - stejně jako uzavírání pracovního poměru i skončení pracovního pověru do problematiky personální činnosti\nSoučástí trž. hospodářství je trh práce, což je místo, kde se střetává nabídka s poptávkou po pracovní síle. Prostřednictvím trhu práce dochází k racionálnímu rozmístění pracovních sil. Zaměstnavatelé vystupují na straně poptávky po pracovní síle, zaměstnanci se naopak vzdávají svého volného času, své svobody, obětují pracovní námahu, mohou riskovat i své zdraví, ale i svůj život, tím, že nabízejí svou pracovní sílu zaměstnavatelům. Zaměstnanci očekávají za svou práci mzdu nebo plat. Práce je cílevědomá činnost člověka, díky níž přetváří přírodní předměty a vyrábí statky nebo produkuje služby. Zaměstnavatelé mají konkrétní představu o počtu zaměstnanců, které chtějí zaměstnat a o požadavcích, které na ně budou klást.\nJe řada možností, jak oslovit zaměstnance:\n1) získání přes Úřad práce\n2) inzercí (reklamou)\n3) nahodilá poptávka\n4) výchova,vlastního dorostu\n5) spolupráce s jinými ~ firmami\npotřebné zaměstnance získává podnik:\n- výchovou vlastníků činu\n- z volných zdrojů (absolventi SŠ a VŠ, ženy z domácnosti, uchazeče o zaměstnání, pracovníci měnící zaměstnání)\n- podnik spolupracuje při získávání zaměstnanců s úřadem práce ve svém okrese\nS novým zaměstnancem uzavírá podnik dohodu o:\n- druhu práce\n- místě konaní práce\n- dnu nástupu do práce\n- dohoda má písemnou formu a nazývá se pracovní smlouva\n- na je jich základě vzniká mezi podnikem a zaměstnancem pracovní poměr\n- se zaměstnanci, přijímanými pro výkon řídících funkcí, uzavírá podnik tzv. manažerskou smlouvu\n- zvláštností této smlouvy je to, že se zaměstnanci jsou smluvně upraveny podmínky pro výkon funkce, i zainteresovanost zaměstnance na prosperitě podniku\n- podnik je povinen seznámit zaměstnance před uzavřením pracovní smlouvy s právy a povinnostmi, které pro něj z pracovní smlouvy vyplívající a s pracovními a mzdovými podmínkami, za nichž má pracovat\n- kromě uvedených údajů je možno v pracovní smlouvě uvést i další skutečnosti\n- kromě uvedených údajů je možno v pracovní smlouvě uvést i další skutečnosti, zejména způsob odměňování\n- pracovní poměr je sjednán na dobu neurčitou, pokud není v pracovní smlouvě výslovně určena doba jeho trvaní\n- pracovní poměr může být založen na základě: - volby (starosta obce)\n- z uzavřeného pracovního poměru vyplývají oběma smluvním stranám práva a povinnosti uvedené v zákoníku práce\n- pracovník je povinen podle pokynů řádně pracovat a dodržovat pracovní kázeň\n- při nástupu do práce musí být seznámen s pracovním řádem a s předpisy BOZP\n- tyto předpisy musí dodržovat\nPracovní řád = obsahuje rozpracování ZP podle zvláštních podmínek v organizaci\nZákoník práce = soubor právních norem, upravujících vztahy pracovně právní mezi občany a organizacemi, je to hlavní pramen pracovního práva a platí nejen pro podnik, ale i pro všechny da1ší organizace\n- podle jednotlivých skupin pracovníků si podnik plánuje potřebný počet vedoucích pracovníků, technických a administrativních pracovníků, kvalifikovaných dělníků, provozních a ostatních pracovníků\nvyužívá k tomu zpravidla: - výkonové normy\n- normativy početních stavů\n- pro stanovení potřebného počtu dělníků je třeba zrát plánovaný výkon (výrobní úkol), výkonové nory a počet hodin, které zaměstnanec může za rok odpracovat (tzv. fond pracovní doby jednoho dělníka).\nVýkonová norma času - udává potřebný čas na výrobu 1 výrobku.\nNorma obsluhy - udává počet zaměstnanců nutných k obsluze zařízení, nebo počet zařízení, které může obsluhovat i pracovník\nNormativy početních stavů - udávají počet zaměstnanců, nutných k zajištění činnosti určitého útvaru (např. účtárny firmy)\nPersonální činnost podniku zahrnuje:\n- získávání pracovníků\n- výběr pracovníků na určité práce\n- evidence pracovníků\n- péči o pracovníky do skončení pracovního poměru\nPersonální činnost tedy zahrnuje činnosti, které se týkají pracovníků potřebných k zabezpečení podnikových činností a plnění cílů podniku.\n- zaměstnání = konkrétní činnost, kterou pracovník vykonává a která je zdrojem jeho pracovních příjmů\n- tomu, aby člověk mohl být zaměstnán, musí mít určitou kvalifikaci, což je souhrn teoretických a praktických předpokladů\nPoptávané množství se vždy mění v opačném směru než cena.\nTvar poptávkové křivky "klesající" (faktory ovlivňující poptávku): a) z důvodu důchodového efektu\nb) z důvodu substitučního efektu\nNabídková křivka má stoupající tvar\na) výrobci mohou měnit strukturu výroby\nb) do odvětví vstoupí noví výrobci\nVzájemné působení poptávky a nabídky\nP1 = rovnovážná cena = cena, při která se poptávané 2 nabízené množství rovnají\nPři jiných cenách vzniká přebytek nebo nedostatek zboží. Nerovnovážné ceny P2 znázorňují při přebytku zboží (ceny budou nižší) nebo P3 při nedostatku zboží. Cenu rovnovážnou nazýváme cenou tržní nebo cenou vyčišťující. Rovnováha znamená, že množství zboží, které jsou výrobci při dané ceně ochotni prodat a to se rovná množství, které ,jsou kupující ochotni koupit při dané ceně.\n1. cena - v každém okamžiku existuje vztah mezi cenou a poptávaným množstvím zboží nebo služeb\n2. cena substitutů (komplementů) - to je výrobků, které nějak souvisí s nákupem výrobku, jiného, tyto dva výrobky se kupují současně (benzín - auto, basketbalové míče – boty)\n3. podmínky spotřeby - počasí v Anglii, v severských zemích nebo na rovníku je jiné a s tím i poptávka po deštnících, lyžích, zmrzlině...\n4. úroveň mezd i ostatních důchodů - jestliže stoupají průměrné příjmy, stupá poptávka po předmětech denní spotřeby, ale i poptávka po předmětech tzv. dlouhodobé spotřeby (auta, čluny)\n5. vkus, zvyky, preference lidí podle určitých oblastí, zemí či soc. skupin - v Holandsku se jezdí na kolech, v USA v autech, v Indii neznají knedlíky...\n6. reklama a množství poskytovaných informací - ve vyspělých státech se lidé orientují na zdravý způsob života a s tím je spojena snížená spotřeba masa či cigaret\n- změní-li se některý z těchto faktorů, změní se i poptávková křivka – má jiný tvar a jiné umístění. Tuto změnu nazýváme posun poptávkové křivky. Objeví se prostě nějaká skutečnost, která přiměje lidi kupovat stejná množství zboží i při zvýšených či snížených cenách.\n- trh = místo, kde se střetává nabídka a poptávka a vytvářejí se ceny zboží a služeb\n- nabídka = množství jednotlivých druhů zboží, které jsou prodávající ochotni za určitou cenu prodat\na) nabídka individuální - přestavuje nabídku a jednoho výrobce nebo 1. firmy\nb) nabídka tržní - součet všech individuálních nabídek na určitém trhu – čím je cena určitého zboží nebo služby na trhu vyšší, tím více výrobců přichází na trh a chce prodávat své zboží - nabídka vzroste - je-li cena zboží nízká, výrobci nemají zájem prodávat své zboží - nabídka klesá\n- nabídková křivka /SUPLY/-S\nFaktory které ovlivňují nabídku:\n1. náklady - mohou se měnit např. pod vlivem techniky a změn technologických postupů, které pomáhají zlevnit výrobu, nebo ceny vstupů - pokles nákladů umožňuje se stejnými zdroji vyrobit větší množství výrobků a zvýšit nabízené množství zboží\n- výrobce oblečení může při změně módy pokles množství vyráběných kalhot kompenzovat zvýšením výroby šatů\n3. změny výrobních podmínek - vliv počasí na pěstování obilí, sezónnost produkce, při změně předpisů na povinné bezpečnostní vybavení sut může nabídka vzrůst\n4. organizace trhu - odstranění dovozních cel zvyšuje nabídku zahraničních výrobců a naopak může snížit nabídku domácích výrobců\n- poptávka = množství jednotlivých druhů zboží, které jsou kupující ochotni koupit při určité ceně\n- čím je cena vyšší, tím více budeme o koupi výrobku uvažovat a naše poptávka bude asi menší - poptávka klesá\n- čím bude cena nižší, tím více si budeme daného zboží moci koupit - poptávka stoupá\n- druhy poptávky\na) agregátní = celková suma všech zamýšlených koupí\nb) individuální - poptávka jediného kupujícího\nc) dílčí - poptávka po jednom určitém výrobku\n- cena zboží = vyjádření směnné hodnoty\n- směnná hodnota = kvantitativní poměr, ve kterém se zboží na trhu mezi výrobcem a spotřebitelem směnuje\n- substitut = představuje zboží nahraditelné, zastupitelé, vzájemně si konkurující (Coca cola x Pepsi cola - zvýšení ceny Coca coly bude mít za následek zvýšenou poptávku po Pepsi cole)\n- komplement = výrobek, který souvisí s nákupem jiného zboží, “patří k sobě" (doplněk), dané zboží nelze bez komplementu, užívat (auto x benzín) -zvýšení nabídky po autech znamená automaticky, zvýšení poptávky po komplementu.\n- poptávka = představuje objem zboží, které je kupující ochoten koupit na trhu za určitou cenu\n- nabídka = představuje objem zboží, které je výrobce na trhu ochoten za určitou; cenu prodat\n- tržní rovnováha = rovnováha na trhu, kdy jsou výrobci ochotni prodat pravě tolik, jako chtějí kupující kupit\nBývají také označováni jako účastníci trhu\na) domácnosti - vystupují jako kupující výrobků a služeb a jako prodávající (nabízející), neboť vlastní výrobní faktory (práce, půda, úspory)\nb) firmy - vystupují jako prodávající (nabízející) výrobků a služeb a jako kupující (poptávající se) výrobních faktorů\nc) stát - vystupuje jako prodávající (prostřednictví státních podniků) a jako kupující (prostřednictví státních zakázek) a dále trh a ostatní tržní subjekty určitým způsobem ovlivňuje (stanoví právní podmínky podnikání, stanoví a vybírá daně...)\na) trh zboží a služeb\nc) finanční trh - trh bankovní, trh cenných papírů, trh peněžní, trh kapitálových prostředků, trh devizový\n- v tržní ekonomice je každý podnik spojen s trhem, trh pro podnik vytváří prostředí, kterému se musí přizpůsobovat a současně ho aktivně využívat při uskutečňování svých podnikatelských záměrů\n- trh chápeme\na) prostorově - jako místo, kde se střetává nabídka s poptávkou a kupující s prodávajícím.\nb) funkčně - jako spojení nabídky a poptávky v určité oblasti (trh zboží, trh práce, peněžní trh)\n-cena = zdroj informací pro výrobce i spotřebitele\n- rovnovážná cena = nabízené a poptávané zboží se dostává do rovnováhy\n- trh má řadu nedostatků v důsledku deformace tržní ceny, která je příčnou např.:\na) nedokonalé konkurence\nb) existence veřejných statků - nelze je vyloučit ze spotřeby, každý je může využívat stejně\nc) externalit – nechtěné /výrobky/ vedlejší produkty, výrobky pozitivní a negativní\n- jestliže se požadované množství zboží na trhu.nerovná nabízenému, vzniká rozdíl (přebytečná a nedostatečná nabídka), tato situace nutí výrobce, aby změnili cenu zboží\nTrh a jeho úloha\nTrh = místo kde se střetává nabídka s poptávkou, a kde dochází ke směně zboží prostřednictvím koupě a prodeje\n- směnu zboží mezi prodávajícími a kupujícími zprostředková-vají peníze\n- trh sám nemůže zajistit rovnováhu v hospodářství\n- stát :musí zasahovat a ovlivňovat vývoj na trhu a vztah mezi nabídkou a poptávkou prostřednictvím různých nástrojů, které má k dispozici (daňové úlevy, vyšší daně)\n-rozlišujeme tyto druhy trhů:\n-dělení trhu z hlediska předmětu koupě:\na) trh výrobních faktorů - práce, půda, kapitál\nb) trh kapitálu, trh peněz - bývají souhrnně označovány jako finanční, trhy\nc) trh výrobků a služeb - tzv. trh produktů\n- dělení trhu podle počtu zboží - které ;je na trhu prodáváno:\na) dílčí trh - nakupuje se jeden druh zboží (př, pečivo)\nb) agregátní trh - trh veškerého zboží\nc) individuální trh - trh jednoho kupujícího\nužitečnost = vhodnost předmětu k nějaké chtěné činnosti člověka.\n- v podmínkách vzácnosti se lidé neustále rozhodují, jaké výrobní zdroje použít, jakými výrobky uspokojit své potřeby, aby dosáhli ze vzácných zdrojů, co největší užitek.\n- lidé se neustále snaží vzácnost snižovat.\nEkonomie = věda o nejobecnějších souvislostech v ekonom. životě společnosti, viděných v jejich celku\nČím větší množství statků spotřebuji, tím. větší je celkový užitek. Neplatí.to ovšem absolutně.\n= užitek z poslední přidané, jednotky statku\nPřidáváme-li statek po jednotkách, potom je užitek z každé následující jednotky statků menší než z jednotky předešlé.\na) omezení fyzické\nb) omezení důchodové\nPravidlo racionální volby\nČlověk v rámci svých důchodů volí takové statky a služby, které mu přinášejí největší užitek.\nTvoří jej všichni hmotní činitelé, kteří se v podnikové praxi (činnosti) používají. Od přírodních zdrojů se liší tím, že jsou výsledkem lidské práce.\nJako výrobní činitel představují hmotné statky (dopravní pro-středky, stroje, materiál, silnice, zařízení, budovy...).\nSpojení práce a přírodních zdrojů vytváří veškeré bohatství společnosti.\nVedle něj ve hmotné podobě existuje ještě finanční kapitál. Ten tvoří peníze a cenné papíry (akcie, obligace). Nemůže ale bezprostředně vyrábět statky, ale slouží k získání hmotného kapitálu a k placení za práci pracovníků.\nV podnikové činnosti jsou konkrétní formy obou kapitálů označovány jako majetek.\nKapitál vlastní – vklad soukromého vlastníka, vklad státu do státního podniku nebo vklad členů družstva.\nKapitál cizí – bankovní úvěry\n1. co a v jakém množství vyrábět\n3. pro koho vyrábět\nJsou to statky nebo služby, které nemohou být poskytnuty jedné osobě aniž by byli poskytnuty současně nebo následně jiným osobám.\nVýrobní faktory nebo-li zdroje\nSlouží k zabezpečení dostatečného množství statků a služeb.\nTyto zdroje se v procesu výroby nebo služby přeměňují (transformují) do podoby statků nebo konkrétní služby.\nZdroje: vstup transformace výsledek (výstup)\nPráce: dělník pracuje výrobek nebo služba\nKapitál: peníze materiál výrobek – zboží - peníze\nPůda: strom papír sešit nebo kniha\nPochází z přírody, primární faktor výroby.\nPřírodní zdroje – nerostné bohatství, půda, lesy, voda, vzduch\nVzácná – množstvím, které je omezené a ohraničené a není reprodukovatelná.\nZvýšení poptávky = zvýšení ceny a renty (ale ne množství)\nRenta absolutní – je dána poptávkou a nabídkou po jakémkoliv pozemku, má ji každý pozemek.\nRenta diferenciální – rozdílová, odlišuje jeden pozemek od druhého, je dána úrodnosti, polohou a vybaveností pozemku (sítěmi elektrického proudu, vody, závlahy a odvodnění).\nCena půdy = kapitalizovaná renta.\nVlastník by ji měl prodávat za takovou cenu, aby ta položka za prodej půdy při uložení do banky přinášela stálý důchod.\nVynakládání fyzické a duševní energie člověka.\nNe každý může pracovat, a aby mohl člověk pracovat musí být vybaven těmito předpoklady: fyzickou silou, duševními předpoklady, znalostmi, dovednostmi a návyky, praxí).\nSchopnosti člověka pracovat se opotřebovávají a je nutno je obnovovat (reprodukovat), to se uskutečňuje odpočinkem, vzděláváním, spánkem, apod.\nZ různých hledisek ji rozlišujeme na výkonnou a řídící nebo fyzickou a duševní.\ncena práce – mzda, cena půd - renta\n3) směna - služby za peníze, zboží za peníze\ndefinice statků: statky jsou užitečné předměty, kterými lidé uspokojují své potřeby. (př. židle, auto)\ndefinice služeb: služby jsou užitečné činnosti, kterými si člověk uspokojuje své potřeby. (př. kadeřnictví, zdravotnictví).\nUžitečnost: vhodnost předmětu k nějaké chtěné činnosti člověka. Statek se stává zbožím, když je vyroben ve větším množství než je výrobce sám spotřebuje.\n- vyskytují se převážně v materiální podobě a jsou buď:\nz přírody - ovoce, dřevo, ropa, uhlí, železná ruda\nvýsledkem lid. činnosti - židle skříň, stůl\na) podle dostupnosti\n- volné - nacházejí se ve velkém množství, jsou volně k dispozici (vzduch, světlo, voda)\n- ekonomické - musí se rozdělovat, jejich méně než lidé potřebují, jsou vzácné\nV podmínkách vzácnosti se lidé neustále rozhodují, jaké výrobní zdroje použít, jakými výrobky uspokojit své potřeby, aby dosáhli ze vzácných zdrojů, co největší užitek. Lidé se snaží vzácnost snižovat.\n- spotřební - jsou k určité spotřebě (př. jídlo, oděv)\n- kapitálové - uspokojují potřeby k výrobě, slouží k další výrobě, peníze (př. ropa, papír)\n1) forma přímé demokracie\n- podstata je v tom, že volebního procesu se účastní každý volič osobně\na) jedno-smyslový konkurz\n- všichni se musí shodovat na jednom řešení\nb) pravidlo většiny\n- vítězí návrh, pro který hlasuje většina\n2) forma reprezentativní _demokracie\n- volič si vole reprezentanty svých zájmů (politické strany) podle jejich programu\n- pokud je nespokojen s politikou strany kterou zvolil, má možnost příště volit jinak\nEkonomie = věda o nejobecnějších souvislostech v ekonomickém životě společnosti, viděných v jejich celku\n= politická aplikace\nDělí se : mikroekonomie (malý) - zabývá se nákupem a prodejem\nmakroekonomie (velký) - zabývá se nezaměstnaností\n„v domácnosti“ - jednotlivci, rodiny\n- přijímají důchody (příjmy) = (mzdy, platy, invalidní důchod, stipendia,)\n- nakupují spotřební statky, ukládají provozní náklady. klady, spoří, čímž si vytvářejí kapitál k dalšímu investování\n„firmy“ - podnikají za účelem tvorby zisku\n- majitel, ředitel - obchodují, vyrábějí, provádějí služby\n“vládá“ - parlament (2 komory - posl. sněmovna, senát)\n- orgány stát. správy, ministerstva\n- zasahuje do ekonomiky (ovlivňují zásadním způsobem vchod ekonomiky zvýší cenu daní)\n1) alokační - spočívá v rozhodování o celkovém použití zdrojů, zejména pak, kolik připadne na soukromé a kolik na veřej. statky, tím se také rozhoduje o struktuře veřej. statků\n2) distibuční - souvisí s co nejspravedlivějším rozdělením VFI a týká se hlavně transferových plateb (sociální dávky pro obyvatele)\n3) stabilizační - spočívá v tom, že napomáhá stabilizaci národ. hospodářství (podporuje zaměstnanost) a udržuje cenovou stabilitu\n1) podle odvětví\na) odvětví výroby (auta, potraviny, textil)\nb) odvětvi služeb – materiální - oprava TV, oprava obuvi\n- nemateriální - kadeřnictví, manikúra\n2) podle sektoru\na) primární - prvovýroba /zemědělství, lesnictví, rybolov/\nb) sekundární - zpracovatelský\nc) terciální - obchod, služby (doprava, ubytování)\n3) podle vlastnictví\na) soukromé - kom. spol., a. s., s. r. o., v. o. s., družstva, živnostníci\nb) veřejné - ČNB, nemocnice, školství, armáda, pošta\n4) podle financování provozu\na) ziskový sektor\nb) neziskový sektor - policie, škola, armáda\nPrincipy fungování veřejných financí\n1) nenávratnost - spočívá v tom, že placení daní a poplatků nevzniká v budoucnu nárok na to, aby tyto částky byly vráceny\n2) nedobrovolnost - spočívá v povinném placení daní a poplatků\n3) neekvivalence - spočívá v tom, že plátce nezná předem účel platby\na) pozitivní - znamenají bezplatné získání určité výhody\nb) negativní - přinášejí nadbytečné náklady, které nepřinášejí žádný užitek\nOd r. 1990 vstupovali postupně do produktivního věku silné ročníky, což bylo zapříčiněno vysokou porodností v 70. letech. Přechod k tržnímu hospodářství byl v ČR spojen s ekonomickou recesí (pokles) a tudíž i poklesem zaměstnanosti. Z tohoto důvodu byla realizována řada opatření (došlo k poklesu zaměstnanosti důchodců z 10% na 3-4% z celkové zaměstnanosti): prodloužení mateřské dovolené, možnost dřívějšího odchodu do důchodu...\nSe silnými ročníky došlo i ke snižování zaměstnanosti u osob, které jsou v produktivním věku a které pracovat mohou a chtějí (studenti po ukončení studia poprvé vstupující na trh práce, ZTP, invalidé,...)\nPo r. 1989 došlo také k posunům v struktuře v zaměstnanosti. Klesal počet zaměstnaných v podnicích nad 25 osob a vzrostl počet zaměstnaných v menších podnicích.\nNezaměstnanost postihla nejvíce regiony s větším podílem zemědělství nebo s jednostrannou orientací průmyslové výroby. Nejméně naopak Prahu a centra turistického ruchu.\n- směnky (směnný obchod)\n- zbožové peníze (funkci peněz plnily určité druhy statků př. plátno)\n- kovové peníze /mince/\n- papírové peníze (bankovky, bankocedule)\n- peníze v bezhotovostní podobě (peníze, které jsou na účtu, skoro-peníze\n1) Kolektivní vyjednávání\n- zasazuje se o zvyšování mezd bez ohledu na poptávku a nabídku po pracovní. síle\n2) Makroekonomická opatření\nmonetární - měnové\nfiskální - rozpočtové\n- přímo cílená politika nezaměstnanosti\n- rozvoj infrastruktury trhu práce - lepší informovanost a rozšíření a zlepšení činnosti pracovních úřadů\n- zvýšení adaptability pracovní síly (zvýšení kvalifikace a rekvalifikace, odstraňování bariér na trhu práce např. přijímání absolventů po dokončení studia za účelem získání praxe\n- vytváření podmínek územní mobility (poskytování příspěvku na stěhování\n- poskytování podpor nezaměstnanosti\n- nepružnost mezd\n- dlouhodobá nerovnováha mezi nabídkou a poptávkou po práci\nMezi těmito politikami existují velmi těsné vazby, protože každý jen má svou stránku sociální i hospodářskou. Př. Zaměstnavatel chce dosahovat co nejvyšší produktivity práce (stránka hospodářská). Naopak\nZ uvedeného vyplývá, že soc. a hospodářská politika mají hodně společného. Existují mezi nimi vzájemné vazby:\n1) hospodářská politika vytváří zdroje pro SP\n2) SP vytváří podmínky a předpoklady pro hospodářský rozvoj\nObě politiky se vzájemně podmiňují a iniciují.\nKaždý společenský jev má své ekonomické, tzn. hospodářské, sociální a jiné aspekty, které se vzájemně prolínají. Neexistují žádné problémy čistě hospodářské nebo sociální povahy.\nHospodářská a sociální politika má mnoho společného, ale nejsou shodné, jsou to dvě samostatné politiky s relativní samostatností, ale silnými vzájemnými vazbami a úzkým sepětím.\na) hospodářská politika (schopnost ekonomiky) je nezbytná pro účinnost SP, neboť produkuje zdroje, které jsou základem financování SP\nb) vztah SP lze chápat aktivně, především prostřednictvím aktivních složek SP, např. vzdělání, soudnictví,...\nc) SP je impulsem pro hospodářskou politiku i prostřednictvím pasivních složek, přerozdělování ve prospěch soc. slabých občanů (bezdomovci, tělesně postižení), podpora těchto 1idí znamená růst kupní síly obyvatelstva tím i agregátní poptávka působí na soc. stabilitu ve společnosti\n- hospodářská a soc. politika se vzájemně podmiňují, stimulují a iniciují přičemž intenzita vazby je různě si1ná - čím vyspělejší společnost, tím je vazba těsnější\nDalší nástroje SP s konkrétním realizačním charakterem\n- sociální příjmy - jsou to peněžní dávky zejména důchodové, nemocenské...\n- sociální,služby - jedná se především o služby pro důchodce, ale i služby zdravotní, vzdělávací, poradenství a další\n- věcné dávky - léky, berle, invalidní vozíky, rozdělování šatstva a potravin apod.\n- účelové půjčky - jedná se o půjčky finančních prostředků poskytnutých za určitým účelem za zvýhodněných podmínek např. půjčky na bydlení, vzdělání apod.\n- úlevy, výhody - jedná se např. vstupenky nebo jízdenky pro studenty, důchodce. vojáky a invalidy\n- cena - v současnosti jsou stále ještě regulovány ceny nájemného, ale tento nástroj nemá již tak velký vliv jako v příkazovém systému, kdy byla regulována většina cen např. maso. mléko, ovoce a zelenina atd.\n- jejím úkolem je předcházet škodám na životě a zdraví lidí\n- do určité míry je možné předcházet nepříznivým soc. situacím, jakými jsou např. chudoba, nezaměstnanost, zdrav. stav apod.\n- tato funkce byla původně omezena na hygien. a bezpečnostní prevenci\n- v současnosti se jedná o rozsáhlou soc. prevenci - je orientovaná na zvládání život. Stylu, zahrnuje osvětovou činnost a poradenství všeho druhu (např. pro volbu povolání, pro psychologické poradenství, pro toxikomany)\nFunkce mají na objekty diferencovaný vliv, ale působí také vlivem globálním to znamená, že působí na společnost jako celek\n1) právní řád\n3) kolektivní vyjednávání\nad 1) Právní řád a v jeho rámci sociálně-právní legislativa je významným nástrojem fungování SP. Pro objekty SP má význam zejména přesné vymezení na co mají právo popř. o co mohou zažádat a získat nenárokově.\nad 2) V současné době vnímáme plán jako nástroj to znamená jako určitou technickou záležitost, jak dosáhnout stanovených cílů SP, jakými prostředky, v jakých vazbách, a jakými postupnými kroky je realizovat.\nad 3) Kolektivně vyjednávají zástupci státu, zaměstnanců a zaměstnavatelů. Nejvyšším orgánem je tripartita. Generální dohoda vymezuje vzájemné vztahy a závazky zaměstnanců, vlády a zaměstnavatelů v oblasti hospodářské a SP. Kolektivní smlouvou vyššího typu jsou uzavírány mezi zaměstnavatel. a odborovými svazy. Kolektivní smlouvy nižšího typu podnikové kolektivní smlouvy jsou vyjednáváním mezi zástupci zaměstnavatelů a zaměstnanců (odborové organizace) v jednotlivých podnicích.\n- tato funkce je jednou z nejsložitějších a zároveň nejvýznamnějších funkcí SP vůbec\n- díky této funkci je realizován vlastní obsah SP\n- spočívá v tom, že je rozdělováno to, co bylo již jednou nedokonale nebo nedostatečně rozděleno\n- tato funkce je spojena s řešením rozdílů a nerovností v život. podmínkách lidí\n- rozdělují se :\n- v rámci rozdělování šancí dostávají všichni občané možnost např. získat vzdělání, zaměstnání a v případě nezaměstnaných je umožněno pomocí rekvalifikace znovu se začlenit do pracovního procesu\n2) finanční prostředky\n- rozdělování finančních prostředků může probíhat buď směrem k chudým (označujeme ho jako progresivní) nebo můžeme přerozdělovat směrem k bohatým (to je regresivní)\n- vláda má při plnění této funkce usilovat o spravedlnost v míře, které odpovídá podmínkám dané země\n- relativně nová funkce\n- ve vyspě1ých zemích představuje směřování k určitému příjmovému vyrovnání, snižování rozdílů odstraňování neodůvodněných rozdílů v jednotlivých skupinách obyvatelstva\n- jde o dosahování vyššího stupně stejnorodosti v uspokojování základních potřeb a vyššího stupně stejnorodosti zájmů a hodnot soc. subjektů\n- homogenizace znamená poskytování stejných šancí vzdělávat se, pracovat, pečovat o své zdraví apod.\n- účelem této funkce je podporovat a podněcovat žádoucí soc. jednání jednot1ivců i skupin jak v oblasti ekonomické, tak i mimo ni\n- prospěch jednotlivců se promítá i do celkového prospěchu společnosti\n- tato funkce vyvolává i kultivování lidského potenciálu svými opatřeními zaměřenými na vzrůst kulturnosti, trávení volného času a úsilí o důstojné podmínky občanů handicapovaných\n- tato funkce má i stabilizační efekt, neboť tlumí soc. neklid\n1) funkce ochranná\n2) funkce rozdělovací a přerozdělovací\n3) funkce homogenizační\n4) funkce stimulační\n5) funkce preventivní\n- nejstarší funkce SP, která řeší již vzniklé soc. události (měla by řešit situaci jedinců, kteří jsou v nevýhodě oproti jiným)\n- tato funkce zmírňuje důsledky popř. je odstraňuje, které jsou spojeny se světem práce (např. nezaměstnanost, škodlivé pracovní prostředí) nebo s rodinnými a životními, událostmi (např. situace vícečetných rodin, stáří, nemoc, osiření apod.)\n- je stabilní jádro všech SP, je třeba ji neustále posilovat\nstátní, tržní, ostatní netržní\n1) stát a jeho orgány\n- parlament vytváří legislativní opatření\n- vláda a územní orgány zodpovídají za konkrétní\n- tyto orgány mají charakter buď republikoví např. ministerstva, územní např. soc. zabezpečení nebo místní (regionální) - ÚP\n- jsou povinni dodržovat soc. opatření stanovená státem. V současnosti dělají mnohem víc než co jim ukládá sát, potom hovoříme o podnikové SP.\n3) zaměstnavatelské a zaměstnanecké organizace\nnapř. svazy zaměstnavatelské a zaměstnanecké svazy, odborové organizace, tripartita - složená ze zástupců státu zaměstnavatelů a odborů\n4) místní komunity, obec a její orgány\nnapř. zajištění náhradního ubytování občanům postiženým povodněmi, zajišťují odvoz kontaminované suti po povodních\n- přestože jejich činnost byla významná před 2. svět. válkou\n- jejich současné působení je spojeno až s obdobím po r.1989\n- jedná se především o dobročinné organizace, nadace, charity\n- neslouží pouze ke konání bohoslužby, ale mají významnou roli v péči o handicapované obyvatelstvo, v oblasti mravní, výchovné, vzdě1ávací, charitativní a jiné.\n7) občané, rodiny, domácnost\n- jedná se především o akt vzájemné pomoci v rámci rodin\nc) na historické hledisko můžeme nahlížet ze dvou stran, jednak dochází ke změnám pohledu na cíle SP během vývoje v určité společnosti, např. dnes je možné poskytnout příspěvek pro invalidy na auto, zatímco před 100 lety si tento problém nikdo nepřipouštěl a jednak druhou stranu pohledu je vývoj v různých život. obdobích člověka např. mladou rodinu budou zajímat otázky, které se týkají bytové politiky, délky mateřské dovolené apod.\nPROSTOR: prostor lze vyjádřit významem a úlohou, kterou mají ekonom. rozvinutost země, forma společenského uspořádání, kulturní úroveň společnosti tradice na území určitého státu.\nPod pojmem, objekty SP rozumíme obyvatelé dané země a to buď jako jednotlivce nebo určité skupiny obyvatelstva. Základem je vždy jednotlivec jako součást celku. Pro účely SP jsou její objekty různě strukturovány např. podle věku, pohlaví, vzdělání, ekonomické aktivity apod.\n- politika sociálního zabezpečení\n- speciální soc. služby\n- politika bydlení\n- politika zaměstnanosti\n- politika vzdělávací\na) široké pojetí SP - to znamená konkrétní jednání státu, které ovlivňuje SP v širokém měřítku, toto pojetí je důležité z dlouhodobého (koncepčního) hlediska\nb) užší pojetí - to znamená eliminace sociál. tvrdostí, které provází fungování tržního systému (např. zaměstnanost, mzdový vývoj)\nc) nejužší pojetí - jedná se o soubor opatření v oblasti zdravotní politiky, důchod. zabezpečení, bytové politiky, pomoci rodinám s dětmi apod.\nFaktor prostoru a času\nČAS: a) současnost - např. vzdělání, pracovní poměr\nb) budoucnost - např. ztráta zaměstnání\nc) historické hledisko a život. období člověka\na) současnost řeší stávající sociál. politické otázky, které se týkají každého z nás (např. zdravotnictví, vzdělávání, pracovní poměr apod)\nb) budoucnost řeší případy, které ještě nenastaly, ale SP na ně musí být připravena, v případě že nastanou např. ztráta zaměstnání\nS pojmem SP se setkáváme často v běžném životě. Autoři předpokládají, že tento ,pojem je pro všechny naprosto srozumitelný. Je to ovšem hluboký omyl, neboť pojen SP je více značný, což je zapříčiněno tím, že s pojmem pracují různé vědní obory (např. právo, ekonomie, sociologie,...) i tím že se jedná o politiku, která se zaměřuje na fungování určitého systému, jehož prvky jsou značně rozmanité. Svou roli hra je i historická podmíněnost, skutečnost, zda hovoříme o teoretickém vědním oboru nebo o praktické činnosti a i skutečnosti, že SP podléhá často jiným politickým tlakům ve společnosti. SP je součástí vždy určitého celku. Společnost jako systém je uspořádána na základě více prvků, které označujeme jako sféry neboli dimenze společenského rozvoje. Většinou hovoříme o ekonom., sociál., ekolog., vědeckotechnické a existenční. Bez poruchového chodu celé společnosti je potřebný rozvoj všech těchto sfér v odpovídající míře. Všechny sféry jsou k sobě komplementární z hlediska společenského rozvoje.\nSP se nevyvíjí izolovaně, ale v souladu s těmito sférami, dále s řadou norem právních, ekonomických, politických a mravních.\nDefinice SP: specifická, společenská činnost, konkrétní jednání různých subjektů na různých úrovních, kterými je ovlivňována sociál. realita, nejširším slova smyslu.\n1) dobrovolnost vstupu a výstupu\n2) osobní volnost (jeden člen má jeden hlas, členové mají stejná práva na výhody, povinnosti a zodpovědnost)\n3) solidární spolupráce (je založena na aktivní spolupráci všech členů)\n4) solidární odpovědnost za ztráty (členský podíl lze použít na krytí zpráv)\n- je PO založenou za účelem podnikání nebo k zajišťování hospodářských, sociálních a jiných potřeb svých členů. Družstva se mohou zabývat jakoukoliv hospodářskou činností. Založit ho mohou 2 PO nebo 5 FO Přihlášení členové zakládají družstvo na ustavující členské schůzi, kde je nutné schválit výšíš základního jmění, stanovy a zvolit orgány družstva: představenstvo a kontrolní komisi. Průběh ustavující schůze družstva se osvědčuje notářským zápisem. Družstvo vzniká dnem zápisu do obchodního rejstříku. Před zápisem musí být splacena nejméně polovina základního jmění. Nejvyšším orgánem je členská schůze. Schází se nejméně jednou za rok a rozhoduje o nejdůležitějších záležitostech např. o změnách stanov, o schválení roční účetní závěrky, o volbě dalších orgánů družstva, o zrušení družstva. Výkonným orgánem je předsta-venstvo v čele s předsedou, který řídí činnost družstva a plní usnesení členské schůze. Představenstvo volí ze svých členů předsedu. Kontrolní funkce plní kontrolní komise, která také projednává a vyšetřuje stížnosti jeho členů. Vyjadřuje se k roční účet. závěrce a k návrhu na rozdělení zisku nebo na úhradu ztráty. Družstvo zaniká napři usnesením členské schůze, rozhodnutím soudu, konkurzem, uplynutím doby, splnění úkolů, pro které bylo uloženo. Družstvo zaniká dnem výmazu z obchodního rejstříku.\nZakládá se společenskou smlouvou. Společnost vytváří kapitál ve výši 2 mil. Kč. Tvoří kapitál ve výši 20 mil. Kč. Společnost se zakládá na upravující valné hromadě, která je nejvyšším orgánem společnosti. V názvu musí obsahovat buď akc. spol. nebo a. s. nebo akciová společnost. Každodenní činnost ve společnosti řídí představenstvo v čele s předsedou.\nAkc. spol. ručí za své závazky svým majetkem. Akcionáři svým majetkem ostatním za její závazky neručí. Společnost může založit i jediný zakladatel, je-li PO. Jinak dva nebo více zakladatelů. Součástí zakladatelské smlouvy nebo zakladatelské listiny je i návrh stanov společnosti, kde se mimo jiné určuje hodnota a druhy akcií. Společnost vydává akcie, jejichž celkový počet musí být dělitelný 1.000, a které můžou znít na majitele nebo na jméno. Akcie na majitele se převádí předáním. O akciích na jméno vede společnost seznam akcionářů a převod akcie je vůči společnosti účinný zápisem převodu do seznamu akcionářů. Souhrnná hodnota všech akcií musí odpovídat výši základ. jmění společnosti.\nValná hromada, která se skládá ze všech akcionářů přítomných na ní, rozhoduje o nejdůležitějších záležitostech např.:\n- o rozdělení zisku a úhradě ztrát\n- o jmenování. odvolání a odměňování jednatelů\n- o zrušení společnosti\nKaždý společník po zániku organizace odnáší to, co do společnosti vložil při založení. Zisk se rozděluje rovným dílem. Musí mít přímo v názvu uvedeno V. O. S., v případě, že je v názvu uvedeno jméno společníka Horák a spol., Rech a syn.\n1) jedno zdanění zisku\n2) ručení za závazky je společné nerozdílné a neomezené\n3) tvorba základ. jmění není povinná\nSpolečnost, ve které 2 osoby podnikají pod společným jménem a ručí za závazky společnosti veškerým svým majetkem společně a nerozdílně. Každý společník je oprávněn k obchodnímu vedení společnosti podle zásad dohodnutých ve společenské smlouvě. Na všechny společníky se vztahuje zákaz konkurence. Z toho plyne, že společník nesmí bez souhlasu ostatních společníků podnikat ještě mimo společnost ve stejném oboru. který je předmětem podnikáni společnosti.\n14. školství - zabezpečuje vzdělání občanů státu prostřed-nictvím sítě stát. a soukromých škol všech stupňů\n15. kultura - zajišťuje kulturní vyžití občanů státu s využitím nabídky stát. i soukromých kulturních institucí\n- financování kultur. podniků postupně přestává být závislé na dotacích a jejich působnost je podmíněna úrovní managementu kvalitou poskytovaných služeb, dobrým zvukem, kulturní vyspělostí případných sponzorů těchto podniků\n16. soudnictví - sestava soudů zajišťuje možnost projednání všech známých porušení zákonů a potrestání viníků, řešení majetkových a jinných občanských sporů\n17. obrana a vnitro - obranu proti vnějšímu nebezpečí poskytuje armáda\n- vnitřní bezpečnost státu a občanů je zajišťována složkami vnitra, mezi něž patří bezpečnostní informační služba (BIS) a policie ČR - v některých městech a obcích byla k zajištění bezpečnosti majetku a nedotknutelnosti ustanovena městská policie, která je podřízena obec. zastupitelstvu\npodle obchodního zákoníku\nRozdělení - osobní - V. O. S.\n- kapitálové - s. r. o., a. s.\nVeřejná obchodní společnost (veř. obch. spol.).\nSpolečnost zakládají 2 právnické nebo fyzické osoby. Společnost řídí osobně. Společnost se zakládá společenskou smlouvou. Společnost je právnická osoba, proto musí být zapsána v obchodním rejstříku. Když se zapíše, vzniká dnem zapsání do obchodního rejstříku a dostává přidělené IČO. Společenská smlouva obsahuje práva a povinnosti. Společníci mohou do společnosti volně vstoupit nebo vystoupit. Společnost zaniká dnem výmazu z obchodního rejstříku.\n- po uplynutím doby, na kterou byla založena\n- po splnění úkolu, pro který byla založena\n6. pošta - přepravuje písemné zprávy balíkové zásilky, zajišťuje výplatu důchodců, provádí inkaso plateb obyvatelstva, zajišťuje sběr tržeb z obchodů, zajišťuje sběr sázek, výplatu výher\n7. telekomunikace - zajišťuje provoz telefonní sítě, telegraf, telefax, teletext\n- cílem je modernizace telefonní sítě, připravuje se privatizace - Telecom ztratí pozici Monopolu - mobilní telefony (T-mobile, Oskar, Eurotel)\n8. obchod - cílem je nabídka zboží v pestré struktuře, ve vysoké kvalitě, za přijatelné ceny\n- po r. 1990 vznik nových cest. kanceláří\n10. peněžnictví - banky, peněží družstva (kampeličky), banky zajišťují služby typu vedení účtů, plateb, poskytování úvěrů - v čele bankovního systému je CNB, existují různé druhy bank\n11. pojišťovnictví - zmírňuje dopady různých škod a katastrof\n12. správa - zajišťuje správnou funkci všech orgánů od vlády přes okresní orgány, magistráty a obecní úřady\n- zabezpečuje výkon SS, od vlády až po obce\n13. zdravotnictví - péče o zdraví lidí, kterou zajišťuje prostřednictvím státních i soukromých zdravotnických zařízení\n- vazby podniku\na) povinné - finanční úřad, živnosten. úřad, statistický úřad\nb) nepovinné - s bankou, s pojišťovnou\n- než se určitý výrobek dostane ke spotřebiteli, projde zpravidla různými stupni zpracování, na kterém se účastní podniky z řady odvětví, dle návaznosti výroby lze NH zařadit do 3 sektorů:\na) sektor primární - prvovýroba (těžební prům., zemědělství, lesnictví, vodní hospodářství)\nb) sektor sekundární - druhovýroba (zpracovatelský průmysl, stavebnictví)\nc) sektor terciální - zahrnuje všechny služby jak pro výrobu, tak pro obyvatelstvo (doprava, spoje, bytové hospodářství, školství, pojišťovnictví, zdravotnictví)\n- ve vyspělých zemích je tento sektor nejrozvinutější - zaměstnává nejvíce lidí\ninfrastruktura = všechny organizace, jejichž činnost ve formě služeb bezprostředně ovlivňuje růst ekonomiky (zdravotnictví, školství, energetika, doprava - silnice a letiště)\n1. průmysl - těžební, kožedělný, výroba energie - elektrárny, výroba skla a keramiky, strojírenství, elektrotechnický, hutnictví, dřevozpracující, chemie (ropa), potravinářský, textilní a oděvní\n2. zemědělství - zabezpečuje převážnou část spotřeby potravin - cílem je zvýšit kvalitu, snížit obsah škodlivých látek, zvýšit péči o krajinu\n3. lesní a vodní hospodářství - cílen je nahradit škody v lesích způsobené emisemi (nová výstavba, těžba nemocných stromů), zlepšovat ekosystémy, zlepšovat čistotu povrchových a spodních vod, ochranu těchto vod\n4. stavebnictví - stavební práce, výstavba a údržba budov, průzkumové, projektové a přípravné práce\n5. doprava - železniční (pomalejší x levnější)\n- vodní (závislost na splavnosti řek)\n- podnik = soubor hmotných, osobních a nehmotných složek podnikání, je samostatnou právní, organizační a finanční jednotkou\n- Národní hospodářství je velkým složitým systémem, podniky jsou vlastně jeho podsystémy; ekonomický stát se ale neskládá jen z podniků obecně tedy můžeme mluvit o organizacích, které se liší dle svého vztahu ke státnímu rozpočtu:\n- národ. hospodářství = systém, ve kterém se uskutečňuje hospodářský proces vymezený hranicemi stát\na) hospodářské organizace - provádějí určitou činnost, ze které jim plynou příjmy, z těch příjmů si uhrazují náklady na svou činnost, tvoří zisk a část tohoto zisku formou daní jde na příjmovou část státního rozpočtu\nb) rozpočtové organizace - provádějí určitou činnost, ze které jim neplynou příjmy a výdeje na jejich činnost jsou hrazeny ze stát. rozpočtu (armáda, úřady, ministerstva, policie), rozpočtové organizace tvoří výdajovou část stát. rozpočtu\n- podniky se stejným předmětem činnosti tvoří odvětví, která lze rozdělit na:\na) výrobní - průmysl, zemědělství, stavebnictví\nb) nevýrobní - školství, kultura, zdravotnictví...\nSociálně - kulturní prostředí\nJe vymezeno kulturní úrovní dané společnosti a jejími etickými normami, patří sem především:\n- věková struktura obyvatelstva, struktura podle pohlaví, povolání a příjmu\n- úroveň rodiny a jejího vnitřního života\n- kulturní hodnoty a tradice\n- školská soustava a její úroveň\n- náboženství a filozofie\n- zájmy a móda\nPř. Vyšší věkový průměr obyvatelstva klade značné nároky na sociál. zabezpečení, rodiny preferující větší počet dětí mají odlišnou strukturu potřeb, tedy i spotřebu, některá náboženství nedovolují jíst určité potraviny, pít alkoholické nápoje a definují celkově životní styl, při propagaci v jednotlivých zemí je třeba zvažovat místní tradice, vkus a náboženství.\nPoliticko správní prostředí\nFungování podniku i dalších podnikatelských jednotek výrazně ovlivňuje stát i řada mezinárodních organizací vydáváním zákonů a jiných forem, které musí podniky respektovat.\nPř. Obchodní zákoník vymezuje pojem podnikání, podnikatele a stanoví jeho práva a povinnosti. Podnikatelská činnost nesmí být v rozporu s touto normou. Zákon o soustavě daní stanoví rámec pro finanční hospodařeni podnikatelských jednotek. Zákon o hospodářské soutěži podporuje tržní hospodářství omezováním monopolního prostředí. MNF (Mezinárodní měnový fond) a světová banka vymezují podmínky pro poskytování zahraničních úvěrů apod.\nDělení okolí podniku vnějších činitelů\n1) přírodně technické 2) hospodářské\n4) sociálně kulturní\nPřírodně technické okolí podniku\n- geografická poloha (ovlivňuje umístění podniku, strukturu výroby, nutnosti exportu)\n- klima (extrém teplota, vlhkost vzduchu, agresivní prostředí)\n- nerostné bohatství (vzdálenost surovinových a energetických zdrojů)\n- technický rozvoj (úroveň techniky a technologie)\n- úroveň infrastruktury (špatný stav silnic, chybějící spoje, neexistence rozvodů energií)\n- zajištění energie (úroveň zásobování elektrickou energií, stav rozvodných sítí)\n- ekologická hlediska


Drew Launay: Xenofobní průvodce - Španělé (Wuwejův zápisník)\n23.09.2020 22:14, Wu | knihy | komentáře\nŠpanělé jsou jižní národ a tak se určité charakteristiky dají očekávat – temperament, rodinné vazby, divoká doprava:\nVyznačené přechody jsou místa, u kterých chodci čekají, až jim řidiči dovolí přejít na druhou stranu. Žádný příčetný Španěl je nikdy nepoužívá, protože z vlastní zkušenosti dobře ví, že již jen pouhý pohled na nějakou dopravní značku vyvolá v řidiči okamžitý odpor a neposlušnost. (Str. 70)\nSiesta je mimo jakoukoliv pochybnost stěžejní španělskou posedlostí. Ty dvě hodinky spánku po obědě je něco tak posvátného, že kdokoliv, kdy je mezi třetí a pátou hodinou odpoledne spatřen na nohou, je pokládán za klinicky šíleného. (Str. 25)\nnedochvilnost, atd. atd. Přesto tu byly věci, které mě překvapily. Například to, jak moc společenští jsou.\nŠpanělští muži vyvinuli rafinovaný zvyk líbání žen na obě tváře, když jim potřásají rukou. A proto zdravení doma, na ulici, v kavárnách, restauracích anebo kdekoliv jinde zabere mnoho času – dokonce víc než ve Francii (… ), protože muži líbají ženy, ženy líbají ženy, děti líbají jiné děti, tety líbají strýce, bratrance, dědečky, babičky, kuchaře, zloděje, jeho ženu a jejího milence.\nA to vše proto, že celkově vzato dávají Španělé rádi najevo své city a jsou společenští. Zbožňují seznamování se s novými lidmi, starými lidmi, starými přáteli, novými přáteli a kvůli tomou všemu zařizují schůzky při ranní kávě, při obědě, odpolední kávě, večeři, pozdní noční kávě a pozdně pozdní noční kávě. (Str. 23)\nSpecifické je používání zdvojených příjmení, pro cizince to musí být opravdu náročné:\nŽeny po svatbě nepřijmou příjmení manžela, jmenují se nadále stejně. Děti dostanou po narození první příjmení svého otce a první příjmení matky. Příklad:\nkdyž se Felipe Rodríguez Fernández ožení s Pilar Gómez Díaz jméno ženy zůstane i nadále Pilar Gómez Díaz.\nkdyž budou mít dceru pokřtěnou Mercedes, bude se jmenovat Mercedes Rodríguez Gómez.\nkdyž se Mercedes Rodríguez Gómez vdá za Juana Garcíu Matíneze, její jméno i nadále bude Mercedes Rodríguez Gómez, ale její syn Pedro se bude jmenovat Pedro García Rodríguez a jeho sestra Carmen se bude jmenovat Carmen García Rodríguez.\nV obchodním styku jsou naštěstí používána pouze první příjmení. (Str. 37)\nJinak i o tomto Xenofobním průvodci platí to, co o všech ostatních – je to sice nadsázka, ale s racionálním jádrem a tedy si z ní můžete odnést hodně užitečného.\nXenofobní průvodce – Španělé v ČBDB\nXenofobní průvodce – Španělé v Databázi knih\nnakladatelství XYZ, Praha 2011, ISBN 978-80-7388-517-5, cena 49 Kč\nPředchozí - Filip Štojdl: S Marií na poušti\nDalší - Papírové brikety


New York - Zdeněk Mahler | KOSMAS.cz - vaše internetové knihkupectví\nZdeněk Mahler - New York\nNakladatel: Albatros 2008\nMěsto, které nikdy nespí. Velké jablko. Domov jazzu. Metropole světa. Nejameričtější a nejméně americké město zároveň. To všechno - a mnohem víc - je New York. Zachytit jej v jedné knize se zdá být nemožné - ale právě to se v knize New York daří Vladimíru Fukovi, jednomu z největších českých knižních ilustrátorů. Fukovy ilustrace i doprovodné...\nČeši uhranutí New Yorkem\n(...) Ale v New Yorku je to zcela jiný Mahler: swingující, výstižně aforizující, nepodbízející se zamýšlenému dětskému publiku, přitom mající je na paměti. Ta kniha absolutně není ideologická: Mahlerův úhel pohledu by se dal charakterizovat jako sympatizující údiv, jako zpráva o úkazu a snu. "O New Yorku se říká, že je jako poezie, která zhušťuje skutečnost, že je to tavicí kotel, že je to drúza, jež nemá budoucnost - podívat se do něj: ano, žít v něm: ne - kdo viděl New York, nemá už, kam by jel " píše Mahler na konci knihy.\nNew York viděný mistrovskou typografií\n(...) Reeditovaná kniha má nepřehlédnutelný retrostyl. V roce 1964 by nejspíš nevyšla na tak kvalitním papíře, také v textu jsou drobné korekce (nechybí například zmínka o "Dvojčatech"), takže dokonalá replika to není. Ale všechno podstatné je autentické: ve své době velmi moderní bezpatkové písmo, barevná skladba a především Fukův kreslířský rukopis. Grafická pestrost, zdánlivá chaotičnost prolínání textu, kreseb a koláží, která imituje metropolitní ruch, přesně zapadá do tehdejší velmi vysoké úrovně české typografie - ostatně knižní produkce se v šedesátých letech stala útočištěm mnoha nerežimních výtvarníků.\nMahlerův a Fukův New York: Proč to nevydáš?\n(...) Kniha spolu s ilustracemi tvoří jedinečně souznějící akord. I když jde o svého druhu průvodce, je to také kniha básnická. Mahler ovládá umění zkratky a metafory, má dar vyhmátnout podstatné jevy, odlišit je od těch pomíjivých a originálním způsobem je pojmenovat. Poezie, nápady i humor jsou obsaženy v textu i v ilustracích, dokonce tu najdeme i cosi, co by v duchu doby bylo možno chápat jako tzv. "konkrétní poezii" - a to jak v Mahlerově textu, tak ve Fukově ilustraci.\n(...) Je to přátelský obraz města, v němž lidé desítek národností žijí svou každodenní realitu. Domov jazzu. Nejameričtější a nejméně americké město zároveň. Už v roce 1964 autoři věděli, že není proč se mu vysmívat nebo ho ideologicky kritizovat. Nakonec Fuka se do něj v exilu vrátil, aby v něm vydechl naposled.\nNew York uzavřený do knihy s atmosférou\n(...) Je možné vtěsnat město New York do knihy? A je možné to udělat a zachovat kouzlo tohoto města měst? Zdeněk Mahler a Vladimír Fuka to dokázali v knize s příznačným názvem New York, která měla vyjít už v roce 1964, její všechny výtisky až na jeden jediný však komunistická státní bezpečnost zlikvidovala. (...) New York je krásná kniha, navíc má i svých sto kusů ve sběratelské edici.


KLAPACÍ ŽIRAFA - Česká hračka certifikovaná pro děti od 3 let. - Vyrobenoprodeti.cz\nDomů / Hrajeme si, učíme se / Tahací a strkací hračky / KLAPACÍ ŽIRAFA - Česká hračka certifikovaná pro děti od 3 let.\nAhoj jsem Žirafa. Jsem hlavně určena na tahání za šňůrku. Při pohybu koleček se pořádně rozhýbu a začnu klapat do rytmu. Chci být tvoje kamarádka, můžeš si mě vzít všude s sebou. Užijeme si spoustu zábavy!


Hrdá RHK Brno - Technika a trh\nXVI. ročník tradičního setkání Kontakt-Kontrakt\n14.–15.9. 2015 se v přesný čas a na určeném místě v prostředí nejvýznamnějšího Mezinárodního strojírenského veletrhu ve střední a východní Evropě můžete setkat s více než 250 zajímavými potenciálními obchodními partnery, více info naleznete na kk2015.rhkbrno.cz\nPřihlásit se můžete na naše podzimní teritoriální semináře zaměřené na Turecko (30.9.), Kanadu (6.10.), USA (22.10.), osobně navázat nové obchodní kontakty během zajímavých říjnových kooperačních akcí na Slovensku, v Turecku a Rakousku a v listopadu ve Švédsku nebo jednat se srbskými (23.8.) a britskými (15.10.) firmami v Brně.\n15.10. se uskuteční Setkání hvězd pod hvězdami neboli 58. podnikatelské setkání členů RHK Brno a jejich hostů v prostorách Hvězdárny a planetária Brno s vyhlášením výsledků soutěže TOP MSP. Naši členové budou mít dne 6.11. ojedinělou možnost navštívit koncert legendárního jazzmana Rudyho Linky včetně navazujícího diskusního setkání s Mistrem, koncem listopadu se uskuteční beseda našich podnikatelů s americkým dobrodruhem, šoumenem a podnikatelem Jamesem Cusumanem a ekonomem Tomášem Sedláčkem a rovněž připravujeme podnikatelský ples v prostorách kultovního divadla Husa na provázku ve stylu 60.–80. let a mnohem, mnohem více...\nA jaká představení jsme odehráli před prázdninami?\nKupříkladu 18.6. konferenci „2015+: Čerpat až do úplného vyčerpání!" pod záštitou Ministerstva pro místní rozvoj ČR a za účasti velmi zajímavých řečníku a 130 zástupců podnikatelů, 24.6. 57. podnikatelské setkání v kině Scala „Víc než jen kino. To jste ještě neviděli!" spojené s předpremiérovou projekcí filmu „Zbrusu Nový zákon" („The brand new testament") s téměř dvěma stovkami účastníků, přičemž tento film bude mít svou premiéru v ČR až 24.12... Kromě zmíněných akcí nás ještě 2.6. navštívil generální honorární konzul ČR v Atlantě George Novak a 9.6. guvernér ČNB Miroslav Singer. Jako bonus jsme uspořádali setkání nových členů RHK Brno. Takže vidíte, že jedeme, hrneme to a s časem pracujeme geologicky!\nKulatý stůl na RHK Brno za účasti guvernéra ČNB Miroslava Singera, viceprezidenta HKČR Michala Štefla, předsedy RHK\nBrno Miloše Škrdlíka a významných představitelů firem\nPředseda RHK Brno Miloš Škrdlík vítá guvernéra ČNB Miroslava Singera v sídle RHK Brno\nNové členské firmy RHK Brno dostaly příležitost představit svá očekávání od členství a také svůj přínos ostatním členům\nDigitalizace a automatizace výroby patří v posledních letech ke stěžejním aktivitám, které mají podnikům pomoci obstát v boji s konkurencí. Jihomoravským firmám pomáhá s aplikac...