Do přírodního divadla v Debři se po letech vrátili ochotníci - Děti\nDo přírodního divadla v Debři se po letech vrátili ochotníci\nRočník XXI, 8/2015\nNoviny pro město Mšeno a okolní obce. Měsíčník vydávaný MěÚ Mšeno. Vychází od roku 1995.\nDo přírodního divadla v Debři\nse po letech vrátili ochotníci\nMšeno - „V Debři jsem byla jako\nškolačka na několika představeních.\nPamatuji si i na to první, což byla\nNoc na Karlštejně,“ vzpomínala\nVlasta Šlechtová, rozená Kabrnová,\nna doby, kdy v mšenském lesoparku\nDebř fungovalo přírodní divadlo.\nBylo jí tehdy kolem dvanácti let.\nA do Debře, kam chodívá\ns vnoučaty na procházky, se vrátila\njako divačka po více než padesáti\nletech. Zúčastnila se totiž tradiční\nrecesistické vycházky mšenského\nokrašlovacího spolku Po stopách\nCinibulkových Časem zpět o sto\nlet, která vedla z náměstí přes\nFrantiškovu alej až do Debře. Tam\nuž byli připraveni herci Nového\nPrávě oni totiž probudili\nmísto, kde se před mnoha lety\nodehrálo jen několik divadelních\npředstavení, z hlubokého spánku.\nDo improvizovaného hlediště\npřilákali svou divadelní pohádkou\nKvět zapomnění bezmála dvě\nstovky nedočkavých diváků.\nOživení přírodního divadla\nv Debři by se neuskutečnilo bez\núsilí členů Okrašlovacího spolku\npro Mšeno a okolí a jeho příznivců,\nkteří netradičnímu místu uprostřed\nvysokých stromů věnovali svůj\nvolný čas. „Před třemi lety jsme\nsi řekli, že musíme s divadlem,\nnebo spíš s ruinami, které na\nmístě původní budovy zůstaly,\nněco udělat. Obnovit divadlo\nv původním rozsahu však nebylo\nmožné a ani žádoucí, takže jsme se\n7. 8. Mšeno\ntancovačka s Brutusem\nod 21.00 na koupališti\n14. 8. Kanina\nv pohostinství od 15.00\n15. a 16. 8. Houska\n15. 8. Mšeno\nV. setkání motocyklů\nna náměstí od 9.00\n22. 8. Houska\nNovou éru divadla zahájilo Nové divadlo Mělník. Foto: Josef Havel\nrozhodli místo upravit a technicky\nzabezpečit proti další destrukci,“\nvylíčila členka okrašlovacího\nspolku Zuzana Říhová, podle níž\nspolek několikrát žádal o dotaci,\naž uspěl u Nadace ČEZ. Akci pak\npodpořila i 1. zemědělská a. s.\nS pracemi na obnově divadla\nzačal mšenský spolek ve spolupráci\ns architektem Janem Pustějovským\na Petrem Vašíčkem v rámci\nveřejných brigád loni na jaře.\n„Cílem bylo zabezpečit to, co v lese\nzůstalo, a zároveň vytvořit příjemné\nmísto, kde bude možné pořádat\nnejen divadelní představení, ale\ni výstavy, přednášky a koncerty pod\nhvězdami,“ připomněla Zuzana\nV další fázi má podle ní být\nu divadla, jemuž dominují\nOtevření divadla si nenechalo ujít bezmála dvě stě lidí. Foto: ČEZ\ndva opukové sloupy bývalého\norchestřiště, umístěna informační\ntabule, kde se kolemjdoucí dozvědí\no záměrech spolku i historii\ndivadla více. „I když bylo divadlo\nvybudováno poměrně nedávno,\no jeho historii toho bohužel mnoho\nnevíme, uvítali bychom proto\njakékoli informace od pamětníků,“\npoznamenala členka spolku.\nJisté podle ní je, že divadlo bylo\nvybudováno ve druhé polovině\npadesátých let minulého století\nz iniciativy mšenských spolků,\nSoučástí divadla byla scéna,\npříslušenství, amfiteátr se stálými\nsedadly a šatny umístěné pod\nDivadlo bylo veřejnosti poprvé\notevřeno 12. září 1959 v 19 hodin\ninscenací Vrchlického hry Noc na\nKarlštejně v podání mšenského\nochotnického souboru Mácha.\nUmístění divadla v chladném\na tak po několika představeních\npřestalo sloužit divákům. Před\nzhruba dvaceti lety byla chátrající\nstavba zbourána a na jejím místě\nzůstaly pouze její základy s částí\nmanželům Raškovým z Romanova,\nkteří nezištně poskytli připojení\nk elektrické síti z jejich chaty stojící\npřímo nad divadlem.\njarmark „Před branou\n22. 8. Kanina\nDětský den na sportovním hřišti od 14.00\n22. a 23. 8. Mšeno\nXXXII. Mšenská motocyklová soutěž, start na\nstadionu v 9.00\n23. 8. Mšeno\nPlochá dráha - Přebor\nČR jednotlivců a 1. liga,\nna stadionu od 16.00\n29. 8. Mšeno\nza sokolovnou od 8.00\nrybářské závody, 13.00\n30. 8. Mšeno\nMšenská 50, start na\nkoupališti od 6.30\nMšensko má talent,\nZUŠ Mšeno od 13.00\n5. 9. Mšeno\nod 14.00 na koupališti\nVážení čtenáři, dostává se\nvám do rukou\njsme se snažili\nopět naplnit zajímavými informacemi. Ačkoli\nse letní prázdniny a doba dovolených pomalu přehouply do\ndruhé poloviny, určitě se ještě\nnajde pár dní na využití našich\nletních tipů na výlety v okolí.\nA pokud nemáte ještě prošlapané své pohorky, můžete vyrazit\nna některé z podrobně rozepsaných turistických tras, jimiž je\nMšensko doslova propleteno.\nNe nadarmo se přeci říká, že\nvšechny cesty vedou do Mšena\n(nějaké také možná do Říma...).\nŽe na Mšensku už všechno znáte? Tomu nevěřte. I mě každou\nchvilku překvapí něco nového,\nPěkné čtení přeje Jiří Říha\nMšensko č. 8/2015\nNoviny pro město Mšeno a okolí\n▪ Vydává MěÚ Mšeno od roku\n1995 ▪ Vycházejí vždy na začátku měsíce ▪ Redakční rada:\nJiří Říha (jř) - šéfredaktor, Karel\nHorňák (kh), Vladislava Kaulerová Vaňková (vkv) ▪ Grafická\núprava: Jiří Říha ▪ Kontakt:\n[email protected], telefon: 737 671 196, pošta: Husova\n149, 277 35 Mšeno ▪ Uzávěrka\npříspěvků je vždy 15. den v měsíci ▪ Nevyžádané příspěvky se\nnevracejí ▪ Tisk: K-Tisk ▪ Povoleno Ministerstvem kultury ČR,\nreg. č. MK ČR E 10701\nVychází pro: Mšeno, Chorušice,\nKadlín, Kaninu, Kokořín, Lobeč, Nosálov, Stránku, Vrátno.\nKde je Mšensko k dostání\nTrafika, Mšeno. Lahůdky L.\nWalter, Mšeno. Baťovna, Mšeno.\nCukrárna u Živných a Měšťáků, Mšeno. Městská knihovna,\nMšeno. Čerpací stanice, Mšeno.\nProdejna potravin, Chorušice.\nHotel Kokořín, Kokořínský Důl,\nGalerie a restaurace Truhlárna,\nKokořín. Mrak Food, Nosálov.\nProdejna potravin, Velký Újezd.\nRozhovor s Martinem Machem o fungování společnosti Kokořínský SOK\nČím budeme jezdit na Mšensku?\nveřejné dopravy, a proč chtějí\nspolečnost prodat. Pokud dojde k\nprodeji nějaké větší společnosti,\nkterá s obcemi není nijak svázaná,\nrozhodně nebude doprava levnější.\nMšensko – V mšenském regionu\nzajišťuje veřejnou dopravu mimo\njiné společnost Kokořínský SOK.\nO rozhovor jsme požádali jednoho\nz jejích jednatelů – starostu města\nMšena Ing. Martina Macha.\nDruhým jednatelem je starosta\nChorušic Martin Bauer.\nV čem vidíte největší problém\nPřed několika lety začal tehdejší\nreorganizaci autobusové dopravy\ns několika razantními restrikcemi.\nU nás se to týkalo například\nsobotního spoje do Prahy nebo\nněkolika spojů do okolních vesnic.\nV ceně za kilometr, kterou kraj\nhradí dopravcům, musí být částka\nna obnovu vozového parku, čili\npřiměřený zisk. Zatímco v minulosti\nbyla tato suma v řádu několika\nkorun, což umožnilo dopravcům\nobnovovat vozový park a dodržovat\njeho průměrné stáří, dnes se bavíme\no výši několika haléřů.\nTo je ovšem docela zarážející...\nVšichni dopravci jsou nyní ve\nsvízelné situaci, neboť z částky,\nkterou jim kraj platí, nelze\nnashromáždit potřebné finance na\nobnovu. Za této situace přemýšlíme,\njak ji vyřešit jiným způsobem.\nA jaká situace je v SOKu?\nPředloni se nám podařilo pořídit\njeden větší autobus Isuzu za slušnou\ncenu, protože šlo o předváděcí\nmodel. Jeho pořízení se z poloviny\nfinancovalo z vlastních zdrojů\nspolečnosti, zbytek byl na leasing,\nkterý skončí na podzim příštího\nroku. Nyní potřebujeme v obnově\npokračovat, což je otázka necelých\ndvou milionů korun za jeden\nJaké jste tedy zvolili řešení?\nSkoro všechny renaulty jsou\nstejný ročník výroby, takže nyní\nje třeba je nutně začít obměňovat.\nO tom se již rok ve společnosti,\nkterou vlastní třináct obcí, diskutují\ndva návrhy. Buď si od obcí půjčit,\naby nebylo nutné si brát úvěr, a\nčást řešit leasingem a vlastními\nzdroji. Druhý návrh byl prodej\nspolečnosti, protože se někteří\nspolečníci domnívali, že její provoz\nnení dlouhodobě udržitelný. Tento\nnávrh ovšem neprošel, a tak jsme\ns novými zastupitelstvy začali\npracovat na novém řešení. Na jaře\nVozový park SOKu by potřeboval\nomladit. Foto: Karel Horňák\nvalná hromada SOK schválila přijetí\núvěru ve výši jednoho milionu\nkorun a pověřila jednatele, ať\nosloví obce, zda by nějakou částku\nnepůjčily z vlastních zdrojů –\nposílily kapitál společnosti. SOK\nmůže nyní poskytnout 600 tisíc\nA jaká byla odezva?\nNěkteré obce se k půjčce, jejíž\ndoporučená výše byla 80 tisíc korun,\nvyjádřily kladně, některé bohužel\npůjčku zamítly. Byť nepůjčili všichni\nspolečníci, s nashromážděnými\nautobusu realizovat. V současnosti\npoptáváme jednotlivé dodavatele a\nzjišťujeme nejvýhodnější nabídky.\nJak si vysvětlujete fakt, že peníze\nBohužel narážíme na trvalou\nneochotu některých společníků\npodílet se na provozu SOKu pomocí\npůjčky, což znamená pouze dočasné\nfinancování. Společnost je schopná\npůjčky splácet, o čemž svědčí\nfakt, že některé bývalé závazky\njsou už splaceny. Zbytek bychom\npokryli z prostředků, které nám na\nopožděných platbách dosud dluží\nStředočeský kraj. V loňském roce\nvytvořil SOK zisk ve výši 350 tisíc\nkorun, jedná se tedy o ekonomicky\nzdravý subjekt schopný splácet své\nCo vás v řešení problému ještě\nJe zarážející, že některé obce se\nstaví k půjčkám negativně nebo\nstále navrhují společnost prodat\nči se dokonce vůbec nezúčastňují\njednání valných hromad, čímž\nčasto blokují přijímání důležitých\nrozhodnutí. Proto chci toto téma\nzveřejnit, protože si nejsem jist, zda\nobčané v jednotlivých obcích vědí,\nco vede jejich zastupitelstva k tomu,\nže se nechtějí podílet na financování\nJaké řešení se nabízí?\nProtože se připravuje změna\nznění zakladatelské smlouvy, na\npodzim připravujeme svolat valnou\nhromadu, na níž se smlouva bude\nprobírat. Zároveň se budeme tázat\ntěch obcí, které se nechtějí podílet\nna chodu společnosti, brzdí její\nrozvoj, nebo svou neúčastí přímo\nblokují její chod. Budeme chtít\nvědět, zda změní svůj postoj, či se\nsvého podílu ve společnosti zbaví\nve prospěch ostatních společníků.\nCo by to znamenalo pro občany\nNeznamenalo by to nic, třeba by\njejich podíl převzala jiná obec se\nzájmem o rozvoj společnosti. Pak by\nse nemohlo stát, že by valná hromada\nnebyla usnášeníschopná. Kdo tedy\nnemá zájem o společnost, ať svůj\npodíl prodá dalším společníkům.\nTo je moje výzva, kterou činím\nveřejně pro celý region.\nPikantní je, že vlastně nejde o\npeníze. Poté, co jsme v nedávných\nletech společně vybojovali zvýšení\ndaňových příjmů pro malé obce,\nmnoho obcí, které jsou menší\nnež Mšeno, má na účtech částky\nv milionech, přesahující jejich\nroční rozpočet. Tady se bavíme o\nnějakých padesáti tisících na pár let.\nJde o nepochopení celého modelu\nfungování dopravy v našem regionu\na funkce společníka v obchodní\nPůjčku poskytly (v tis. Kč)\nMšeno 150, Kokořín 80,\nNosálov 80, Vysoká 80, Kanina 50, Lobeč 50, Hostín 20 celkem 510\nChorušice, Kadlín, Nebužely,\nNeúčast na valné hromadě\nSdružení obcí Kokořínska:\nKanina, Nosálov, Kadlín, Vysoká\nDřevěné perutě vrátenského\nmlýna se zase brzy roztočí\nVrátno - Velkou zálibou Aleše\nKřemena je mimo jiné také létání.\nKdyž historickým dvouplošníkem\nprolétal nad Vrátnem, upoutal jeho\npozornost zdejší větrný mlýn.\nStál osamocený uprostřed polí,\nzhruba necelé dva kilometry od\nobce. Kdo se chce dostat až k\nněmu, měl by vědět, že k mlýnu\nvede pouze jedna cesta a to ta, která\nnavazuje na křižovatku silnic mezi\nobcemi Vrátno, Boreč a Kluky.\numěleckou průmyslovku, takže\nopravovat kulturní památky bylo\njeho původním povoláním. „Větrný\nmlýn Vrátno mě oslovil už před\npatnácti lety. Jelikož hodně létám\nletadlem, měl jsem mlýn vždy\njako orientační bod,“ naznačuje\nsoučasný majitel, jehož velkým\nsnem bylo takovou památku\nJenže cesta ke koupi nebyla\nrozhodně jednoduchá. Předchozí\nněmecký majitel mlýn koupil až\npo revoluci, později ho opravil a až\nv porevoluční době měl problémy\nse vstupem do České republiky,\na proto byl mlýn opuštěn a opět\npostupně chátral. Nakonec se ho\nale podařilo prodat a mlýn minulý\nrok v prosinci skončil v rukách\n„Hlavní gró prací spočívá v tom,\nže mlýnu chceme navrátit původní\ntvář. Přál bych si, aby vypadal\nnejen dobově, ale aby byl také\nfunkční. Proto mlýn bude osazen\notáčecí střechou a ocelovou růžicí,\ndo které budou vsazeny dřevěné\nperutě . Celý rotor tak bude mít\nprůměr 20 metrů. Uvnitř mlýna\npak bude nainstalován hlavní\nhřídel s palečným a cévovým\nkolem a brzdícím mechanismem.\nKompletní mlecí složení včetně\notáčecí střechy bude vážit okolo\n30 tun,“ nastínil vizi, kterou by již\nbrzy mohli vidět také návštěvníci.\nMlýn je přitažlivý i pro cyklisty,\nkteří památku míjí po evropské\ncyklistické stezce. „Když je\no víkendu hezky, projedou zde\nstovky lidí. Už teď se mě ptají, kdy\nbude mlýn otevřený,“ říká Aleš\nKřemen s tím, že lidé se dočkají\nnejdříve za dva roky. V areálu\npočítá s restaurací či s venkovním\nposezením i ubytováním.\nVětrné mlýny holandského typu\nse v Čechách dochovaly jen dva.\nJeden právě ve Vrátně a druhý\nve Světlíku na Děčínsku, který\nmá i historické mlecí zařízení.\nZajímavé je, že v době velké slávy\nvětrných mlýnů se nedaleko Vrátna\nnacházely v ose hned tři jeden\nve Mšeně, kde je dnes skládka, a\ndruhý mezi nimi.\nVrátenský mlýn ale tolik štěstí\nJeště nedávno byl vrátenský mlýn\nopuštěný. Foto: Jiří Říha\n• Větrník nechal roku 1870 na svém pozemku postavit místní statkář\n• Stavbu provedl zednický mistr Medonos ze Mšena a použil při ní kámen z pískovcových lomů.\n• Roku 1878 vyrostla vedle mlýna ještě další malá budova, v níž se nacházely stoupy, dnes již téměř zapomenuté technické zařízení na drcení\na likvidaci odpadu. Stoupy byly poháněny převodním hřídelem ze mlýna a sloužily k drcení kostí, které statkář Mareček kupoval od řezníků.\nZískanou kostní moučkou pak hnojil okolní pole.\n• V prvních letech provozoval statkář Mareček mlýn sám, přičemž obsluhu zajišťovala jistá stará panna Terezka. Později ho však pronajímal.\nJeden z nájemců, sekerník Václav Petr ze Mšena, který působil na mlýně v letech 1913 - 1921, proslul v širokém okolí jako opravář větrných\n• Vrátenský větrník byl opuštěný v roce 1923. Jaký osud ho potkal, dokládá dobová literatura: cizí lidé jej kus po kuse vykrádali a vnitřní zařízení rozbíjeli, tuláci a různá čeládka tu přespávali a pálili, co ještě zbylo.\nAleš Křemen se pustil do náročné rekonstrukce. Foto: Deník/L. Růžková\nneměl. Z původního vybavení\nnezbylo vůbec nic. „Stavba dokonce\nneodpovídá ani historickému rázu,\na to úhlem střechy, provedením, to\nvšechno musí pryč. Chybí i jedno\ncelé patro, takže budeme 1,8 metru\ndozdívat,“ popsal současný stav.\nNaštěstí se mu podařilo sehnat\nkameny ze staveb, které musely\nk zemi. Pokud půjde vše podle\nplánu, letos by stávající střecha\nmohla být vyměněna kompletně za\nnovou. Následovat ji bude zařízení,\nkteré se ve větru otáčí.\nAleš Křemen se však nestará jen\no stavbu mlýna. Shání o něm\ndokumenty i zajímavosti. A začal\nkde jinde než ve Vrátně. Tam\nsi pochvaloval hezky vedenou\nkroniku, jejíž část si okopíroval.\nLidé si zapisovali i vtipné historky,\nkteré se vázaly k mlýnu. Kromě\ntoho má i různé nákresy původního\nmlýna, ale také dobové fotografie či\nLucie Růžková, Deník\nnovin Mšensko do\nobcí je, za předpokladu udržení\ni získání nových\ndopisovatelů z řad obcí, jednoznačně kladem. Po aktivitách jako\nhospodaření v lesích či společném\npostupu výběru dodavatele elektrické energie pro obce a podniky,\npak dalším důkazem dobré spolupráce města Mšena a okolních\nobcí. V naší obci zveřejnění důležitých informací řešíme vydáním\n„Informací obce“ k nějakému\ntématu, kde samozřejmě občané\nnenajdou kulturní akce i další zajímavosti v okolí, i po této stránce\nby to nyní mohlo být jednodušší.\nPokud je řeč o spolupráci i možnostech malých obcí, je dobré\ndodat, že tyto obce jsou čím dál\nvíce „ohroženým druhem“ a neustále je třeba za jejich existenci\ni právo na samosprávu doslova\nbojovat. V devadesátých letech\nsi nikdo nedovolil zpochybnit potřebu nově vzniklých obcí, ale už\nv roce 2005 jsem s kolegou, dnešním senátorem J. Voseckým, zpochybňoval na Ministerstvu vnitra\naktivity přípravné skupiny, která\nse scházela za účelem přípravy\nzákona o „Společenství obcí“,\ncož byla zástěrka k ekonomickému\nvyhladovění malých obcí a samospráv a vzniku jednoho úřadu pro\ncelé široké okol. V letošním roce\njiž končí pro nás historicky neuvěřitelná dotační podpora EU pro\nroky 2006 - 13, a pokud nová pravidla dotačních prostředků budou\nnadále nastavena pro malé obce a\njejich potřeby tak hloupě, možná\nzbyde zástupcům obcí opět i čas\nna rozporování dalších hloupých\nnávrhů ze strany státní správy i\nparlamentu, jako tomu bylo třeba\nv případě návrhu novely zákona\nč.13/1997 o pozemních komunikacích, která by vzala obcím a\nměstům I a II typu ( tedy i např.\nMšenu) právo rozhodovat o úpravě provozu na místních komunikacích, tedy vlastně o svém majetku!\nAle dost rozčilování, naštěstí je\ntu léto, kdy jsou všechny podobné aktivity utlumeny myšlenkami\nna dovolenou, prázdniny, a tak\nkromě přání do další dobré spolupráce mezi našimi obcemi, přeji\nvšem čtenářům slunné a pohodové\ndny, strávené jak na cestách, tak i\nv našem regionu plném malebných\nzákoutí i krásné přírody.\nOtevřeno: červenec až srpen\nVstupné: dospělí 50 Kč (po 16. hodině 20 Kč), děti a senioři 20 Kč (po 16.\nhodině 10 Kč), nekoupající se 10 Kč\nOtevřeno: 9.00 - 12.00, 13.00 - 17.00\n(duben až říjen, denně kromě pondělí)\nV LOBČI U MŠENA\nOtevřeno: středa až neděle vždy\n10.00 – 16.00 (duben až říjen)\nVstupné: dospělí – 60 Kč, děti do\n15 let a důchodci – 40 Kč, rodinné\nvstupné – 150 Kč\nOtevřeno: od 9.00 - 12.00 a 13.30 17.00 (duben-říjen)\nOtevřeno: čtvrtek až neděle\na svátky vždy 10.00 – 12.00\na 13.00 – 17.00\nVstupné: plné 20 Kč a zlevněné 10 Kč\nOtevřeno: duben a říjen od 9.00 až\n16.00 (so, ne), květen a září od 9.00\ndo 16.00 (pondělí zavřeno), červen,\nčervenec, srpen od 9.00 do 17.00\nVstupné: plné 80 Kč, zlevněné 50 Kč,\nděti do 6 let zdarma, děti do 15 let\nOtevřeno: duben od 10.00 do 17.00\n(so, ne), květen, červen a září od\n10.00 do 17.00 (úterý až neděle),\nčervenec a srpen pd 10.00 do 18.00\n(úterý až neděle), říjen od 10.00 do\n16.00 (so, ne)\nVstupné: plné 80 Kč, zlevněné 60 Kč,\nOtevřeno: květen až říjen od 10.00\ndo 18.00, listopad až duben od 10.00\ndo 18.00 (so, ne, svátky)\nVstupné: jednotné 20 Kč\nOtevřeno: duben až říjen od 9.00\ndo 19.00 (pondělí zavřeno)\nProhlídky od června do září v 11.00,\n14.00 a 16.00 (so, ne), 14.00 (středa\naž pátek). Objednat se je možné celoročně (od 10 platících osob).\nVstupné: 50 Kč bez degustace, 100\nKč s degustací, děti do 15 let zdarma\nVe staré varně je od června do září\notevřen výčep, ve všední dny od\n15.00 o víkendech od 12.00.\nMopedy létaly po žhavé antuce\nMšeno - Sluncem vyhřátý plochodrážní stadion ve Mšeně se\nv sobotu 18. července stal dějištěm\njedenáctého ročníku mistrovství\nsvěta v netradiční disciplíně. Na\nrozpálené antuce bojovala při maratonu rozjížděk padesátka jezdců,\nkteří místo plochodrážních speciálů tentokrát osedlali jiné jednostopé miláčky – mopedy Stadion.\nLíté boje v padesáti jízdách základního rozpisu vyvrcholily odpoledne ve třech dodatkových\njízdách, které určily pořadí na\nčelních místech startovní listiny\nv kategoriích standard a speciál.\nZávod sice nese název mistrovství\nsvěta, zahraničních jezdců se ale na\nstart letos postavilo málo. „Objevil\nse tu pouze jeden jezdec z ciziny,“\nřekl starosta místního veteran klubu Ladislav Homolka, jenž byl rovněž ředitelem závodu. „Ze Spojených států amerických znovu přijel\nDerek Washington, jenž si v Evropě užívá svou dovolenou i startem\nna našem mistrovství světa.“\nPadesátka jezdců ve startovní\nlistině svědčí o velkém zájmu. „Poslední dvě místa jsme zaplnili těsně\npřed startem,“ konstatoval ředitel\nzávodu a doplnil: „Když k tomu\npřipočteme výbornou práci celého\ntýmu organizátorů, můžeme být s\nprůběhem letošního ročníku spokojeni. Chci poděkovat všem svým\nspolupracovníkům i sponzorům za\npráci, která přispěla ke zdárnému\nprůběhu celého závodu.“\nPo loňských zkušenostech, kdy\nřada jezdců v kategorii standard\nměla na svých strojích nepovole-\nDo Mšena letos přijelo padesát závodníků. Foto: Karel Horňák\nné úpravy kvůli zvýšení výkonu,\nse pořadatelé rozhodli, že letos\nzavedou přísnou diagnostiku,\nkterá odhalí případné hříšníky.\n„Podle vzoru dalších závodů jsme\ntak prohlédli celou kategorii standard,“ řekl Ladislav Homolka. „Z\npětadvaceti strojů dva nevyhověly\nregulím. Jednoho hříšníka zastoupil náhradník, druhý, který měl jen\nnepatrnou úpravu, nakonec startoval, ale mimo soutěž.“\nNejstarším účastníkem závodu se\nstal sedmdesátiletý Jaroslav Tovara\nz Mělníka, jehož celoživotní láskou\njsou motorky. „Tu první – tátovu –\njsem začal prohánět už ve třinácti\nletech vždy, když otec nebyl doma.\nMoped, který jsem zdědil po dědovi, se už nedochoval. Dnešní stroj\njsem si pořídil od jedné paní z Mlazic,“ zavzpomínal milovník starých\nstrojů, který je také členem mšenského veteran klubu.\nTaneční hudba lákala do Kaniny\nKanina - První pátek v červenci\npatřil v Kanině letní taneční zábavě, kterou na místním hřišti pod\nobecní hospodou pořádala obec\nKanina. K poslehu a tanci zahrála kapela Retro Full a počasí nám\npřálo, takže nic nebránilo tomu se\nhezky pobavit. Zábavu si nenechalo ujít 82 dospělých, 15 dětí a zastavilo se i 26 návštěvníků, kteří přijeli\nrelaxovat do Kokořínska a cestou\npřibrzdili na dobré pivko, které se\nv kaninském pohostinství čepuje.\nNálada zúčastněných byla dobrá,\na tak i my, kteří jsme se podíleli na\npřípravách, jsme měli radost, že se\nlidé bavili a snaha zajistit tento program včetně krásné tomboly nepřišla, jak se říká, vniveč.\nRáda bych touto cestou jako sta-\nV Kanině k poslechu a tanci hrála\nskupina Retro Full. Foto: J. Vraná\nrostka obce poděkovala všem za\nvstřícnost a kladný přístup k celé\nakci, a to především kulturní komisi, obsluze místního pohostinství\na občanům, kteří přispěli krásnými\ncenami do tomboly.\nJaroslava Vraná, starostka obce\n„Do Mšena jsem přijel už počtvrté,“ řekl pro Mělnický deník\nVladimír Chadima z Rosovic, vítěz kategorie standard. „Po dvou\ntřetích místech to letos konečně\nvyšlo. Kromě šťastného losu mi\nperfektně šlapala motorka. Vedle\nmopedů jezdím na Berounsku také\nseriál závodů na pionýrech. Pokud\nto vyjde, chtěl bych do Mšena přijet\nnapřesrok na obhajobu.“\nAni Michal Sokol, vítěz kategorie\nspeciál, nebyl na šampionátu nováčkem. Už svou první účast proměnil v loňském roce ve vítězství,\nletos pak výhru zopakoval. A po\nzávodě se pak podělil o své dojmy.\n„Loňský ročník byl těžší na závodění, letošní byl těžší na psychiku,\nabych obhájil. Moc se mi líbila atmosféra, organizace závodů i krásný kemp v příjemném prostředí.\nKdyž to vyjde, za rok bych se rád\npomůže z problémů\nMšeno - Máte problémy se\nsplácením dluhů a hrozí vám\nexekuce? Město Mšeno navázalo od poloviny července spolupráci s dluhovou poradkyní,\nkterá lidem v rámci bezplatné\nkonzultace pomůže s oddlužením. Zájemci o konzultaci\nse mohou v úředních hodinách\nna telefonním čísle 315 693 121\nobrátit na úřednici mšenské radnice Vendulu Šestákovou, která\njim schůzku s dluhovou poradkyní sjedná.\nStránecká kořenovka zvládne\nvyčistit i obsah odpadní jímky\nStránka – Jediná obecní kořenová\nčistírna na Mělnicku, která je už\npět let v provozu ve Stránce, může\nnově čistit i kaly přivezené přímo\nz odpadních jímek. Donedávna\npřitom bylo podle starosty obce\nŠtefana Dvorščíka do kořenové\nčistírny možné vypouštět pouze\n„Vzhledem k tomu, že se do\nkořenovky vyvážela pouze voda z\ndomovních čistíren, byla jen velmi\nmálo využívána, v sezoně si totiž lidé\nvyčištěnou vodu rozstřikovali po\npozemcích. Velká část domácností\na chalupáři ovšem ani domovní\nčistírny nemají,“ uvedl starosta a\nvysvětlil, že to byl také důvod, proč\nobec požádala mělnický vodoprávní\núřad o povolení doplnit kořenovou\nčistírnu o odkalovací zařízení,\nkteré by umožnilo vyvážet přímo\nobsah jímek a septiků, čímž by se\nzvýšilo i využití ekologické čistírny\nA to se také podařilo. Po\nživotního prostředí začala obec s\nbudováním potřebného doplňku.\n„Stavba odkalovacího zařízení\ntrvala měsíc a půl a stála tři sta\nšedesát tisíc korun,“ připomněl\nstarosta Dvorščík, který je odborně\nproškolený a zodpovědný za chod\nOdkalovací zařízení je podle\nstarosty složené z jedné napouštěcí\nnádrže, na kterou navazuje druhá\nnádrž se dvěma komorami.\n„V první se kaly usadí a ze druhé\nse rovnou do kořenovky vytlačí\npouze voda, kterou kořeny rostlin\nSháním střešní tašky Letky\na Letky bratří Fischerů. Starší, ale\nv dobrém stavu. Cca 2500 kusů,\npřípadně menší množství. Možná\nje i vlastní demontáž ze střechy.\nRozumná cena. Telefon: 724 846\nSháníme štěně, nejlépe křížence\nšpice. Kontakt: 720 488 938.\nProdám Wartburg r. v. 1985 bez\nTP na ND nebo pro restaurování\nna veterána. Cena dohodou. Bližší\ninfo na tel. 737 373 100.\nU kořenovky nechala obec vybudovat odkalovací zařízení. Foto: J. Říha\ndočistí. Usazeninu budeme podle\nprovozního řádu nejméně jednou\nza rok vyvážet na kompost,“ popsal\nJímky chce obec svým obyvatelům\nvyvážet za mírný poplatek vlastním\ntraktorem, až z výroby dostane\nsedmikubíkový fekální vůz. Službu\nnabídla také sousednímu Kadlínu,\nkterý je rovněž bez kanalizační sítě.\nO potřebě odkanalizování obce\nzačali stránečtí zastupitelé jednat\nuž před devíti lety. Vybudovat\nkanalizaci pro Stránku a pod\nni spadající Tajnou a Ostrý za\nzhruba šedesát milionů korun\nbylo pro vesnici nereálné, a to i za\npředpokladu získání dotace.\n„Dohodli jsme se, že budeme\nsituaci řešit domovními čistírnami,\nkteré by ovšem vodoprávní úřad\npovolil jen za předpokladu, že\nbudou vyčištěné vody odváženy na\nkořenovou čistírnu na dočištění.\nV zimě se totiž vyčištěná voda z\nčistíren nemůže rozstřikovat po\npozemku a například bytovky i\nněkteré domy by ani tuto možnost\nneměly,“ připomněl starosta.\nStránka proto v roce 2007 začala\npodnikat kroky vedoucí k realizaci\nkořenové čistírny, která byla na\npozemku mezi Stránkou a Ledci\ndokončena o tři roky později.\nObecní kořenovka se skládá ze\ndvou izolovaných nádrží o celkové\nrozloze 1500 metrů čtverečních, kde\nroste na osm tisíc rostlin chrastice,\nkosatce a rákosu. Vyčištěná voda pak\npřetéká do třetí vsakovací nádrže.\nA nově jsou před kaskádovitou\nčistírnou umístěny ještě odkalovací\nnádrže vhodné pro kaly z jímek.\nObecní kořenová čistírna, která\nje nenáročná na provoz a údržbu,\nStránku vyšla na zhruba dva a půl\nmilionu korun. V České republice\njsou kořenové čistírny využívány\nspíš u rodinných domů, obecních\nčistíren je pouze několik desítek, na\nMělnicku je přitom jen jediná – ve\nProdám králíky vykrmené i do\nchovu, andulky, korely - letošní\nmláďata. Tel. 723 741 802.\nSoukromý řádkový inzerát v měsíčníku Mšensko můžete podat\nzdarma, a to elektronicky na\nemailu: [email protected]\nnebo na telefonu: 737 671 196.\n1 cm jednosloupce\n1 cm dvojsloupce\n1 cm trojsloupce\n1 cm čtyřsloupce\ncelostrana (výška 26 cm) 1700 Kč\n(Ceny jsou bez DPH 21%.)\nInzerci v novinách Mšensko lze sjednat na emailu: [email protected] nebo na telefonu 315 693 121.\nPoplatek lze uhradit buď v pokladně\nměsta, nebo bezhotovostně na č.ú.\n2726171/0100, VS=2143, do zprávy\npro příjemce uvést název firmy.\nPodklady pro výrobu inzerátu zasílat\nTři otázky pro: Martina Macha, starostu Mšena\nZa vůní domácích sýrů do Březinky\nVýznamnou investiční akcí, která\nse v současné době chystá v našem\nregionu, je výstavba kanalizace\nv úseku Sedlec – Mšeno. Jak probíhá její příprava?\nHlavním investorem jsou Vodárny\nKladno - Mělník a spoluinvestorem\nměsto Mšeno. VKM se náš původní\nprojekt nelíbil. Tvrdili, že se dá namalovat lépe, funkčněji a levněji.\nNová dokumentace je skutečně\nlepší, ale celý proces už trvá příliš\ndlouho. Investiční ředitel Ing. Jaroslav Černý v dopise vysvětluje, proč\na jaké jsou časové vyhlídky.\nBřezinka - Milovníci čerstvých\ndomácích sýrů už nemusejí nikde\nvyhlížet baču, aby si pochutnali na\njeho výrobcích. A nemusejí ani objíždět jarmarky s tradičními dobrotami.\nDomácí ovčí a kozí sýry totiž od\nzačátku letošních letních prázdnin\nzačali podle tradičních receptur\npřipravovat na statku v Březince.\nOvce a kozy se tam přes léto volně pohybují na pastvinách, kde si\nnajdou, co jim chutná. Stádo se tak\nkaždým rokem rozrůstá.\nVíce informací o nové místní\nspecialitě na webu: www.kokorin.\nStavba kanalizace v Sedlci má začít na jaře\nZ dopisu vyplývá, že předpoklad\nzískání stavebního povolení je říjen 2015 s tím, že stavba by měla\nzačít na jaře 2016. Není to pozdě?\nJarní termín pro nás není zrovna\nvýhodný, ale s ním nic nenaděláme. Aspoň se na tuto akci stihneme lépe připravit včetně financí.\nVýstavbu kanalizace ovšem doplní\ndalší investice, že?\nZároveň s kanalizací budeme stavět takzvanou dešťovku, která končí\nv sedleckém rybníku. Na tuto akci\ntedy bude rovněž více času na získání stavebního povolení. Projekt\nzpracovala stejná kancelář jako na\nOvce a kozy v Březince si užívajína pastvě. Foto: archiv statku\n1. 8. 20.00 - Dáma ve zlatém (drama,\nUSA/Velká Británie, 2015, režie Simon\n3. 8. 18.30 - Jurský svět (dobrodružný,\nUSA, 2015, režie Colin Trevorrow)\n4. 8. 20.00 - Mission: Impossible – Národ grázlů (akční thriller, USA, 2015, režie\n5. 8. 18.00 - Mimoni (animovaná rodinná komedie, USA, 2015, režie Kyle Balda\na Pierre Coffin)\n5. 8. 20.30 - Iracionální muž (mysteriózní, USA, 2015, režie Woody Allen)\n6. 8. 20.30 - Papírová města (mysteriózní, USA, 2015, režie Jake Schreier)\n7. 8. 18.30 - V hlavě (animovaná komedie pro celou rodinu, USA, 2015, režie\nPete Docter a Ronaldo Del Carmen)\nVEČER VĚNOVANÝ ČESKÉMU FILMAŘI\n8. 8. 18.00 - Vynález zkázy (dobrodružný, Československo, 1958, režie Karel\n8. 8. 20.00 - Filmový dobrodruh Karel Zeman (dokumentární, ČR/Kanada,\n2015, režie Tomáš Hodan)\n10. 8. 18.00 - Mimoni (animovaná rodinná komedie, USA, 2015, režie Kyle Balda\n11. 8. 20.00 - Daleko od hlučícího davu\n(drama, USA/Velká Británie, 2015, režie\n12. 8. 18.00 - Malý pán (loutkový, ČR/\nSlovensko, 2014, režie Radek Beran)\n12. 8. 20.00 - Věčně mladá (drama, USA,\n2015, režie Lee Toland Krieger)\n13. 8. 20.30 - Fantastická čtyřka (akční,\nUSA, 2015, režie Josh Trank)\n14. 8. 18.30 - V hlavě (animovaná komedie pro celou rodinu, USA, 2015, 102\nmin, režie Pete Docter a Ronaldo Del\n17. 8. 18.00 - Mimoni (animovaná rodinná komedie, USA, 2015, režie Kyle Balda\n18. 8. 20.00 - Život je život (komedie,\nČR, 2015, režie Milan Cieslar)\n19. 8. 18.00 - Malá z rybárny (animovaný/loutkový, ČR, 2015, režie Jan Balej)\n19. 8. 20.00 - Čtyřikrát (filmová báseň,\nItálie, Německo, Švýcarsko, 2010, režie\n20. 8. 20.00 - Padesát odstínů šedi (romantický, USA, 2015, režie Sam Taylor–\n21. 8. 18.00 - V hlavě (animovaná komedie pro celou rodinu, USA, 2015, 102\n22. 8. 20.00 - Domácí péče (komedie, ČR,\n2015, režie Slávek Horák)\n24. 8. 18.00 - Konečně doma (animovaná komedie pro celou rodinu, USA, 2015,\nrežie Tim Johnson)\n25. 8. 18.00 - Sedmero krkavců (filmová\npohádka podle Boženy Němcové. ČR/Slovensko, 2015, režie Alice Nellis)\n26. 8. 20.00 - Mission: Impossible – Národ grázlů (akční thriller, USA, 2015, režie\n27. 8. 20.00 - Fotograf (komedie, ČR,\n2015, režie Irena Pavlásková, scénář Irena Pavlásková a Jan Saudek)\n28. 8. 18.00 - Malý dráček (animovaný\nrodinný, Německo, 2014, režie Hubert\nWeiland, Nina Wels)\n29. 8. 18.00 - Mimoni (animovaná rodinná komedie, USA, 2015, režie Kyle Balda\nTradiční chorušická pouť opět\nnabídla všehochuť zážitků\nChorušice – O prvním srpnovém\nvíkendu se v Chorušicích konala\ntradiční pouť. Se svým zhruba\ndesetičlenným týmem ji připravil\nstarosta obce Martin Bauer, který\nposkytl Mšensku rozhovor.\nKolikátý ročník pouti letos\nSnažili jsme se navázat na tradici,\nkterá tu byla už před listopadem\n1989, a od roku 2000 pouť\npořádáme pravidelně. Patří k ní\npředevším atrakce. Už delší dobu\nk nám jezdí Fialovi z Brandýsa nad\nLabem. Jejich atrakce jezdily i do\nNěmecka a Rakouska. Jsme s nimi\nChorušická pouť nejsou jenom\natrakce. Co dalšího jste v\ncelé historii pouti dokázali\nSnažíme se nabídnout něco\nzajímavého všem generacím.\nAtrakce pro děti zaplnily chorušickou náves. Foto: Karel Horňák\nNejmladším především atrakce\na „blbnutí“, co k pouti patří. Ve\nspolupráci s panem vikářem\nLeopoldem Pasekou přinášíme\nvěřícím, ale i všem ostatním poutní\nmši, letos doplněnou o studii\nrevitalizace historických prostor\nv okolí barokních staveb kostela\na bývalého děkanství.\nV programu pouti většinou\nnechybějí nejrůznější výstavy...\nChorušická pouť je příležitostí\nnabídnout nejvíce výstav pro ty,\nkteří ji navštíví. Ve spolupráci\ns ochotnými lidmi se nám stále\ndaří nacházet významné rodáky,\nkteré chceme přiblížit všem\nNechyběla ani přehlídka plemenných zvířat. Foto: Karel Horňák\nCo jste připravili na letošek?\nLetos jsme zvolili méně naučný\nmodel. Určitě krásná je výstava\nhistorických kočárků manželů\nRůžičkových. Vcelku neobvyklá\nbude i výstava Josefa Klášterky,\nkterý tvoří jak na přání lidí, tak k\npotěše své modely nemovitostí.\nKromě chorušických objektů\nnajdou návštěvníci i model\nrozhledny na Vlčí hoře u Rumburka,\nDrůběž Červený Hrádek nabízí\nsnáškových plemen Tetra hnědá a Dominant\nve všech barvách. Stáří 14 - 19 týdnů.\nCena 149 - 180 Kč/ks.\nProdej se uskuteční: 22. srpna 2015\nod 13.45 hodin u kostela ve Mšeně.\nInformace na tel.: 601 576 270, 606 550 204,\n728 605 840 (po - pá 9.00 - 16.00)\nhradu Kokořín i rozhledny Hradišť\nv Kadlíně. Své příznivce si určitě\nnajde i výstava Petra Mazance s\nnázvem Neobvyklé úkazy v počasí.\nZa zmínku rovněž stojí zařazení\nchorušické lipky do finále soutěže\n„Strom roku 2015“.\nVaším významným partnerem\nje 1. zemědělská a. s. Chorušice,\nkterá i letos nabídla spoustu\nzajímavých věcí, že?\nV areálu společnosti mohli\nzvířectva ve spolupráci s místními\nchovateli a komentované přehlídky\nplemenných zvířat. Neobvyklým\nvyhlídkové lety letounem AN 2.\nNedílnou součástí pouti se staly\ni koncerty v kostele Nanebevzetí\nKoncert duchovní a varhanní\nhudby dělají už tradiční tečku za\ncelým programem. Už deset let\nk nám jezdí sólisté opery Jiřího\nMyrona v Ostravě, souboru Ondráš\ns varhaníkem Petrem Strakošem.\nDo opravené sokolovny\nse mohou vrátit lezci\nMšeno - Od pondělí 20. července\npo rozsáhlé rekonstrukci mšenské sokolovny, která proběhla\nv rámci akce Snížení energetické\nnáročnosti z Operačního programu Životní prostředí, je pro veřejnost znovu zpřístupněna lezecká\nstěna. Na stěnu je nově přístup\nuličkou podél budovy a zezadu.\nBližší info na webových stránkách\nwww.mestomseno.cz. R. Nečasová\nRozhledna, chov mušlí nebo\nduševní hygiena na komíně\nLobeč - V autentických prostorách\npivovaru se v sobotu 20. června\nkonal studentský workshop Fakulty\nstavební ČVUT v Praze na téma\nhledání nového využití opuštěných\na chátrajících továrních komínů\ns vodojemy. Akce byla pořádána\nv rámci programu aplikovaného\nvýzkumu a vývoje národní a\nkulturní identity Ministerstva\nkultury ČR (NAKI).\nTovární komíny s vodojemy\npředstavují jedinečné dědictví\nkrátkého historického období první\npoloviny 20. století. V jednom\nobjektu se spojují dvě funkce\n– funkce komína a vodárenské\nvěže. Na území České republiky\njich zůstalo do dnešních dnů\nzachováno pouhých 21, přičemž\nněkteré z nich jsou stále ohroženy\ndemolicí. Staly se unikátním\na stavitelské dovednosti, který má\nzůstat zachován dalším generacím.\nPodobně jako běžné tovární\nkomíny představují významný\nprvek v urbanizované krajině\n(landmark) a svou nezvyklou\nsiluetou do ní vnášejí nový\nestetický vjem. Mšensku nejblíže je\nkomín továrny na frity v Mělníku\n(Mefrit). Jedná se mimochodem\no jediný tuzemský případ, kdy je\nfunkční jak komín, tak vodojem.\npivovaru zahájila série přednášek\no problematice výzkumu a\ninventarizace komínů s vodojemy\na o tématice konverzí industriální\narchitektury obecně. Účastníky\nakce bylo 13 studentů v 5\ntýmech pod vedením 4 lektorů\nStudenti řešili využití chátrajících komínů s vodojemy. Foto: archiv J. P.\nz Fakulty stavební ČVUT v\nPraze a Výzkumného ústavu\nvodohospodářského T. G. M. Po\npřednáškách se studenti seznámili\nse zadáním a pustili se do práce.\nHledání nové funkce pro takto\nspecifické a těžko adaptovatelné\nstavební objekty je velmi obtížné\na v reálné situaci se uplatňují spíše\nřešení utilitárního charakteru\n– komíny slouží často pouze\nWorkshop byl nastaven jako ideový.\nÚkolem studentů bylo prověřit\nspíše extrémní, vysoce kreativní\na přitom nízkonákladová řešení s\npřesahem do širšího kontextu.\nV návrzích se tak objevují komíny\ns vodojemy, sloužící jako vyhlídka\nv různých podobách, zapojené do\nsystému nadzemních lávek (Libčice\nn. Vlt.) nebo součástí zážitkového\nKomín ve Dvoře Králové studenti\npředstavili jako atraktor a maják\nMezi návrhy bylo i poněkud netradiční koupání ve vodojemu.\nnového rozvoje areálu uvolněného\ntextilního závodu, s vyhlídkovou\nplošinou a můstkem pro bungeejumping. Do jeho rezervoáru\n(největšího komínového vodojemu\nv tuzemsku) pak umístili nádrž pro\nchov mušlí sloužící restauraci u\npaty komína. Vodojem drobného\nkomína v Rosicích u Brna nabízí\nvyužití jako vyvýšená lázeň v\nkoncepci přestavby místní fabriky\nna alternativní wellness centrum.\nAreál skladů v České Skalici\nstudenti navrhují přestavět na\ncentrum a místnímu komínu našli\nbláznivé využití. Koncept „Věž\nnejvyšší nasranosti“ poskytuje\nuvnitř komína prostor pro osobní\nduševní hygienu – člověk se zde\nmůže bez rozpaků vyvztekat a\njeho vztek je pak převeden do\numělecké vizualizace uvnitř i vně\nvodojemu. Představené koncepce\natmosférou konce semestru a\nzačínajícího léta a na první pohled\nse možná zdají být nadsazené,\nnaznačují ale alternativní způsob\nnáhledu na záchranu jedinečného\nprůmyslového dědictví a jeho\nzapojení do veřejného prostoru a\nvečerních hodinách prezentovány\na následovala podnětná diskuze,\nkterá pokračovala při degustaci\nVýsledky vědecké práce na\nprojektu i reálné studie konverzí\ntěchto objektů shrne mimo jiné\nvýstava v lobečském pivovaru\nv polovině září a závěrem roku\nIng. Jan Pustějovský\n0004 Mělník – Lhotka – Harasov –\nKokořínský Důl, Dolina – Vojtěchov\n– Ráj – Laka – Pod Drnclíkem, rozc.\n– Houska 26 km (Máchova cesta);\n0345 Houska – Žďár – Bezděz 11,5 km\n(Máchova cesta); 0053 Mšeno – Sedlec – rokle Kočičina – Kokořínský Důl,\nU Grobiána, host. 6 km; 0095 okruh\nkolem autokempu Kokořín 3,5 km.\n1005 Mělnická Vrutice – Řepínský\ndůl – Zahájí 12,7 km; 1069 Skramouš,\nžst. – Skramouš – Vrátenská hora –\nHouska 12,5 km; 1070 Kokořín, Dolina\n– hrad Kokořín – Zimořský důl 6 km;\n1077 okruh: Liběchov – Klácelka\n– Čertovy hlavy – Had – Harfenice\n– Liběchov 12 km; 1081 Mšeno –\nNáckova rokle – Pokličky 4,5 km; 1082\nMšeno – Švédský val – Obří hlava a\nŽába – Pokličky – Jestřebice – Horní\nVidim – Království – Chudolazy 17,5\nkm; 1083 Vojtěchov – Planý důl –\nStřezivojice – Nedvězí 9,5 km.\n3025 Mělník, zámek – Liběchov – Želízy – Tupadly – Nové Osinalice – Rač\n– Dubá 29,5 km; 3027 Velký mšenský\nokruh: Mšeno – Sedlec – Podhradská\ncesta – Kokořín, Dolina – jeskyně\nNedamy – Jestřebice – Vojtěchov –\nBoudecká rokle – Švédský val – Mšeno, koupaliště – Mšeno 16,5 km; 3091\nMšeno – Mšeno, koupaliště – Vyhlídky – Brusné – Pod Drnclíkem, rozc. –\nZkamenělý zámek – Konrádov – údolí\nBílých skal – Zbrázděný vrch – Planý\ndůl – Dobřeň – Dolní Vidim – Horní\nVidim 18,5 km; 3114 velký okruh:\nMělník, zámek – Chloumek – Bílé\nbřehy – Mělnická Vrutice – Vavřineč\n– Kly, Záboří – Kelské Vinice – Mělník,\nhotel Ludmila – Mělník, zámek 28,5\nkm; 3122 Faraon – Náckova rokle\n6019 Nosálov – Na Fučíkovském 1\nkm; 6085 Jestřebice – Kostelíček\n– Šemanovický důl – Klemperka,\njeskyně – Truskavenský důl 5,5 km;\n6090 Chloumek – Strážnice – Vysoká\n– Harasov 8,5 km; 6091 Želízy – Dolní\nZimoř – Sitné – Dolní Vidim – Osinalice – Nedvězí, rozc. 18,5 km (Nedvězí,\nvrchol 0,5 km); 6093 Cinibulkova stezka: Mšeno – Romanov – Prolezovačky\n– Obraznice, jeskyně – Kačina, rozc.\n– Vyhlídky, rozc. – Nad Studáneckou\nroklí – Bludiště – Švédský val – Obří\nhlava a Žába – U Faraona – Mšeno,\nkoupaliště – Mšeno 9 km; 6095 Nad\nStudáneckou roklí – Bludiště, vchod\n– Ráj – Olešno – Zbrázděný vrch –\nKamenný úl, jeskyně – Střezivojice\n10,5 km; 6110 okruh kolem Hradska:\nU Grobiána, host. – Kočičina, pod\nHradskem – Hradsko – U Grobiána,\nhost. 3 km; 6145 Kolo – Hostín – rozc.\nU zemljanek 5 km; 6149 Pšovka,\nautokemp – Mělník, aut. st. – Mělník,\nžst. – Bílé břehy, rozc. – Skalní byt –\nLhotka, žst. 8 km; 6958 Zakšín, bus –\nPustý zámek – Rač – Panenský hřeben\n– Nedvězí, vrchol – Dražejov – Dubá\nSbor zazpíval Husovu píseň i spirituál\nMšeno – První akce ve městě k\npřipomínce 600, výročí upálení\nM. J. Husa zavedla její návštěvníky v sobotu 27. června do místního evangelického kostela. V rámci\npořadu Slovo a hudba vystoupil\nmšenský pěvecký sbor Intermezzo\na místní evangelický farář Michal\nŠimek přečetl Husův dopis Mistru\nKřišťanovi z Prachatic z roku 1413\na kázání nazvané Vyšší spravedlnost, které v Betlémské kapli slyšeli\nposluchači pozdějšího mučedníka\n19. července 1411.\nCelou akci excelentně zahájilo\nIntermezzo pod vedením Karla\nHorňáka Händlovým Alleluja. Po\núvodním pozdravu faráře Šimka\nsbor navázal Husovou písní Jezu\nKriste, štědrý kněže. V průběhu\nvystoupení zazněla také Českobratrská píseň, kterou pamětníci znají\nHusovo výročí důstojně připomněl mšenský sbor. Foto: archiv M. Šimka\nz televizního seriálu F. L. Věk. Tyto\ndvě písně Intermezzo nacvičilo\nspeciálně pro tuto husovskou slavnost.\nV úvodním pozdravu Michal Šimek připomněl, že akce se koná v\nden 65. výročí popravy političky\nMilady Horákové, která si zápasu\na odkazu Mistra Jana Husa vážila.\nHusa si připomněli\nu pomníku v Debři\nMšeno - Šestisté výročí upálení\nMistra Jana Husa, které připadlo\nna první červencové pondělí, si ve\nMšeně připomněli už v sobotu odpoledne.\nÚčastníci akce, kterou pořádal\nmístní evangelický sbor společně s\nOkrašlovacím spolkem pro Mšeno\na okolí a městem Mšenem, se sešli\nu Husova pomníku, který stojí na\nnáměstí už od roku 1924.\n„Pomník vznikl díky štědrosti Julie Píškové, která se po smrti svého\nmanžela vrátila z Ameriky,“ připomněl u prvního zastavení akce\nJan Hus ve Mšeně evangelický farář\nMichal Šimek, podle něhož byla\nHusova idea po první světové válce brána hodně národně a zároveň\nantikatolicky. Prý také proto bývaly\nHusovy pomníky budovány blízko\nDruhým zastavením vycházky\npo stopách Jana Husa byl bývalý\nutrakvistický kostel svatého Jana,\nkterý už několik desítek let slouží\njako hasičská zbrojnice.\n„Z hlediska Mšena jde o jednu z\nnejvýznamnějších památek, která\nmá bohužel zcela jiné využití, než\npůvodně měla,“ posteskl si farář a\ndodal, že bývalý kostel, který stojí v nejvyšším bodě Cinibulkovy\nulice, byl dostavěn symbolicky v\nPřesně o pět set let později členové Okrašlovacího spolku pro Mšeno a okolí v čele s Josefem Bedřichem Cinibulkem postavili Husův\npomníček v lesoparku Debř ve\nMšeně. Právě před ním si účastníci\npřipomínky výročí Husova upálení\nzazpívali píseň Jezu Kriste, štědrý\nkněže, kterou složil sám Hus.\nNásledovala cesta na Vyhlídky u\nRomanova, kde se odehrály druhé\nbohoslužby ve skalách, které navázaly na loňský úspěšný ročník. (jř)\nVycházka po stopách Jana Husa vedla k pomníku v Debři. Foto: Jiří Říha\nZmínil se o významu slova Pravda\nv kontextu Husova zápasu. Pravda\nje něčím, co nás přesahuje, co nás\nvede k rozlišování hodnot, za co\nstojí v některých situacích obětovat\nZmínil Jana Palacha a dobu normalizace, kdy Jan Hus inspiroval\nmnohé bojovníky za lidská práva.\nPrávě v této době spisovatelka Eva\nKantůrková napsala svoji knihu\no Janu Husovi, která patří k tomu\nnejlepšímu, co bylo o něm u nás v\nposlední době napsáno.\nIntermezzo posluchače nadchlo\nskladbami, se kterými na konci\nkvětna vystoupilo v evangelickém\nsboru na Noci kostelů na Mělníku\ntak, že muselo přidávat. Ačkoliv\nmoderátor Miloš Jíra k přídavku\npodotkl, že se možná nebude panu\nfaráři Šimkovi líbit, protože se do\nkostelních prostor příliš nehodí,\nopak byl pravdou. Následně zazpívaný spirituál Happy day je vysoce\nduchovní písní odrážející naději\nčlověka vláčeného nespravedlností\ntohoto světa. Jde o naději v soudce\nNejvyššího, ke kterému se odvolal i\nMistr Jan Hus v Kostnici.\nFarář Michal Šimek četl\nna skále Husovo kázání\nTak, jako Jan Hus pro své příznivce\nkázal na loukách, kopcích a polních\ncestách, tak i mšenský evangelický\nfarář Michal Šimek promlouval už\npodruhé ke svým posluchačům z\nvysoké skály na Vyhlídkách u Romanova.\nBohoslužby ve skalách se podle\nMichala Šimka poprvé uskutečnily vloni 5. července. „Byl to nápad\nmístního horolezce a člena evangelického sboru Petra Pavelky, který\nvěděl, že jsem kdysi trochu lezl po\nskalách,“ přiblížil farář, který se k\nnetradičnímu kázání přemlouvat\nnenechal. A pověřil autora myšlenky, aby v lesích kolem Mšena vyhledal vhodné místo. Tím se staly\nprávě turisty hojně navštěvované\nVyhlídky, místo, odkud je pěkný\nvýhled na blízké kopce kolem Vrátenské hory.\n„Vloni jsem bohoslužby zaměřil\npředevším na přírodu, četl jsem\nproto z první kapitoly knihy Genesis o stvoření světa. A zmínil jsem\ntaké osobnosti, které se zabývají\nkrajinou a žijí nebo mají chalupu\nna Mšensku,“ připomněl Michal\nŠimek, který si po horolezeckém\nvýstupu na vrchol skály nezapomněl obléci nezbytný černý talár.\nV letošním roce své bohoslužby\nmšenský evangelický farář zaměřil\npředevším na odkaz Mistra Jana\nHusa, od jehož upálení uplynulo\nšest set let. „Bohoslužbám před-\nMichal Šimek četl na Vyhlídkách\nHusovo kázání. Foto: Jiří Říha\ncházela vycházka po stopách Jana\nHusa, kterou iniciovala a spoluorganizovala členka mšenského\nokrašlovacího spolku Zuzana Říhová,“ vylíčil farář, který následně\nve skalách nechtěl vyprávět celý\nHusův příběh, ale raději přečetl\ntext jeho kázání k úkolu kněze, kazatele slova Božího.\nV závěru svého slova Michal Šimek připomenul, že ačkoli byl Hus\ndříve spíš zdrojem nesvárů a válek,\ndnes je postavou, která smiřuje dříve znesvářené strany. „Dnes už je\nvýznamný ekumenický posun vnímání toho, oč se Hus snažil,“ poznamenal evangelický farář, jehož\nkázání se zúčastnili nejen členové\nevangelického sboru, ale i horolezci a ostatní návštěvníci z okolí. (jř)\nSeriál pro knihomoly\nNickyho rodina – Cesta bez návratu\nrodin na pozadí válečných\nudálostí. Poslední kapitola je pak\nvěnována projektu Winton Train,\nkdy 1. září 2009 odjel z Prahy do\nLondýna vzpomínkový parní vlak\nse zachráněnými dětmi a jejich\nKniha je pestrou mozaikou,\nv níž se prolíná současnost s\nminulostí. Svou stavbou silně\npřipomímá koláž, aniž by však\nbyla změtí chaosu. A přestože\nje v ní řada momentů, kdy ji\nbudete chtít odložit, protože holá\npravda o osudech nevinných\nlidí vás zasáhne plnou vahou své\nbeznaděje, přece jen Mináčova\nPředevším proto, že je svědectvím\no tom, jak díky dobrému\nbylo zachráněno 669 dětí. Je to\ndůkaz, že dobré skutky dělat lze\ni v dobách nedobrých.\nV minulém čísle Mšenska\njsme přinesli článek o promítání\nMináčova dokumentu Síla lidskosti\nv mšenské základní škole. V době\nvydání nás však zastihla zpráva\no úmrtí Nicholase Wintona,\nzmíněného filmu. Proto dnešní\nkniha bude s Nicholasem\nWintonem úzce souviset. Jedná\nse totiž o titul, který vznikl\nv návaznosti na sběr materiálů k\nvýše zmíněnému dokumentu.\nAutorem je režisér Matej Mináč\na knihu nazval Nickyho rodina\ns podtitulem Cesta bez návratu\n(vyd. 2014). Jedná se o dílo, které\nstoprocentně patří do našeho\nseriálu o knihách s tematikou\nokupace či druhé světové války.\nMatej Mináč v ní zaznamenal\nnejen příběh své matky Zuzany,\nkterý rovněž zfilmoval ve\nvynikajícím filmu Všichni moji\nblízcí, ale i osudy dalších českých\na slovenských dětí a jejich rodin\nKniha je rozdělena do devíti\nkapitol, které lze číst i samostatně\nči „napřeskáčku“. Co kapitola, to\npříběh. Vyprávění „dětí“, které\ndíky N. Wintonovi přežily válku,\nse střídá s autentickými dopisy,\nkteré děti dostávaly od svých\nblízkých, s fotografiemi, ale i\nkresbami či dokonce melodiemi,\nnechybí však také vyprávění těch\nosob, které se do Anglie nedostaly,\nprotože zářijový transport už\nAtmosféru bezmoci dokreslují\nzákazy a nařízení, které platily pro\nŽidy během válečných let, stejně\njako časové zařazení jednotlivých\nHitlerových opatření na cestě za\nTento historický exkurz nám\numožňuje vidět osudy jednotlivých\nJeden splněný sen...\nv mšenské knihovně\nNeočekávané se stalo skutečností a po roce práce Okrašlovacího\nspolku pro Mšeno a okolí a jeho\npříznivců se opravdu bude v přírodní divadle v lesoparku Debř ve\nMšeně hrát. To jsou slova Zuzany\nŘíhové z minulého čísla Mšenska.\nAno, mohu potvrdit, že se tam\nopravdu hrálo. Začnu ale jinak.\nV neděli 12. července na náměstí\nMíru ve Mšeně začínala recesistická vycházka Po stopách Cinibulkových „Časem zpět o sto let“. Sešli\nse opravdoví nadšenci v dobovém\noblečení, bylo to krásné a jistě\nsi všichni vycházku s překvapením\nv podobě pikniku na nejvyšším\nbodě Františkovy aleje užili.\nPo občerstvení výletníci pokračovali dál do lesoparku Debř, kde\nkrátce po patnácté hodině Jiří Říha\nvřelými slovy otevřel lesní divadlo,\nve kterém se jako první po tolika\nletech hrála pohádka Květ zapomnění v podání Nového divadla\nBeletrie: N. Robertsová: Sedmé\nznamení, Zahráváš si s ohněm,\nPohanský kámen, Spojeni osudem\nH. Whitton: Eliška Přemyslovna\nT. McKinley: Poslední valčík\nE. Haran: Planoucí eukalypty\nA. O´Brien: Její Výsost\nDobrodružná literatura, detektivní příběhy: J. Patterson: Desáté\nvýročí, Okamžik překvapení\nK. Cubeca: Písky času, Pravá tvář\nanděla; Ch. Pavlov: Templářská\nMěsto Mšeno a Základní umělecká škola Mšeno vyhlašují\nsoutěž pro děti od 6 do 15 let\nMŠENSKO MÁ TALENT\nSoutěž se koná v neděli 30. srpna\nod 13 do 18 hodin v ZUŠ Mšeno.\nRegistrace účastníků proběhne\nod 13 do 13.30 hodin.\nDěti předvedou libovolný\numělecký projev - tanec,\nrecitaci, divadelní monolog, hru\nna hudební nástroj nebo zpěv.\n1. cena – dotykový mobil\n3. cena - fotoaparát\nMgr. Č. Hlavatý, 775 277 182\nM. Chmelařová, 775 277 884\nDr. J. Šebesta, 775 277 918\nMělník. A v tuto chvíli byl sen\npaní Zuzany splněn. Tleskám\nNicméně, ačkoli jsem jako divák\nsledoval dění na podiu, tak v hledišti, nezahlédl jsem nikde nikoho\nz radnice. Copak se stalo?\nTo vás nezajímá kulturní dění\nv místech, kde dříve hrál vyhlášený mšenský divadelní spolek\na nyní se několik málo Mšeňáků\nrozhodlo pro obnovu tohoto krásného a dobou zanedbaného místa?\nDáváte tím najevo, jak jste laxní.\nDřímá snad ve vás doba minulá,\nkdy se zašlapávalo, co se mohlo?\nJak myslíte, že nyní město Mšeno\nvypadá v očích diváků, kteří očekávali podporu a pár slov od zástupců\nměsta. Navíc, když Jiří Říha v úvodu děkoval městu za podporu? Co\nsi asi mysleli ti nádherní mladí herci, kteří přijeli oživit léta zapomenuté místo svou pěkně nacvičenou\nNovinky kaninské knihovny\nDětské: Carola von Kesselová: Čarodějky z jezdecké školy; Knister: Čarodejnice Lili v cirkuse. Pro mládež: K.\nMcMyllan: Pomsta dámy dračice, Školní výlet do jeskyně zkázy. Krimi: M. Dušek: Stopy vraha; V. Hošek: Stopařka.\nBeletrie: C. Falconer: Soumrak Bohů;\nA. Lambová: Guvernantka; D. Cosibzová: V zajetí lásky.\nV měsíčníku Mšensko najdete\ntaké články, které krátce předtím\nvyšly v Mělnickém deníku a které\nse vztahují k regionu Mšenska.\nDalší zpravodajství najdete na:\nKahler Václav (* 8. 8. 1910 Řepín † 3.\n1. 1985), kapelník. Vystudoval střední školu, pracoval jako účetní, v roce\n1945 založil kapelu s názvem Osvětová beseda Řepín, kterou tvořilo 50\nmuzikantů. Vystupoval s ní v rozhlase,\nna různých slavnostech v Praze i ve\nStředočeském kraji. Byl také dlouholetým vedoucím místního ochotnického divadla.\nPíšková Julie (* 17. 5. 1847 Mšeno\nu Mělníka † 26. 8. 1940), veřejná činitelka. Dcera dlouholetého starosty\nMšena Karla Červenky (v roce 1878\nnapsal Památky města Mšena) se usadila po různých životních nesnázích\nv USA, kde se provdala za bývalého\nmšenského mydláře Jana Píška, majitele farmy v Dakotě. Po jeho onemocnění se spolu vrátili v roce 1920 do\nrodného Mšena, kde po smrti manžela se věnovala ušlechtilým veřejným\nakcím. Finančně podpořila výstavbu\nměstského sirotčince, českobratrského kostela, pomáhala církvi, Sokolu,\ndivadelnímu spolku Mácha, dala zhotovit a postavit pomník T. G. Masaryka a zaplatila postavení pomníku padlým. Bylo jí uděleno čestné občanství\nNedoma Josef (* kolem roku 1800\nVysoká † ?), učitel. Působil na evangelické škole ve Vysoké. Přeložil anglické\ndílo Johna Bunyana (1628 – 1688) o\ndvou dílech Cesta křesťana z města\nzkázy do blahoslavené věčnosti, které\nvyšlo česky v roce 1816 a 1864.\nKraus John Hanuš (* 1925 Praha), židovský a politický činitel. Syn MUDr.\nAugusty Krausové – Pickové (* 1897\nMšeno), jejíž dědeček byl ze staré\nžidovské rodiny Picků z Mladé Boleslavi a znal se dobře se spisovatelem\nVojtěchem Rakousem. Rodiče svěřili\nsvého syna do péče anglikánské (tedy\nevangelické, protestantské) mise\n(Church of England), která poskytovala přístřeší židovským dětem. Do Londýna přijel spolu s dalšími 24 dětmi z\nČeskoslovenska ještě před osudným\n15. březnem 1939. Po středoškolském\nstudiu Prvního čs. státního reálného gymnázia ve Velké Británii se stal\npříslušníkem čs. vojenské jednotky, s\nníž bojoval jako tankový kulometčík\naž do konce druhé světové války a\nbyl účastníkem slavnostního defilé v\nPraze. Vrátil se poté do Londýna, kde\nžili jeho rodiče, kterým se podařilo\nza války emigrovat do Velké Británie.\nNastoupil zaměstnání u Organizace\nspojených národů v Ženevě a působil\nještě v dalších mezinárodních organizacích. Spolu se svou ženou – švýcarskou právničkou – se stali zakladateli\nženevské liberální židovské obce.\nRodnému Mělnicku se přihlásil v roce\n2000 ze Ženevy, kdy začal historický\nvýzkum a jeho projekt Prázdná místa,\nkterý připravilo tehdejší Okresní muzeum Mělník. Dodnes nese v sobě rodinnou výchovu podle židovské bible\n(Starého zákona), Mistra Jana Husa a\nT. G. Masaryka.\n(Miroslav Sígl, Kdo byl a kdo je 2007)\nStížnost: Dne 12. 7. 2015 v době od\n7 do 15.30 hodin bude uzavřen průjezd obce Skramouš z důvodu konání\nautomobilové soutěže Rally Bohemia\n2015. Já a moje přítelkyně jsme proti\ntomu aby se MěÚ Mšeno či jakýkoliv\nMěÚ ČR podvoloval zvůli lobby nějakého motoristického klubu který na\npůl dne zavře příjezdovou komunikaci k domům lidí. Posléze dále naruší\npovrch už beztak děravých a neudržovaných silnic, následně poškodí odtokové a spádové strouhy kolem silnic,\njejichž opravu jsme za posledních x let\nneviděli. Po skončení Rally v loňském\nroce jsme s přítelkyní uklízeli odpadky\n(plastové fábory, papíry a polystyrén),\ncelkem jsme z okolí obce Skramouš sebrali tři pytle odpadků. Nejsme otroci\nani nebudeme měnit náš klid, přírodu\na nedělní den kvůli nějaké zájmové\nskupině. V civilizovaném světě je nemožné, aby obyvatelé obce na nějakou - jakoukoliv zájmovou skupinu dopláceli jen proto, že se pár lidem chce\nněco provést. Je na MěÚ, abyste tyto,\npro obec drahé a zbytečné, pro lidi\na okolní přírodu nebezpečné a omezující akce nepovolovali. Tím spíše, že se\nza tím skrývá trestný čin poškozování\nobecního majetku a omezování osobní svobody s následky úrazů. Prosím\no zveřejnění tohoto příspěvku v místním zpravodaji. Jiří Anderle, Skramouš\nOdpověď: K tomu se dá říci, že ač já\nosobně nejsem příznivcem podobných\nzávodů, jsem si vědom (i ostatní radní), o jak tradiční akci se jedná a že ve\n„městě motorismu“ a okolí má mnoho\npříznivců. Při povolování se snažíme\nminimalizovat dobu uzávěry a dopady\nna obyvatele a přírodu. Letos na předání vyčištěného prostoru a obhlídku\npřípadných škod (a jejich odstranění)\ndohlédnu osobně. Silnice a příkopy na\ntrase závodu však nejsou v majetku\nměsta, nýbrž kraje. Co se týče dalších\nlet, tak by asi bylo užitečné udělat\nanketu ve Skramouši, abychom znali\nnázor na věc většího počtu obyvatel či\nZa odpovědi je odmění\nMšeno - Vybrané mšenské domácnosti se budou moci podílet\nna vědeckém výzkumu Proměny\nčeské společnosti, který připravili odborníci z Akademie věd ČR\na Masarykovy univerzity. Dotazování realizuje společnost MEDIAN.\nVybrané domácnosti ve Mšeně by\nměli navštívit během srpna, poté\nv dalších termínech do konce října.\nZa vyplnění dotazníku domácnost\nzíská odměnu 500 až 1100 korun.\nDo výzkumu může navíc svými\nodpověďmi opakovaně přispět\nv následujících čtyřech letech. (jř)\nMšenští cyklisté polykali\nkilometry v Rakousku\nLéto u Bike Mšeno znamená pravidelný cyklovýlet za „kopečky“.\nTentokrát jsme zvolili nejzápadnější část Rakouska a Bodamské jezero. Vyrážíme v úterý časně ráno a\npo 680 km nacházíme vytipovaný\nkemp nedaleko města Bludenz.\nKemp je luxusní za velmi příjemný\npeníz, osazenstvo je většinou z Nizozemska, všechno slušní lidé (jako\nmy). A protože je teprve odpoledne\na lichtenštejnské hranice pouhých\n25 km, jedeme navštívit knížectví,\nkteré má vazby i na naši historii.\nPo přejezdu hranic se rozhodujeme navštívit hlavní město Vaduz a\nkouknout, jak bydlí pan kníže, a je\nz toho hned pěkných 80 kilometrů.\nDruhý den máme v plánu jednu z nejkrásnějších vyhlídkových\nsilnic Rakouska Silvrettu. Cestou\nprojíždíme město Bludenz, kde je\nnejenom pivovar, ale i továrna na\nvýrobu čokoládových pochoutek\nMilka. Při průjezdu kolem továrny\nnás ovane líbezná vůně a s lítostí\nzjišťujeme, že se tu za týden koná\n„Čokofest“. Cestou míjíme v obci\nPartenen jedno z nejdelších schodišť Evropy. Pod lanovkou je naskládáno celkem 4000 schodů.\nRaději pokračujeme k Silvretě.\nPřichází finále v podobě 15 kilometrového výjezdu k přehradě\nBielerhöhe až do výšky 2032 m n.\nm. Průsmyky v německy mluvících\nzemích mají většinou koncovku –\npass, -joch, -tor. Po výjezdu průsmyku dostává naše Silvretta přezdívku Prasátor (tak drsná byla).\nDalší den se stupňují teploty, a\nproto se na poslední „horskou“\nvydáme brzy zrána. Čekají nás dva\nprůsmyky v pořadí Furkajoch a Faschinjoch. Z mapy celkem číst umíme, ale když vidíme na posledních\nMšenští cyklisté vyrazili k Bodamskému jezeru. Foto: archiv Bike Mšeno\nčtyřech kilometrech zákaz vjezdu\nkaravanů, je nám jasné, že přezdívka Prasátor bude málo (u piva prozradíme, jak jsme průsmyk pojmenovali). Sice máme štěstí na počasí,\nkocháme se neskutečně krásnou\nkrajinou, ale vedro je vysilující.\nPozději se dozvídáme, že v Bludenzi byla naměřena nejvyšší teplota v\nRakousku 36,6 °C. Po téměř 90 km\na 2500 nastoupaných metrech rádi\nkotvíme v kempu.\nNový den a čeká nás asi hodinový\npřejezd do Německa k Bodamskému jezeru, jednomu z nejčistších\njezer Evropy, které Němci hrdě nazývají Švábské moře. První kemp\nje obsazený, v druhém získáváme\npěkné zastíněné místo. Jak by ne,\nkdyž zaměstnanec kempu je Slovan Goran z Chorvatska. Dalším\npříjemným zjištěním je, že v kempové restauraci vaří děvče z Čech.\nVedro se stupňuje, proto volíme jen\nkrátkou vyjížďku do města Friedrichshafen, ve kterém pan Zeppelin\nzaložil továrnu na výrobu vzdu-\nDen poslední, vrchol výpravy.\nRozhodli jsme se objet Bodamské\njezero. Čeká nás přejezd tří států,\nkterým jezero územně patří. Personál kempu nám nevěří, že dokážeme jezero objet. Ale my nejsme\nžádná ořezávátka. Vedro nás nutí\nvyjet už v 6 hodin ráno. Postupně\npřes Rakousko a Švýcarsko se po\n95 kilometrech dostáváme do německé Kostnice. Jsme tu právě v\npředvečer šestistého výročí upálení\nMistra Jana Husa. Díky navigaci\n(Kostnice má přes 80 000 obyvatel) nacházíme ulici, kde údajně\nHus žil, než byl uvězněn, a kde je\nmuzeum s českou průvodkyní. Ta\nnás posílá za původní hradby, kde\nje pomník Husův kámen, místo,\nkde byl Jan Hus upálen. Opouštíme\nKostnici a po celkem 182 kilometrech vysušení jak treska přijíždíme\ndo kempu. Dobrá věc se podařila.\nVíce fotografiíí ke shlédnutí na\nDobroty z vaší kuchyně: Cuketová polévka s hráškem\nSrpnový díl rubriky Dobroty\nz vaší kuchyně patří Vladislavě\nKaulerové Vaňkové ze Mšena,\nkterá si pro vás připravila recept\nna výbornou cuketovou polévku.\n1 cibuli, 2 stroužky česneku,\n600 g cuket, 150 g kukuřice nebo\nhrášku, 2 lžíce oleje, 1/2 l vody, 1\nkostku masoxu nebo zeleninového\nbujónu, sůl, pepř, trošku jíšky z\nmásla a mouky, 100 g strouhané-\nho uzeného sýra.\nNa oleji zesklovatíme cibuli, přidáme nadrobno nakrájený česnek,\noloupanou a na kostičky nakrájenou\ncuketu a opečeme ze všech stran.\nPřidáme vodu, kostku masoxu a 10\nminut vaříme. Polévku rozmixujeme, přidáme hrášek nebo kukuřici,\ntrošku jíšky, osolíme, opepříme a povaříme. Můžeme vylepšit přidáním\nkysané nebo i sladké smetany. Podá-\nváme posypané sýrem a můžeme\ndoplnit i krutony.\nMáte ve své kuchařce také nějakou dobrotu, kterou byste rádi doporučili ostatním? Pak neváhejte\na pošlete nám recept do rubriky\nDobroty z vaší kuchyně.\nVyužít k tomu můžete buď emailovou adresu: [email protected] nebo poštovní adresu: Husova 149, 277 35 Mšeno.\nKokořínský triatlon ovládl\nhbitý závodník ze Cvikova\nKokořínsko – Tradiční Kokořínský\njízdě na kole a běhu, který je\nurčený výhradně amatérským\nsportovcům, se v sobotu konal už\npo jednadvacáté. Na start u jezera\nHarasov dorazilo pětačtyřicet\nodvážlivců, mezi nimi i šest žen.\nPřed závodem, v jeho průběhu\ni po jeho skončení přitom bylo\nmezi účastníky pořádně veselo.\nNejen výkřiky nadšení, ale\nhlavně zoufalství rozesmívaly jak\npřihlížející, tak i samotné závodníky.\n„Já tu nechci být!“ ozvalo se krátce\npřed výstřelem ze startovní pistole.\n„Cože, ještě pětkrát?“ vyděsil se\njeden z účastníků při první otočce\nkolem bójky. „Říkej si, že už jenom\npětkrát!“ přišlo ze břehu veselé\npovzbuzení. „Udělejte mi tam ty\nčárky dvě, já už nemůžu!“ snažil\nse o pár minut později pořadatele\npřesvědčit další z plavců.\nZávodníci dojeli na Romanov.\nStart triatlonu byl opět na Harasově. Foto 2x: Barbora Tesnerová\nPrávě plavání dalo závodníkům\npořádně zabrat, patnáct set metrů\nv poměrně teplé, ale proudící vodě\nharasovského jezera bylo na některé\núčastníky opravdu dost. „Kde mám\nkolo?“ zajímal se po vyběhnutí z\nvody jeden z triatlonistů. „Někdo ti\nho ukradl,“ odvětil jakýsi dobrák z\nZ Harasova se pak pořadatelé\npřesunuli do hospůdky Romanov,\nkde bylo depo a zároveň i cíl. Ani\ntady nebyla o zábavné situace a\nveselé hlášky nouze. Například\nkdyž jeden ze závodníků požadoval\nsůl. „To nás nenapadlo, takový\npožadavek jsme tu ještě neměli.\nSnad v hospodě nějakou mají,“\npoznamenala Hana Nečasová,\nstarostka pořádajícího TJ Sokol\nNejrychlejší závodník se na\ntrati, která celkem měřila zhruba\npětačtyřicet kilometrů, zdržel\nnecelé dvě a půl hodiny. Na ty\nnejpomalejší se pak muselo čekat až\ndo pozdního odpoledne.\nBarbora Tesnerová, Deník\n1. Kolařík Tomáš – 2:27:30\n2. Kratochvíl Jiří – 2:31:49\n3. Hurník Michal – 2:31:53\n1. Holinka Jan – 3:03:10\n2. Řezník Milan – 3:16:26\n3. Tomášek Roman – 3:27:04\n1. Pavlů Mirka – 3:24:03\n2. Frintová Martina (kat. ženy) –\n3. Lacinová Olga a Lacinová Anna\n(kat. juniorky) – obě 3:31:06\nPlavání: Polesný Martin – 22:08\nKolo: Kolařík Tomáš – 1:19:09\nBěh: Kolařík Tomáš – 37:52\nS doktorem v kuchyni\nEvangelické knedlíky zasypané tvarohem\nSrpen je fajn, děti mají stále\nprázdniny, počasí je proměnlivé,\nale teplé. Příroda se snaží, a tak již\nod sv. Anny máme česnek. Dozrály rajčata i okurky i nějaké saláty,\npokud nám je nesnědli slimáci. I\ncibule a mrkve je dostatek, stejně\njako máty a meduňky, jen ty houby\npořád čekají až na září. Stejně jako\nvinná réva. Pomalu končí borůvky,\nmeruňky a broskve, maliny i ostružiny a bylo by škoda toho všeho v\nSnídaně: Dubský čaj - do meduňkového čaje rozmixujeme čerstvé\nborůvky a osladíme lžičkou medu\na k tomu 3 vejce do skla s troškou\nmásla bez pečiva.\nOběd: Hebrejský salát - nastrouháme čerstvou oloupanou mrkev s\nčesnekem a solí s přidáním zakysané smetany.\nEvangelické knedlíky - z kostky polotučného tvarohu, dětské\nkrupičky a polohrubé mouky připravíme těsto, jemně posolíme a\nvytvarujeme taštičky, do kterých\nvkládáme ovoce. Vaříme do vyplavení, zasypeme cukrem, strouhaným tvrdým tvarohem a zalijeme\nDesert: Nebuželský sorbet - rozmixované ovoce – broskve a maliny –\nzmrazíme do formiček a podáváme\nNápoje: co nejvíce vody bez pří-\nchuti, pro dospěláky i vinný střik a\nkaninské frappé - v šejkru promícháme rozpustnou kávu s kostkami\nledu a čerstvým mlékem do vytvoření pěny, nejlépe pak bez cukru.\nVečeře: Řepínský salát – uvaříme\nbrambory ve slupce, oloupeme,\nnakrájíme na plátky a přidáme\nkolečka cibule. Přidáme zálivku z\noleje, octu, vody a cukru. Osolíme\nStřemská kukuřice – oloupaná\nuvařená zrnka kukuřice osolíme,\npřidáme domácí majonézu a nastrouhaný tvrdý sýr a podle chuti i\nPřed spaním: mátový čaj.\nDobrou chuť přeje Ivan Heidler\nKokořínský Důl, hrad\nKokořínský Důl, u háj.\nLhotka, žel. zas.\nMělník, aut. st.\nLhotka, žel. zast.\nBlatce, Tubož, rybník\nBlatce, Houska, hrad\nDoksy, Kruh, rozc.\nLuka, odb. 1.0\nDoksy, aut. st.\nDoksy, žel. st.\nDoksy, St. Splavy, otočka\nBezděz, rozc. hrad\nBělá p. Bezd., Atmos\nBělá p. Bezd., nám.\nBělá p. Bezd. nám.\nBělá p. Bezd. Atmos\nJezdí o víkendech od 1. 7. do 31. 8. 2015.\nMikrobus s vlekem na 10 jízdních kol.\nMšensko patřilo divadlu, sportu i jazzu\nMšenští divadelníci se chtějí bavit i v létě, proto uvedli na Kokoříně\nkomponovaný pořad nazvaný Divadelní krocení (u) koně. Šlo o několik\nscének z jejich minulých i současných představení. Foto: archiv divadla\nNávštěvníci tradiční kadlínské Jakubské pouti si užili i loutkovou\npohádku O třech kůzlátkách. Foto: Jarka Dreschlerová\nNa letošní osmnáctý ročník volejbalového turnaje smíšených družstev\npřijelo do Mšena osm týmů. Zvítězilo družstvo Příšerek před týmem ze\nŽižkova, domácí družstvo skončilo čtvrté. Foto: Radka Nečasová\nLaco Deczi se opět představil na hradě Kokořín. Foto: Jiří Látal\nMěsto Mšeno nabízí pozemky k prodeji obálkovou metodou\nMěsto Mšeno zveřejňuje podle §\n39 zákona číslo 128/2000 Sb. záměr\nměsta Mšena prodat pozemek p. č.\n440/1 o výměře 832 m2, pozemek\np. č. 440/6 o výměře 102 m2 a pozemek p. č. 440/7 o výměře 750 m2\nv katastrálním území Mšeno pro\nstavbu rodinných domů formou\nvýběrového řízení – dvoukolovou\nobálkovou metodou na základě usnesení zastupitelstva města\nz veřejného zasedání č. 21, které se\nuskutečnilo dne 23. června 2014, č.\nK výběrovému řízení města se\npřipojuje firma Evertile a. s., vlastnící pozemek p. č. 440/9 o výměře\n778 m2 v k. ú. Mšeno.\nJedná se o tyto parcely:\n• č. 1 - pozemek p. č. 440/1 o výměře 832 m2 a pozemek p. č. 440/6 o\nvýměře 102 m2 (dále jen „pozemek\nč. 1“) v k. ú. Mšeno\n• č. 2 - pozemek p. č. 440/7 o výměře 750 m2 a pozemek p. č. 440/9 o\nvýměře 778 m2 (dále jen „pozemek\nč. 2“) v k. ú. Mšeno.\nPozemky jsou situovány v ulici\nBoleslavské, město Mšeno, jsou\npřístupné z komunikace s možností napojení na inženýrské sítě, na\npozemku č. 1 je zřízena vodovodní\npřípojka a výtlaková kanalizační\npřípojka, na pozemku č. 2 je zřízena vodovodní přípojka a gravitační\nPodmínky prodeje (včetně podmínky k zastavění pozemků):\n• Žadatel musí podat písemnou\nnabídku v uzavřené obálce na\nMěstský úřad Mšeno, nám. Míru\n1, 277 35 Mšeno nejpozději do 2.\n9. 2015 do 16:00 hodin s označením „VÝBĚROVÉ ŘÍZENÍ parcela\nč. 1“ nebo „VÝBĚROVÉ ŘÍZENÍ\nparcela č. 2“. Uvnitř obálky bude\nvložena obálka označená nápisem\n„NEOTVÍRAT – cenová nabídka“\ns návrhem výše kupní ceny za metr\nčtvereční pozemku bez identifikačních údajů a obálka označená\nnápisem „NEOTVÍRAT – identifikace účastníka“ s přesnou identifikací účastníka výběrového řízení –\nuvést: jméno, příjmení, rodné číslo,\nbydliště, tel. spojení, případně název firmy, IČ a sídlo, dále tel. spojení. Pokud záměrem zájemce je koupě nemovitostí do tzv. společného\njmění manželů (SJM) - nutno uvést\ngenerálie obou manželů.\n• Kupní cena bude stanovena\nsmluvně (dle nabídky žadatele),\npřičemž nejnižší nabídka kupní\nceny musí být 600,- Kč za čtvereční\n• Kupní cena musí být zaplacena\npřed podpisem kupní smlouvy.\n• K ceně pozemku budou připočteny náklady obce (daň z nabytí\nnemovité věci, náklady na vypracování kupní smlouvy, geometrické\nzaměření pozemků), kupující dále\nhradí poplatek za vklad do katastru\n• Kupující je povinen zahájit výstavbu RD do 3 let od podpisu\nkupní smlouvy a řídit se regulativy\npro výstavbu, nastavenými v územní studii pořízené pro toto území.\nPokud kupující nezahájí stavbu\nRD ve sjednané době, či nedodrží\nregulativy územní studie, zavazuje\nse uhradit městu Mšenu pokutu ve\nvýši 50.000,- Kč a každý následující\nzapočatý rok až do zahájení výstavby RD se zavazuje uhradit smluvní\npokutu ve výši 20.000,- Kč. Uvedené ustanovení bude působit i vůči\nprávním nástupcům kupujícího.\n• Žadatelé složí kauci ve výši 50\ntis. Kč v hotovosti do pokladny města nebo na účet města č.\n2726171/0100. Kauce bude vrácena žadateli, který nebyl vybrán do\ndruhého kola, do 5 pracovních dnů\npo odeslání oznámení o výběru tří\nnejvhodnějších nabídek. Zájemcům, kteří byli vybráni do druhého\nkola, se kauce bude vracet až po\nuzavření kupní smlouvy s vítězným\n• Město Mšeno si vyhrazuje právo\nneuzavřít kupní smlouvu se žádným ze zájemců, případně toto\nvýběrové řízení zrušit, změnit či\nProdej bude uskutečněn v souladu se zákonem č. 128/2000 Sb., o\nobcích, ve znění pozdějších předpisů a bude schválen Zastupitelstvem\nOtevření obálek bude veřejné a\nbude uskutečněno dne 2. září 2015\nv 16:10 hodin na sále radnice. Jediným kritériem výběru je nejvyšší\nnabídková cena, do druhého kola\npostupují tři nejvyšší nabídky z\nkola prvního. Postupující budou\nvyzváni k podání upravených nabídek ve lhůtě 14 dnů.\nPřípadné další informace budou\npodány na Městském úřadě Mšeno, tel. 315 693 121 (starosta).\nIng. Martin Mach, starosta\nnoviny - Město Mšeno\ni vědí, co pro Mšeno a okolí znamenal a někteří snad zaslechli alespoň jeho jméno. Díky němu máme krásnou školu, vodovod i elektřinu. Velkou měrou se zasadil o vybudování sokolovny a byl jedním z p...\n1995 ▪ Vycházejí v nákladu 630 ks vždy na začátku měsíce ▪ Redakční rada: Jiří Říha (jř) - šéfredaktor, Karel Horňák (kh), Vladislava Kaulerová Vaňková (vkv) ▪ Grafická úprava: Jiří Říha ▪ Kontakt:...\nMšensko 2015_12 web\nPamětní deska připomíná čestného občana Mšena\nzávodníci z TJ Sokol Cítov, TJ Sokol Obříství, TJ Sokol Ovčáry – Nedomice, TJ Sokol Milovice a TJ Sokol Mšeno. Podrobné výsledky jsou k nahlédnutí na webových stránkách www.sokol.cz. Hana Nečasová,...


3.2. 20.00 sraz u vysehradskeho tunelu - Strana 2 - Hledám společnost - geocaching.cz\n3.2. 20.00 sraz u vysehradskeho tunelu\nVytvořeno od ZuZu-18764 , led 31 2009 14:04\n61 odpovědí na toto téma\nPublikováno 02 únor 2009 - 2:08\nnechci vypadat jako ignorant, ale ve 20 kde?\nstaci si precist par prispevku predtim - u souradnic vysehradskych jezdcu\nPublikováno 02 únor 2009 - 6:59\nAhoj všem, směl bych taky? (zatím je to tak na 50 %)\nDen bez keškování je dnem ztraceným.\nPublikováno 02 únor 2009 - 7:41\nAhoj, klidně příjdu, ale nějak nemůžu najít ty zmiňované souřadnice v některém "příspěvku předtím". Protože nejsem PM, tak bohužel ani v listingu si moc nepočtu... Můžná jsem po ránu trochu pomalejší, tak se případně omlouvám za blbé dotazy...\nPublikováno 02 únor 2009 - 8:59\nahojte, v UT ráno vstávám na Hradníkův letterbox, takže večer to moc nevidím :-) Přemýšlím, že bych aspoň přišel bez psa na ty jezdce. Ještě dám vědět. Nejsem PM, takže souřadnice nevím :-( P\n#25 Czecho Cowboy\nPublikováno 02 únor 2009 - 9:23\nMožná se k vám taky přidám, uvidím dle toho, jestli se budu muset na středu něco učit.\nPublikováno 02 únor 2009 - 10:13\nPublikováno 02 únor 2009 - 10:20\njestli je misto v teamu, tak bychom dojeli. i se zebrikem - staci trojdilny hlinikovy? kolik je potreba metru? :o\nhledam, hledas, hledame..\nPublikováno 02 únor 2009 - 10:32\ntrojdilny hlinikovy je idealni staci nejaky 2-3 metry... takze zitra ve 20.00 pod "vezi"\nPublikováno 02 únor 2009 - 10:50\nTahle cache me uz dlouho drazdi a rad bych se tez pridal...preci jen jezdit okolo skoro dene a nemit ji je opravdu frustrujici...\n#30 ty,ty,ty & familly\nty,ty,ty & familly\nPublikováno 02 únor 2009 - 11:18\ntak snad to dáte bez žebříku ne , sem to dal i s ortezama a s otcem (63 let)\nty,ty,ty a golfy\nPublikováno 02 únor 2009 - 11:33\nNo jasně! Se žebříkem je to pro bačkory...\nPublikováno 02 únor 2009 - 12:01\nZebrik netreba, asi to pujdu po o omrknout a pokud mi to neda, asi udelam i log\nPublikováno 02 únor 2009 - 12:03\nFOTKY nebyly z listingu, ale od nalezcu...\n#34 ty,ty,ty & familly\nPublikováno 02 únor 2009 - 12:10\nasi moc velka napoveda:@\n#35 Dain & Olik\nPublikováno 02 únor 2009 - 14:00\ntak ja teda nevim, ale jak jste si vzdycky tak jisti, ze zverejnite o kesi to, co by chtel i autor (viz treba bazilisek)? tahle kes je PM hlavne proto, aby se tam hned nehnal dav lidi, kdyz je to na/za hranou. no a tady hned souradnice i fotky. aspon se zeptejte melmana, nez to sem z listingu a logu vypustite. to si to neumite poslat SZ, kdyz se na to domlouvate?\nPublikováno 02 únor 2009 - 14:01\nPřesně tak. Fotky nejsou dobrej nápad a kompletní listing PM cache (a vlastně ani jakékoliv jiné) tu nemá co dělat už vůbec.\nPublikováno 02 únor 2009 - 15:07\nDain a Olik napsal/a:\ntak ja teda nevim, ale jak jste si vzdycky tak jisti, ze zverejnite o kesi to, co by chtel i autor (viz treba bazilisek)? tahle kes je PM hlavne proto, aby se tam hned nehnal dav lidi, kdyz je to na/za hranou. no a tady hned souradnice i fotky. aspon se zeptejte melmana, nez to sem z listingu a logu vypustite.\nto si to neumite poslat SZ, kdyz se na to domlouvate?\na ja zas nevim, kdo je na tebe neustale zvedavej... chapu ze mas nejakej psychickej problem, kterej te nuti se neustale do nekoho navazet, ale zkus ty sve choutky ukajet nekde jinde...\na u baziliska to bylo naprosto v poradku... to ze tam nekdo videl i to co tam nebylo je jeho problem...\nposlat SZ ... na co tohle forum je asi zalozeny, nez na domlouvani?\nPublikováno 02 únor 2009 - 15:12\nto ALL: ... na nyx.cz zakladam forum o pravidelnejch odlovech... kdo ma zajem o pozvanku na nyx, at mi napise do posty...\nPublikováno 02 únor 2009 - 15:17\njejda hadejte se nekde jinde! Daine je pravda ze porad do vseho vrtas. Kdo to nechce vedet,ten sem nevleze\n#40 Dain & Olik\nPublikováno 02 únor 2009 - 16:28\no je, clovek napise, ze neco nemas delat a hnedle je naruseny\nVXP: forum je od toho, aby ses domluvil a prihlasili se lidi, kteri chteji jit. SZ je od toho, abyste si psali to, co do fora nepatri. coz zverejnovani PM listingu, vyzrazovani pomucky baziliska je (nelibilo se to ani autorovi kese, po jehoz ozvanise dozlo k "promazani" diskuze).\naz se prestanes chovat stylem, ja delam tohle a tohle, vlez mi na hrb, prestanu te napominat. ja vim, ze hrozne rad premyslis o psychologii, viz napr tvuj psychovyzkum skrz klic, ale mel by sis uz dojit k psychologovi, ktery by ti vysvetlil, ze kdyz nekdo nesouhlasi s tvym stylem chovani, neznamena to ma psychologicky problem\nzuzu: ja se nehadam, jen upozornuju, ze zverejnujete listing, ktery je z nejakeho duvodu PM kdo to nechce vedet, tak sem nevleze? to jo ovsem to s tim nema nic spolecneho. prave ze vy ho davate ke zverejneni kazdemu, kdo chce.\nnevrtam do vseho, jen do vxpho a to jen ve chvilich popsanych vyse\nmyslim, ze mu delat druhy hlas nemusis, on si muj psychorozbor sestavi sam.\nzajimave je, ze se vubec nepoustite do alkese, ktery pise to same. zkuste si udelat doma taky jeden rozbor na sebe


Blue Seven Dívčí pruhovaný svetr - béžovo-šedý, 116 cm\nBlue Seven Dívčí pruhovaný svetr - béžovo-šedý, 116 cm\nOblečení | Mikiny a svetry | Dětské svetry\nBlue Seven Dívčí pruhovaný svetr - béžovo-šedý, 116 cm eshop >>\nBlue Seven Dívčí svetr s hvězdičkami - růžový, 116 cm e-shop >>\nKrásný svetr s hvězdičkami bude vaší holčičce slušet. Je vyrobený z hebkého a příjemného materiálu. Zdobí ho mašlička a zapíná se na knoflíky. 40 % Bavlna, 40 % Acryl, 20 % Nylon.. Nejlepší info >>\nDirkje Dívčí svetr s kapucí - bílý, 80 cm e-shop >>\nKrásný svetr v bílém provedení udělá radost každé malé parádnici. Je vyroben z příjemného bavlněného materiálu, který dětem zajistí pohodlí po celý den. Svetr má dlouhé rukávy, kapucu a zapínání na zip na přední straně. Materiál: 100% Bavlna, podšívka: 100% polyeste.. Nejlepší info >>\nBlue Seven Dívčí svetr se srdíčky - černo-bílý, 86 cm e-shop >>\nKrásný bavlněný svetřík se vaší holčičce bude líbit. Je vyroben z čisté bavlny, která je hebká a příjemná na dotek. Zapíná se na knoflíčky. .. Nejlepší info >>\nDirkje Dětský svetr New York, London - modrý, 62 cm e-shop >>\nParádní svetr bude vašim dětem slušet. Je vyroben z příjemného materiálu, který zajistí maximální pohodlí. Má dlouhé rukávy, pohodlný střih a zapínání na knoflíky. Materiál: 100% bavlna.. Nejlepší info >>\nMinoti Dívčí svetr Garden - bílý, 80 cm e-shop >>\nKrásný svetr v bílém provedení udělá radost každé malé parádnici. Je vyroben z příjemného materiálu, který dětem zajistí pohodlí po celý den. Svetr má kulatý výstřih, dlouhé rukávy a zapínání na knoflíčky na přední straně. Materiál: 100% viskóza.. Nejlepší info >>


Sušenky pro psy s drůbežími játry | CHLUPÁČI.cz\nDomů / Psi / Pamlsky / Sušenky pro psy s drůbežími játry\nDrůbeží jatýrka v kombinaci s voňavou petrželkou – který chlupáč by odolal? A když se tahle dvojice spojí v sušenku, máte pro svého hafana ideální pamlsek. Za odměnu, ale třeba i jen tak!\nKód: 610/100 610/250 Zvolte variantu\nSušenky pro psy s drůbežími játry se rychle stanou oblíbenou pochoutkou u malých psíků i pořádných psích zápasníků. Jediný, pro koho se tak úplně nehodí, jsou chlupáči s alergií na drůbeží maso a produkty z něj. Ostatní si ho ale mohou dopřát plné hrsti – tedy v přeneseném slova smyslu, nezapomínejte, že se pořád jedná o pamlsky, a ne krmivo. U hafanů na dietě, při které je potřeba hlídat příjem bílkovin, je dobré poradit se s veterinářem.\nA co je na těchto sušenkách tak výjimečného? Játra obsahují spoustu důležitých minerálů (železo, zinek, měď a chrom) a navíc jsou skvělou zásobárnou vitaminu A, D, E a K. Petrželka podporuje funkci ledvin, působí proti zadržování vody v těle a přisuzují se jí detoxikační účinky. Když se tohle všechno smíchá s ovesnými vločkami, jež představují dokonalý zdroj vlákniny, která podporuje trávení, superpamlsek je na světě!\nS sušenkách s drůbežími játry rozhodně nenajdete žádnou chemii – konzervanty nebo barviva. Jsou z čistě přírodních surovin a vyrábí se v malé rodinné pekárně. S láskou ke všemu štěkajícímu.\nSložení: Drůbeží játra, oves, petržel\nAnalytické složky: Hrubý protein: 25,0 %, hrubé oleje a tuky: 7,54 %, hrubý popel: 2,5 %, hrubá vláknina: 0,794 %, vlhkost původního vzorku: 9,67 %, sušina původního vzorku: 90,33 %


Lada Josef (1887 – 1957) | Sophistica Gallery\nLada Josef (1887 – 1957)\nJosef Lada, významný český malíř, kreslíř, ilustrátor, karikaturista a autor moderních pohádek pro děti, se narodil 17. prosince 1887 v posázavské vesnici Hrusicích v chudé ševcovské rodině jako nejmladší ze čtyř sourozenců (bratr František, sestry Antonie a Marie). Zemřel 14. prosince 1957 v Praze a je pohřben na Olšanech.\nJosef začal s kreslením již jako malý chlapec. Byl jím přímo posedlý ještě nastoupil na základní školu. Není přímo známo, kde se poprvé setkal s uměleckým dílem, ale můžeme se domnívat, že to bylo v hrusickém kostele, kde viděl poprvé tzv. „svaté“ obrázky. Později ve své Kronice uvádí, že ho ze začátku přímo fascinovali pohlednice, zejména s motivy obyčejných zvířat, ze kterých čerpal svou první inspiraci.\nOd roku tedy 1893 navštěvoval základní školu v Hrusicích, kterou ukončil roku 1901. Už v těchto školních letech s velkou oblibou kreslil veselé obrázky pro své spolužáky, pro jejich obveselení, či jen tak pro radost. Vytvořil si nicméně postupem času lehký odpor ke školním lavicím, kterého se jen tak nezbavil a pociťoval jej i později na studiích v Praze. Nebylo to však nic divného či nenormálního, v té době mívaly školy pověst velmi špatnou a děti se těšili na každý volný den mimo lavice.\nPo ukončení základní školy odešel do Prahy, kde se krátký čas učil řemeslu malíře pokojů. Práce se mu však zdála příliš těžká, a proto o rok později vstupuje do učení na knihaře-zlatiče. Během toho se seznamuje s pracemi Mikoláše Alše, Josefa Mánese i Maxe Švabinského. V roce 1904 uveřejnil týdeník Máj první Ladovy kresby, za které dostal svůj první honorář. Téhož roku navštěvoval kreslířské kurzy na Uměleckoprůmyslové škole u profesora Jakesche. V roce 1905 Ladu, po několika neúspěšných pokusech, konečně přijali k řádnému studiu. Ze školy však po půl roce odešel a začal ilustrovat dětské knihy. První knížka s jeho ilustracemi, Pohádka o Honzíčkovi a Zlatovlasé Isole od Jaroslava Havlíčka, vyšla v roce 1906.\nPostupně se pokoušel prorazit se svou prací do několik magazínů a novin a i když nechtěl být ze začátku kreslířem humorných situací, nakonec podlehl tlaku vydavatelů a začal se věnovat do hloubky veselým kresbám, což znamenalo pro jeho kariéru velice zásadní obrat. Sám Lada toto rozhodnutí ve své kronice komentoval takto: „Nevím, proč jsem opustil dosavadní motivy spíše náladové a obrátil zřetel výhradně ke kresbám humoristickým. Snad mi někdo napověděl, že bych si kreslením veselých obrázků spíše usnadnil existenční zápas a cestu k vytčenému cíli než malováním obrazů, na něž jsem předně ještě zdaleka nestačil a k jejichž malování jsem neměl času, ani prostředků.“\nLada nebyl typem umělce, který by si vzal svůj model a potřeby do přírody jako bylo zvykem, ale tvořil v klidném prostředí domova u stolu, kde mohl nerušeně využívat svou unikátní výtvarnou paměť. Ve svých myšlenkách měl nespočet motivů a námětů, ať už se jednalo o neživé věci či živé tvory. Šlo o opravdu rozmanité spektrum témat – zlé tchýně, divoké děti, toulající se opilci, spící psi či samotářští ponocní. To vše pro něj mělo nezpochybnitelnou hodnotu figury. Josef Lada byl bytostným figuralistou.\nJeho kresby pro různé časopisy (Humoristické listy, Besídka mladých, Rarach) se stávají pravidelností a zajišťují Ladovi pravidelný příjem a živobytí. Postupem času se seznamuje s osobnostmi tehdejšího uměleckého světa jako např. Jiřím Mahenem nebo Jaroslavem Haškem, se kterými navázal i pracovní styky. V roce 1910 se stal spoluzakladatelem a současně redaktorem čtrnáctideníku Karikatury. V této době si konečně mohl dovolit svůj vlastní byt, kde byl častým podnájemníkem jeho přítel Jaroslav Hašek.\nByl to hlavně Jaroslav Hašek, který měl v tomto období na Ladu rozhodující a mimořádný vliv. Učil jej postupně svobodnému způsobu vidění reality ve kterém bylo možné určitým stylem pohrdat zaběhnutými konvencemi a prožívat umění jako bláznivou hru.\nHistorie Karikatur se začala psát na začátku ledna 1909. V té době Jaroslav Šalda, ředitel národně-německé tiskárny, pověřil Josefu Ladu přímým vedením celé výtvarné redakce. Časopis byl charakterizován jako satirický týdeník a prodával se za cenu 4 haléřů. Lada v té době musel pravidelně každý týden zásobovat Karikatury svými pracemi. Pracoval často na humoristických a politicky aktuálních kresbách.\nZatímco Ladovi přátelé odcházeli na vojnu, on byl díky své oční vadě zproštěn vojenské služby. Během války se živil jako kreslíř v různých časopisech a v roce 1920 působil v kabaretu Červená sedma. Stal se rovněž členem Sdružení českých umělců grafiků Hollar. Následujících dvacet let pracoval jako redaktor nakladatelství Melantrich a redigoval přílohu Českého slova Kvítko z čertovy zahrádky. Roku 1921 se znovu setkává s Jaroslavem Haškem a o dva roky později, kdy vycházely Haškovy Osudy dobrého vojáka Švejka, předkládá Lada své originální ilustrace. Lada ilustroval díla i jiných významných českých autorů např. Tyrolské elegie, Král Lávra (Karel Havlíček Borovský) nebo České pohádky od Jana Drdy. Společně se Spolkem výtvarných umělců Mánes uspořádal v roce 1926 svou první samostatnou výstavu. Lada prožíval vrcholné období své tvorby. S nástupem protektorátu byla jeho činnost značně omezena. Nemohl publikovat ani kreslit do novin, a tak se věnoval pouze své volné tvorbě. Ke sklonku svého života se začal angažovat i v oblasti filmů (kreslený film Říkadla, Čert a Káča, Hrátky s čertem, různé plakáty k filmům).\nJosef Lada je považován za předního představitele české výtvarnické scény. Inspirace čerpal z přírody, svého dětství i osobních zážitků. Ve svých obrazech se snažil zachytit krásy českého venkova, se kterým se může každý člověk ztotožnit. Snažil se zobrazit harmonii člověka s přírodou. Postupem času se vypracoval na malíře s originálním projevem a nezaměnitelným moderním rukopisem. Během svého života vytvořil asi 400 volných obrazů a více jak 15 tisíc ilustrací.\nVelkou část své práce věnoval především dětem. Mezi jeho nejznámější obrazy můžeme zařadit Zimní krajina, Bubnování, Rvačka v hospodě, Krajina před bouří, Zabíjačka, Jaro s dětmi, Vodník, Český betlém a další. Ve 30. letech se zapojil jako malíř i do divadelní scény. Vytvářel divadelní dekorace pro Národní divadlo zejména pro hry Josefa Kajetána Tyla (Strakonický dudák), Bedřicha Smetanu (Prodaná nevěsta) nebo pro divadlo E. F. Buriana (Ukradený dědeček).\nDruhá etapa Ladovy tvorby (první se mapuje v letech 1904-1921) nebyla pouhým ustálením umělcova stylu, ale symbolizovala také fakt, že si Josef Lada našel práci, která mu plně vyhovovala a tak se mohl v roce 1923 oženit s Hanou Budějickou, se kterou získal malíř pevné zázemí a klid v rodinném životě.\nTyto skutečnosti pomohly k tomu, že se mohl plně soustředit na vytvoření díla, které existovalo doposud pouze v jeho představách. Byl to opravdu rozdílný přístup k životu, než ten který poznal během své první etapy se svým dlouholetým kamarádem Jaroslavem Haškem.\nNa počátku třicátých let již Josef Lada patřil k velmi významným výtvarníkům a byl oceňován hlavně jako ilustrátor a karikaturista. Jeho jméno bylo známé v širokém podvědomí lidí a byl v jistém slova smyslu celebritou.\nBlízce ho znal však jen velmi úzký okruh nejbližších přátel. V roce 1935 přichází určitý zlom po kterém se začíná Josef Lada věnovat více volné tvorbě a začíná také soustavněji malovat. Vznikaly tak první verze uměleckých děl, které ho později jako malíře proslavily.\nCo se týče Ladovi spisovatelské kariéry, kterou rovněž doplnil svými obrázky, tak první pohádky začal psát pro své dvě dcery. Mezi dětmi jsou nejznámější příběhy O kocouru Mikešovi (1934), Zlatý domov (1937), O chytré kmotře lišce (1937), Bubáci a hastrmani (1939), Pohádky naruby (1939), Nezbedné pohádky (1946). Pro dospělé vznikla díla jako Válka v kostce (1918), Ilustrovaná frazeologie a přísloví (1924), dále autobiografie Vzpomínky z dětství (1937), Kronika mého života (1942).\nJosef Lada je se svou tvorbou znám i v zahraničí, kde byla jeho díla mnohokrát vystavována (Paříž, Vídeň, Benátky, Edinburgh, Stockholm, Čína, Japonsko, Vietnam). Stal se tak asi nejpopulárnějším malířem a ilustrátorem v českých dějinách. V roce 1947 byl jmenován národním umělcem.


Recenze knihy - Grawe, Klaus - Neuropsychoterapie | Knihovnice.cz\nGrawe, Klaus - Neuropsychoterapie\nRozsáhlá kniha nedávno zesnulého Klause Graweho (německy) má podtitul Nové přístupy k terapii na základě poznatků neurovědy. Je to sice oblíbená fráze, pod kterou se ukrývají občas spisky zcela pavědné, ale v tomto případě je tento podtitul zcela namístě. Dá se říci, že odkaz k rigorózní vědě, je tak silný, že bude dráždit i nemálo tradičních terapeutů. Zároveň se však dá říci, že se jedná o zcela převratnou knihu, která ukazuje tuhnutí psychologie jako "měkké vědy". Myšlenka, že psýché jako samostatná entita ovlivňuje procesy v mozku, je pro autora nepřijatelná, existuje jen příčinný vliv mozku na psýché. Pokud je psychoterapie úspěšná, musí ovlivňovat expresi genů v mozkových buňkách.\nGrawe rozbíjí dualistický náhled na psychoterapii a farmakologickou terapii: nejsou to dva rozdílné způsoby, nejsou ani alternativní, ani zrcadlové. Pilulkovým nadšencům ovšem připomíná, že při pouhém užívání psychofarmak dochází k 80% recidivě, protože chování není v transmiterech, lidé se musí naučit správně chovat. (Povšimněme si této poučky ražené kognitivní i behaviorální terapií, která ve své temné variantě potvrzuje prastarý bonmot, že porážka je zvyk.)\nZávěry pro psychoterapii jsou poněkud paradoxní: nejdůležitější příčiny psychických poruch sahají do raného dětství, ale zpětný pohled do tohoto období nám nepomůže změnit jejich základy. Změny docílíme pouze prostřednictvím současných reálných zkušeností, které změní tenkrát vytvořené neuronální struktury na jiné. Účelem knihy je "obecná psychoterapie" - metoda, která využívá celý repertoár účinných a praxí ověřených postupů pro dosažení co nejlepších výsledků. Jistým způsobem jsou tak dosavadní psychoterapeutické metody a teorie vysbírávány jako lidová medicína - odstraňují se "zvykové" (rituální) části postupů a výklady.\nKniha sice není jednoduchá, ale nevyžaduje (alespoň v prvním přiblížení) žádnou speciální přípravu. Přehled mozku pro terapeuty je hutný, kdo jej bude chtít opravdu nastudovat, nejen přečíst, bude se muset vracet a pracovat s textem. Předností knihy je velké množství obrázků a schémat. Kniha obsahuje shrnující části kapitol i dvojcestný výklad ve smyslu dokladovaného popisu jevů a shrnutí důsledků pro terapii.\nJiž na straně 61 je zmíněn Simonsův film o basketbalu - probandi, kteří mají pečlivě sledovat míč si nevšimnou, že mezi hráči prochází gorila. Detail, který ve společnosti jistě využijete! Neuronální plasticita. Neuronální koreláty. Vědomí z neuronálního pohledu. Ukázky a potažmo jména kapitol skloňují neuronální ve všech pádech, ale čtenář zděšený řezy mozkem nechť si povšimne, že z terapeutického hlediska se jedná o tlumení strachu, úzkosti i běžné činnosti myšlení. Vědomě prožíváme pouze to, co se alespoň na několik sekund dostane do naší pracovní paměti.\nSlovo "tlumení" nebylo v předchozím odstavci zmíněno zbytečně: Nevědomé úzkostné vzpomínky, které amygdala vytvořila, se zdají být nesmazatelně zapsané do mozku. Zůstávají tam patrně po celý náš život. ... Je možné, že emočně aktivní vzpomínka v mozku žije dále, i když není dosažitelná vnějšími podněty. Může ji však znovu aktivovat stres. Funkce amygdaly a dalších evolučně starých částí mozku je již dlouho zmiňována v populárně-psychologické literatuře, stejně jako vlivy imprintingu, ale zde je mnoho zdrojů sjednoceno a provázáno. Výsledný obraz je vlastně dosti neradostný a především vyvrací gnostický náhled na psychiku - vhled neosvobozuje, změnu umožňuje jen dlouhé a bolestivé měnění návyků. Do kůry se zvenčí dostávají podněty ... tento efekt je směšně nepatrný oproti vnitřní korové aktivitě. Mozek je natolik provázán, že mu nezbývá, než aby se zabýval sám sebou. S tím souvisí dlouho známá pravda, že rozhodnutí přicházejí o 350 ms dříve, než se pro ně vědomě rozhodneme.\nGrawe uvádí případ, kdy rok psychoanalýzy vrátil k normálu hladinu serotoninu a jeho toky. Doznává však malý rozsah sledovaných pacientů a varuje před citováním čísel u podobných studií, které vedou k tomu, že čísla začínají žít vlastním životem. Léčba depresí dodává materiál pro nemalou část knihy, autor uvádí, že neurovědné výsledky vedou k závěrům, které neodpovídají současné nejlépe zpracované Beckově kognitivní teorii deprese. Popis funkce přední cingulární kůry jakožto kontrolního systému, který je aktivní vždy, když se vyskytne nějaká inkonzistence v neurálním dění, spolu s rolí hipokampu představuje systém působení a vlivu neurotransmiterů a ukazuje, proč je každá změna tak pomalá a složitá. Tato pozitivní zpětná vazba je dokumentována také na Bowlbylo teorii připoutání. Disharmonie rodič nejistě-vyhýbavě připoutané dítě následně vede k trestající reakci autorit (učitelů) a šikaně od spolužáků. To je velice zajímavý výsledek, který by zvláště praktikům neměl uniknout.\nNeuropsychoterapie v mnohém opakuje (ale hlavně rozšiřuje do staršího věku) poznatky z knihy Fonagyho a Targetové. Šikanováni jsou depresivní jedinci, kteří si sami sebe neváží. Autor tak, dle slibu v úvodu odkazuje na existenciální a vztahové terapeuty: matky s nedostatkem citu a matky nedostupné přesouvají vinu za neuspokojivý stav vztahu na dítě, ale také konstatuje, že: Pokud člověk nerealisticky myslí a vnímá a uspokojuje tím svou potřebu kontroly a zvyšuje vlastní hodnotu,je to známka dobré psychické kondice. Na jednu stranu se tak potvrzují ty nejradikálnější předpoklady konceptů typu dosti dobrého mateřství jako i zcela s nimi rozporné lidové psychologické teorie typu: pomoz si sám, jakkoli, hlavně na to nemysli a makej. V tomto ohledu bude nová syntéza teorie mysli vyžadovat hodně práce nejen při objevovaní, ale i při chápaní.\nJiž u dvoudenních kojenců je možné na záznamu EEG rozpoznat jedince se silnější pravostrannou aktivací, kteří reagují na odloučení od matky negativními pocity (tantrici levé ruky?). Vyhýbací cíle vyžadují neustálou pozornost. Těchto cílů není možné nikdy dosáhnout. (Vyhneme-li se jednomu nebezpečí, není zaručeno, že jinde nečeká další.) ... Lze říci, že základem deprese je vlastně nadměrná aktivace systému vyhýbání. Ten tlumí přibližování, neustále je vylučován stresový hormon, který poškozuje hipokampus a deaktivuje cingulární kůru.\nKromě tradičních depresivních ruminací Grawe uvádí další méně známý prvek: Inkonzistentní napětí hraje v rámci geneze psychických poruch centrální roli. Dostal se k němu od motivační význačnosti poskytované dopaminovým systémem (bez dopaminových receptorů se zhroutí motivace; zvířata pojdou, protože je nebaví žrát). I.P. Pavlov v rámci svých výzkumů zjistil, že jakmile pes cvičený na rozlišení kružnice a elipsy nedokáže obě odlišit díky klesající výstřednosti, začne být neurotický, i když není trestán. Existence speciálního modulu kontroly inkonzistence ukazuje, jak je pocit konzistence důležitý. Cíle musí být konzistentní se základní motivační orientací, jinak je jejich dosahování těžké. Lidé si cílů, které nejsou v jejich orientaci neváží a podvědomě se jim nevěnují. Na to je třeba dbát při terapii a takové cíle jim nedávat. Terapeut by se měl více zaměřit na podporu pacientova chování vedoucího k přibližování, než na vybudování chování, jež vede k vyhýbání.\nZávěrem Grawe konstatuje: Základy psychických poruch jsou vytvořeny již v nejranějším dětství, tedy v takovém období života, jež si člověk později není schopen vybavit. Tyto základy jsou uloženy v implicitních paměťových systémech a principiálně si na ně nelze vzpomenout ani po mnoha letech "na pohovce" nebo vlivem hypnózy.\nAutor na prvý pohled překvapivě vychvaluje hypnózu. Uvědomíme-li si výše popisované, že totiž psychické poruchy vznikají disfunkčními kognicemi (jako jsou též iracionální zásady Ellise nebo myšlenková zkreslení Becka) a dají se odstranit jen implicitním učením, které probíhá prostřednictvím reálných zkušeností, nikoli formou výkladu, pak je odkaz na tuto empirickou techniku pochopitelný.\nPoslední upozornění knihy dává přesto zapravdu terapeutům vycházejícím jaksi z lidštější stránky: Zaměření na neuronální dění nemusí znamenat, že přestaneme brát zřetel na člověka jako takového, se všemi jeho zvláštnostmi a s celou jeho individualitou. ... Nejlepším způsobem, jak udělat mozek zdravějším, je zajistit lepší uspokojení potřeb (závislých na štěstí člověka). Ještě jednou proto opakuji, že se jedná o velice zajímavou a zásadní knihu, není sice optimistická, ale přináší náhled na důvody nefungování mnoha zaručeně úspěšných receptů, stejně jako poukaz na neobyčejnou složitost psychiky.\nSlušelo by se poznamenat, že existuje Klaus-Grawe-Institute for Psychological Therapy a pro němčináře uvést odkaz na nekrolog v časopise Karger (PDF). Vydal Portál v roce 2007.\nGrawe, Klaus - Neuropsychoterapie (příspěvků: 0)