Nejtvrdší hasiči supěli do 16 patra! | Ahaonline.cz\nAhaonline.cz >Musíte vědět! >Nejtvrdší hasiči supěli do 16 patra!\nNejtvrdší hasiči supěli do 16 patra!\nTvrdí chlapi si sáhli na krajíček svých sil. (pro Aha! – Ivan Dostál)\nZLÍN – Hasiči z celé republiky i Slovenska včera ve Zlíně bojovali o titul Nejtvrdší hasič. A že to nebyl lehký oříšek, potvrzuje celá stovka závodníků. S dvacetikilovou výstrojí museli například zdolat šestnáct pater zlínského mrakodrapu nebo zachraňovali pěkně těžkou figurínu.\nVšichni závodníci se hned od začátku potýkali s velkým horkem. Na zdraví těch, kteří denně vystavují svůj život, po celou dobu soutěže dohlížela záchranná služba. Ta měla nejvíce práce právě na konci té nejtěžší discipliny – běhu do schodů.


Klubová dráha – RC Čelákovice\nDráha a její parametry\nPůvodní dáha vznikla v roce 2004 na části asfaltového basketbalového hřiště, které je součástí komplexu sportovišť ve správě TJ Spartak Čelákovice. Tak, jak dovolovaly podmínky a finanční situace, procházela dráha postupnými úpravami. Dráha byla rozšířena na celou plochu původního hřiště, společně s tím bylo rozšířeno a v celé délce zastřešeno depo pro jezdce. Došlo i na úpravy zajišťující větší pohodlí pro jezdce. Vedle zastřešení vyvýšeného stání pro řízení modelů (empire) jsme ho díky technickému umu a zručnosti některých z nás dokázali zpřístupnit pomocí speciálního výtahu i kolegům vozíčkářům. To spolu s navazujícími úpravami přístupových cest zajistilo, že se naše dráha zřejmě stala v ČR unikátní zajištěním úplného bezbariérového přístupu.\nPlocha zabraná dráhou je 65x30m.\nŠíře jízdního pruhu je mezi 3,5m a 5,5m.\nDélka cílové rovinky je zhruba 60m\nDélka okruhu je 300m.\nDráha je přístupná i pro zájemce o automodelářství s pohybovým postižením. Vše je připraveno a zajištěno tak, aby si naši kolegové vozíčkáři mohli náš společný koniček naplno užít. Postačuje pouhý jeden asistent na to, aby byli schopni vystoupat i s vozíčkem na empire. Ten je zároveň speciálně upraven tak, aby se až dva vozíčkáři mohli současně a plnohodnotně, bez vzájemného omezování s ostatními jezdci, zapojit do soutěžních klání. Pokud jsou zároveň členy klubu, nebo si zajistí možnost využívání dráhy pro trénink, nejsou omezeni ani v možností užívat naše zázemí ve volných termínech otevřených pro trénování.\nDíky těmto úpravám se stalo několik kolegů – vozíčkářů pravidelnými účastníky nejen námi pořádaných závodů. Ocenění naší práce z jejich strany nás velmi těší.\nVenkovní dráha slouží pro všechny seriály závodů, pořádaných naším klubem, které vyhlašuje v rámci letní sezony. Stále pokračuje pohár Open 1:10 GP a EP, který je vyhlášen pro modelová auta v měřítku 1:10 se spalovacím (GP) nebo elektrickým (EP) motorem. Dráhové modely s pohonem všech kol tak jezdí otevřený závod, což znamená, že se ho může zúčastnit každý, pokud jeho podvozek splňuje základní požadavky vypsané kategorie. Během poháru (od května do konce září) se typicky odjede okolo 8 závodů.\nKaždoročně dráhu propůjčujeme i k jiným modelářským závodům a podnikům. Patří mezi ně například celorepublikové závody mistrovství ČR modelů v měřítku 1:5. Kromě tohoto velkého podniku se na naší dráze konají i další závody elektrických modelů v měřítku 1:10.\nUpravili jsme kalendář závodů tak, že se závody pořádané naším klubem konají vždy po celý víkend. V sobotu se jezdí závody modelů se spalovacími motory, v neděli pak elektricky poháněné modely. I při tomto sdružení našich vlastních závodů díky velkému zájmu dalších modelářských klubů a organizací nezbývá mnoho volných víkendů.\nPravidla užívání platná pro členy klubu a uživatele ježděnek\nJako klub respektujeme, že dráha je umístěna poměrně blízko bytové zástavby. I když umístění dráhy „v dolíčku“ i okolní bujná vegetace napomáhají hlukovému odstínění, snažíme se i tak omezit negativní dopady na naše sousedy. Proto je provoz modelů, vybavených spalovacími motory, časově omezen. Toto časové omezení je v maximální míře promítnuto i do časových rozvrhů klubem pořádaných akcí.\nPokud neprobíhá plánovaná akce, mohou členové klubu a uživatelé ježděnek užívat dráhu pro volný trénink takto:\nModely s elektrickým pohonem:\nModely se spalovacím motorem:\nPrůkazky členů klubu i ježděnky jsou nepřenosné. Členové výboru klubu jsou oprávněni si je od osob, pohybujících se v areálu dráhy, vyžádat ke kontrole. Výjimku tvoří plánované akce, kdy si řídí přístup a pohyb osob v areálu organizátor.


Kázání na neděli 15.listopadu 2020 | Brno Botanická\n← Kázání v neděli 8.listopadu 2020\nAktualita k provozu kostelů – listopad 2020 →\nKázání na neděli 15.listopadu 2020\nPublikováno 14.11.2020 | Autor: Sandra Silná\nPodobenství o hřivnách ( text: Mt 25, 14-30)\nhřivna, talent – tak se nazývaly staré míry množství stříbra, tehdejší měny. Dnes je talent slovo, které si spojujeme hlavně s nadáním člověka. Talent je něco, co člověk může rozvíjet, ale klidně taky zakopat, pohřbít. Jak vidno z Matoušova evangelia, Božím přáním je, abychom náš talent dobře zužitkovali, abychom to, co jsme do života dostali, naše nadání, nějak rozmnožili, pracovali s ním. Mezi lidmi v církvi je ale docela běžnou praxí pěstovat tendenci k takové trochu kostrbaté pokoře, že vlastně žádné talenty nemáme, chceme být nenápadní, máváme rukama, že “to přece nic není”, hlavně nijak nevynikat, nevyčnívat, abychom nesebrali prostor Bohu. Jakoby na nás a našich talentech nezáleželo. Jenže ve skutečnosti každý máme za úkol odkrývat svoje dary, svoje talenty rozvíjet a nemáme v tom být líní, ani upejpaví, ani falešně skromní, jako ten služebník, který šel a hřivnu ze strachu, aby snad něco nepokazil, ukryl v zemi.\nKaždému člověku je dáno. Někomu víc, někomu méně, jak jsme slyšeli z evangelia – Bůh talenty dává nerovnoměrně, někomu dal pět hřiven, někomu jednu. Ten, kdo je obdarován mnoha dary, mnoha talenty, musí ale také víc odvést – komu bylo mnoho dáno, od toho bude mnoho požadováno, čteme. Ten, kdo dostal jenom jednu malou hřivničku, je na tom z tohoto hlediska lépe, protože se nemusí tolik ohánět jako ten, co dostal hřiven pět.\nSestry a bratři, dar nedostáváme od toho, abychom sami sebe se zalíbením pozorovali, jací jsme dobří, anebo se povyšovali nad druhými kvůli tomu, co za dar máme a že je lepší nebo je ho víc, než má druhý. Protože nějaký dar, nějaké obdarování, jak už jsem říkala, má každý. Dar, talent dostáváme vlastně jako úkol – protože jsme zároveň s ním dostali šanci, poslání, jej rozvíjet. “Gabe ist Ausgabe” říká se – dar je úkol. Nedostáváme dary, talenty, hřivny, abychom je zakopali, ale kvůli tomu, abychom je maximálně rozmnožili ve službě druhým, a také ve službě Bohu.\nLíný a ničemný služebník, jeden z těch několika jmenovaných, jednal ve strachu, když svou hřivnu zakopal. Proč? Jistě i proto, že měl špatnou představu o svém pánu. Farizeové měli o Bohu představu jako o přísném soudci, proto byli pečliví v dodržování Božích příkazů a právě proto zrovna jim Ježíš vykládal toto podobenství. Jenže přes tu snahu o pečlivé, až otrocké, dodržování Božích nařízení Farizeům něco důležitého unikalo, unikalo jim milosrdenství, láska, to, že naše činy mají být těmito kvalitami prodchnuty a na nich postaveny. Že obsah musí převyšovat formu, jedině tak má smysl. Představa Boha, který působí strach, je karikatura Boha, je to naše lidská představa, kterou jsme Bohu vdechli my lidé. Je to proto, že si potřebujeme Boha nějak přizpůsobit našemu chápání, nemůžeme se bez různých představ o Bohu obejít, ale je třeba mít na paměti, že jsou to pořád jen naše představy, že to není Bůh. Ve svých dílech se tímto tématem zabývali třeba Freud nebo Nietzche, kteří psali, že mnohé představy o Bohu jsou projekce našich lidských představ a přání. Musíme mít na paměti, že i ty nejlepší představy jsou vždycky nedostatečné a neměli bychom si plést své představy s Bohem samotným. Naopak, měli bychom dbát na to, aby se do těch představ nedostal strach, protože strach člověka svazuje a člověk pak nerozvíjí dobře dary, které od Boha dostal. Pak jsme jako ten líný služebník, díky strachu talent, hřivnu zakopeme, pohřbíme a nerozvíjíme.\nTohle, sestry a bratři, platí i o daru víry, i to je hřivna, talent – víra, ať už na osobní rovině, nebo i na rovině církve. Na osobní rovině často lidé nechávají svojí náboženskost netknutou – většinou se nikoho v rozhovoru neptáme, jak to má s vírou, stejně jako se běžně na veřejnosti nemluví třeba o výši platu. Pokud se ale náboženský život stává výlučně privátní věcí, na kterou se neptáme, tak se může lehko stát, že se osobní víra nevyvíjí, jednoduše proto, že nedostává impulsy od druhých lidí. Pokud si něco schováváme jen pro sebe, nemůžeme to konfrontovat s reflexí druhých lidí. A pak to s naší vírou může vypadat tak, že zatímco jiné oblasti našeho života (např. naše práce, jednání v různých situacích, ve vztazích) se vyvíjejí, protože je reflektují druzí lidé a dostáváme zpětnou vazbu, tak s naší vírou se tohle neděje. Víra se u nás, i díky historickému vývoji, stala v mnoha případech privátní, tajnou až podzemní, záležitostí, o které se vědělo, ale nemluvilo, protože nesmělo, a těžce jsme na to v mnoha případech doplatili. I oblast duchovního rozměru člověka totiž potřebuje zalévat – ať už studiem, modlitbou, ale i rozhovorem, duchovním doprovázením. Pokud tento náš rozměr, tuhle sféru, máme jenom pro sebe, tak můžeme snadno zjistit, že nám zakrněla, že ta naše víra se nerozvinula, zůstala třeba dětskou, infantilní, no a tak jí jednoduše radši vyhodíme, jako se zbavujeme věcí, ze kterých jsme vyrostli, nebo které nám přestaly z nějakého důvodu vyhovovat. Přitom se to s vírou stalo možná jen proto, že jsme jí nerozvíjeli, jako talent, nadání, hřivnu, dar.\nStejně je to i na rovině církve – víra se rozvíjí, když má impulsy, když má kontakt s ostatními kulturami, náboženstvími, s jinými oblastmi života – vědou, kulturou. Je pošetilé volat po tom, abychom se tady vědomě snažili o monokulturu, toužili po ochraně před jinými náboženskými proudy, zavírali se do svého bezpečí, to, co je jiné a ty, kteří jsou jiní, pošlapali a odehnali. Pokud se víra, náboženství, nebo i struktura církve stanou oblastmi, o kterých nelze diskutovat, které se bojíme konfrontovat, otevřít a radši je, jako hřivnu, zakopeme, tak zcela jistě, dřív nebo později, zatuhnou, zkostnatí a velice rychle může pak také dojít k tomu, že se řekne “k čemu nám to celé vlastně je?” a vyhodíme to ze svého života úplně.\nBůh se na konci evangelijního příběhu ptá a bude se ptát i nás: “A co jsi s tou hřivnou udělal/a?” Člověk má být odvážný. S našimi talenty, včetně pokladu víry, je potřeba podnikavě zacházet, jakmile se k nám vkrádá ustrnulost, je to něco neblahého, před čím bychom se měli mít na pozoru, aby se z toho nestala třeba i lenost. Pokud chceme, ať už na osobní rovině, nebo na rovině církve, být věrni obsahu, musíme být ochotni přizpůsobovat mu také formu. Vždycky jde o to, aby obsah byl a zůstal živý, protože jsme poutníky, jsme v pohybu, naší podstatou je láska, dobrá energie. A to je pohyb. A tam, kde je pohyb, vanutí, tam je i Duch svatý, tam je život, tam je láska, tam je Bůh. Amen.


Jak na Nový rok… – Pekáček štěstí\nJak na Nový rok, tak po celý rok. Tohle přísloví všichni dobře známe a taky se kvůli němu ten první den roku nemůžeme vynasnažit, aby i přes bolehlav z předešlé noci bylo všechno perfektní.\nCo všechno bychom tedy měli na Nový rok udělat pro to, aby byl nadcházející rok úspěšný? A co se dělávalo dříve?\nMezi nejznámější novoroční tradici patří rozhodně čočka. Všichni to známe. K obědu podáváme čočku, aby se nás po celý rok držely peníze. V žádném případě bychom neměli podávat drůbež, aby nám neulétlo štěstí, ani rybu, aby nám štěstí neuplavalo, ani králík nebo zajíc, aby nám štěstí neuteklo. Nejvhodnější je vepřové maso a také vejce, které podáváme jako symbol života ve formě volského oka. My dáváme doma na prostřený stůl ještě prasátko s korunkou pro štěstí.\nNa Nový rok bychom neměli prát ani věšet prádlo, přineslo by nám to neštěstí. Měli bychom vstávat brzy, obléct se do čistého, nejlépe nového oblečení a být na ostatní milí a hodní.\nNový rok je samozřejmě ideální den na předpovídání, co nás v nadcházejícím roce čeká. Dříve svobodné dívky sedávaly na Nový rok u okna, jedly jablko nebo jablečnou slupku, kterou si schovávaly od Štědrého dne, a sledovaly dění za oknem. Pokud kolem okna prošel muž, znamenalo to, že se brzy vdají. Pokud prošla mladá dívka, vdavky se konat nebudou, ale děvče bude celý rok ve společnosti dobrých přátel. Pokud však prošla stařena, bylo to špatné znamení. S podobným vysvětlením obcházel na Nový rok hospodář své hospodářství. Pokud potkal mladou dívku, bylo to dobré znamení a v nadcházejícím roce ho čeká štěstí. Pokud by však potkal stařenu, bylo to nejhorší možné znamení a hospodář se měl otočit a běžet co nejrychleji domu.\nNový rok je dnem předsevzetí. Určíme si, co bychom v nadcházejícím roce chtěli změnit a vylepšit. I přesto, že většinu našich předsevzetí nikdy nedodržíme, nebo je plníme pouze první týden roku, vnímáme nový rok jako novou příležitost něco změnit. Nové cíle jsou pro nás důležité, i když je třeba nedodržíme, protože nás ženou dál.\nNapišme si všechny své novoroční předsevzetí a přání na papír a vložme buď do diáře, nebo pověsme na lednici. Kamkoliv, kde je budeme mít stále na očích, abychom si je každý den připomínali a každý den pro ně mohli něco udělat, třeba jen úplnou drobnost.\nZměny se nestanou sami od sebe. Musíme pro ně něco udělat a to často znamená vykročit z naší komfortní zóny a překonat vlastní pohodlí. Tak hurá do toho. Máme tady nový rok a s ním nové příležitosti. Tak je nenechme uniknout.\nNa závěr bych vám všem chtěla popřát šťastný a úspěšný nový rok, hlavně hodně zdraví, radosti a mějme se rádi. To je přece to nejdůležitější. A zkuste letos něco změnit. Přibližte se svým snům. Třeba jen o krůček, protože každý se počítá. A nezapomeňte se smát, s úsměvem jde přece všechno lépe.


Enzymy při léčbě dětských úrazů | Zdravá rodina\nO prázdninách výrazně přibývá dětských úrazů, které se celosvětově stávají nejen zdravotnickým, ale i závažným společenským, sociálním a ekonomickým problémem. Hrozivý nárůst dětských úrazů zejména v souvislosti s rozvojem dopravy, průmyslu a bohužel i s růstem počtu násilných činů je už odborníky označován jako epidemie. Úrazovost je nejčastější příčinou trvalého postižení a především: na následky úrazů zemře více dětí do 15 let než na všechny ostatní onemocnění dohromady.\nZkušenosti z FN Brno\nKlinika dětské chirurgie a traumatologie Fakultní nemocnice v Brně je vysoce specializovaným zařízením, kde se koncentrují pacienti se těžkými úrazy z oblasti celé Moravy. Kromě toho poskytuje standardní péči zraněným dětem ze širokého regionu Brna a okolí se spádovou oblastí okolo 1 miliónu obyvatel. Za jeden rok zde léčí na 7 000 úrazů.\n„Okolo 55 procent všech těchto úrazů vzniklo při sportovní činnosti,“ zdůrazňuje primář MUDr. Petr Gál. „Nejčastěji k nim dochází při kopané a basketbalu. Z hlediska závažnosti pak mají tragické následky zejména úrazy cyklistů.“\nMartin si zlomil ruku na kolečkových bruslích\nDříve se v léčbě dětských zlomenin používala téměř výhradně konzervativní léčba vrácení do původní polohy, ve které docházelo k postupnému srůstání zlomeniny. K moderní komplexní léčbě však patří také péče o stav měkkých tkání a nervů v okolí postiženého místa, což se ukázalo být rozhodující pro optimální proces hojení. Nesprávné postavení úlomků i po zahojení zlomeniny lze většinou vyřešit následnou opravnou operací, ale nezvládnutá léčba neurocirkulačních poruch může znamenat závažné následky. Jednou ze součástí léčebné taktiky proti těmto komplikacím se může stát systémová enzymoterapie.\nEnzymy urychlují proces hojení\nNa klinice dětské chirurgie a traumatologie Fakultní nemocnice v Brně použili enzymové preparáty už u více než 250 případů. Šlo o pacienty léčené jak na lůžku v nemocnici, tak ambulantně. Při ověřování účinků tvořily hlavní skupinu děti s komplikovanou zlomeninou lokte, kterým byl podáván Wobenzym v dávce 3×2 až 3 dražé podle věku a hmotnosti po dobu 8 dnů od operace. Lékaři sledovali subjektivní pocity pacienta i objektivní stav pomocí sonografického vyšetření. Enzymy byly nasazeny i u zlomenin bérce, stehenní kosti, poranění kolena, hlezenního kloubu a měkkých tkání.\n„Celkové výsledky jsou velmi pozitivní,“ shrnuje primář MUDr. Petr Gál. „Došlo k výraznému zlepšení cévních průtoků a zejména ke zmenšení otoku, což mělo příznivý dopad na celkovou léčbu.“\nJak dále upozorňuje dr. Petr Gál, enzymoterapie se osvědčila také v léčbě komplikovaných dětských zlomenin na dolní končetině, zejména v oblasti bérce. Tam jinak dochází často ke komplikacím, které mohou mít za následek až ztrátu končetiny.\nWobenzym se vyplatí\nPodle dr. Petra Gála je systémová enzymoterapie zejména u závažných, ale i u ostatních úrazů plně opodstatněna jako účinná a významná doplňující léčba; základem zůstává včasné a správné chirurgické ošetření. U pacientů, kteří užívají enzymy, lze pozorovat zkrácení celkové doby léčby, zejména výrazně rychlejší ústup otoků, a menší výskyt komplikací.\n„Vzhledem k tomu, že léky systémové enzymoterapie při léčbě úrazů nejsou hrazeny z prostředků zdravotního pojištění, může být určitým problémem finanční otázka. ňraz dítěte však podle našeho názoru zasluhuje maximální pozornost a je nutné využít všech dostupných prostředků k tomu, aby se pacient co nejrychleji a s co možná nejmenšími potížemi uzdravil,“ zdůrazňuje primář MUDr. Petr Gál.\nsystémová enzymoterapie • zdravá rodina 7-8/99 • s. 12


(7) Silver C: Helan Går Lacrosse – London Knights 2:7 -\nHlavní stránka / Minulé ročníky / 2019 / (7) Silver C: Helan Går Lacrosse – London Knights 2:7\nLondon Knights vstoupili do Memoriálu Aleše Hřebeského vítězně. Při své premiéře na 26. ročníku turnaje si poměrně v klidu došli pro vítězství nad Helan Gär. Švédský tým naopak i ve svém druhém utkání padl se shodným skóre 2:7.\nŠvédské mužstvo se proti Angličanům snažilo odčinit porážku 2:7, kterou utrpělo v úvodním utkání 26. ročníku s Jižním Městem. Na začátku byli Helan aktivnějším celkem, dostali se i do vyložené gólové šance, ale skóre se poprvé měnilo na druhé straně. Po minutě a půl hry měl na středu hřiště Walker dostatek času, aby se zorientoval, našel dlouhou přihrávkou před brankou naprosto volného Arthura a ten poslal Knights do vedení.\nHelan mohli skóre srovnat v následné přesilovce. Nedostali se ale ještě ani na dostřel anglické branky, a naopak už prohrávali o dva góly. I ve čtyřech hráčích v poli dokázali Rytíři švédskou obranu překombinovat a na konci pohotově zamířil do sítě Buchanan. V polovině sedmé minuty se po pravé straně prosmýkl český útočník v anglických službách Kresl a o dvě minuty po něm mířil přesně i Pannel, který zvýšil už na 4:0.\nKnights spolu s vysokým vedením získali na hřišti také herní převahu, Helan se museli povětšinou bránit a hrozili z ojedinělých protiútoků. Druhou desetiminutovku gólově odstartoval londýnský Marsh, jenž zpoza branky překvapil, poslal gólmana na druhou stranu a skočkou zasunul k pravé tyči. Na začátku čtrnácté minuty se dočkali také Švédové díky parádní akci Shenandoaha. Mohutný Irokéz si skvěle tělem odstavil obránce, poslal ho k zemi a sám naopak uháněl na branku. Osamělý před gólmanem si věděl rady a snížil na 1:5. Konečné slovo prvního dějství ale měli opět Rytíři. Joseph využil rychlého výhozu brankáře, vyhnul se poměrně laxně clonícímu obránci a z levé strany přesně zamířil ke vzdálenější tyči. Do přestávky tak šli Knights za pohodlného vedené 6:1.\nDruhý poločas už takovou gólovou podívanou nenabídl. Tři minuty po výměně stran si však doposud jediný střelec švédského týmu Shenadoah připsal i asistenci. Tísněný obráncem našel přihrávkou na deset metrů Lesageho a ten tvrdou střelou od čáry propálil anglického gólmana. O pět minut později se podruhé v utkání trefil Arthur, když z pravé strany prošel přes dva obránce až na brankoviště a zblízka vrátil Angličanům pětibrankový náskok.\nDvě minuty před koncem měli Helan znovu výhodu přesilové hry a v ní si připravili velký počet možností ke snížení. Mířili ale vždy do výstroje gólmana. Skóre už se pak neměnilo ani na druhé straně a Angličané tak pohodlně dokráčeli ke svému úvodnímu vítězství na turnaji. Helan si naopak i ve druhém zápase připsali shodnou porážku 2:7.


15. 6. 2021Jan Urban\nUž od 19. století patří obava z myšlenkové konfrontace s okolním světem k základní výbavě myšlení po česku. Ze vzdělanosti a nadnárodního rozhledu Josefa Dobrovského a Františka Palackého, z nichž každý ovládal více než deset cizích jazyků, nezůstalo nic. Obsahem „národní věci“ se staly jenom uplakaný patos a antiněmectví.\n9. 6. 2021Jan Urban\nNápad jistého Luboše Bolečka na vznik české Tea Party je úsměvný i šílený jen zdánlivě. Ve skutečnosti je v Česku populistických hlasů až příliš. Od blábolivého prezidenta i premiéra, přes komunisty, okamuristy, hamáčkisty až k hysterii Klause seniora.\n3. 6. 2021Jan Urban\nJan Urban: Usnesení o neschopném Zemanovi rozdělí politiky na odvážné a zbabělé\nKOMENTÁŘ. Vynikající český spisovatel, básník, diplomat a někdejší ministr Jiří Gruša trefně označil v dobách prezidentování Václava Klause Pražský Hrad za „sídlo českého žvástu“. Poslední výroky mluvčího prezidenta republiky Jiřího Ovčáčka svým smutně poetickým způsobem plně potvrzují setrvalost tohoto stavu.\n2. 6. 2021Jan Urban\n26. 5. 2021Jan Urban\nOd 90. let byly špičky slovenské policie, prokuratury a justice napojené stejnou měrou na politiku jako na organizovaný zločin. Zdánlivě nezničitelný systém zajišťoval „svým lidem“ absolutní beztrestnost a vydržel skoro třicet let. Teprve když se jeden z klíčových bossů této supermafie Marian Kočner zapletl v únoru 2018 do vraždy mladého investigativního novináře Jána Kuciaka a jeho snoubenky Martiny\n14. 5. 2021Jan Urban\nOficiální verze informací o zapojení ruských agentů do teroristických útoků ve Vrběticích tvrdí, že zpravodajské služby o svých zjištěních informovaly příslušné ústavní činitele nejpozději 7. dubna. Dost možná ale o dost dříve. Premiér a později i prezident mluvili o společném zapojení všech tří zpravodajských služeb, tedy Bezpečnostní informační služby, Úřadu pro zahraniční styky a informace, Vojenského\n10. 5. 2021Jan Urban\n22. 4. 2021Jan Urban\nČeská Pirátská strana se v mnoha ohledech představuje jako skutečná alternativa k zahnilým politicko-byznysovým pořádkům minulých desetiletí. Stala se i výraznou – a to je třeba jen přivítat – generační alternativou „starých pořádků“. Její představitelé se překvapivě rychle přiučili finesám českého parlamentního cirkusu, jednacím řádům i vystupování v televizi. Teprve „vrbětická krize“ je však jejich první zkouškou ohněm,\n21. 4. 2021Jan Urban\nSmrt nejbohatšího Čecha při pádu helikoptéry na výletě ve vysokých horách Aljašky přetvořila česká média okamžitě v navyklou sladkobolnou story úspěchu talentovaného chlapce z lidu a předčasného konce jeho, rozuměj našeho, snu. Desítky článků a pořadů, naplněných vzpomínkami insiderů, politiků a analytiků. Ale o tom asi sentiment je a – a čas od času – snad i\n18. 4. 2021Jan Urban


Posiluje a oživuje tělo, stimuluje sílu vůle, dynamiku, činorodost, trpělivost a skromnost.\nPomáhá při celkovém oslabení a nedostatku energie.\nTento polodrahokam je nazýván matkou všech kamenů a je zároveň vhodný pro lidi narozený ve znamení Berana, Lva, Štíra a skopce\nŠperky jsou vyrobeny z umělecké pryskyřice namíchané dle vlastní receptury. Svými vlastnostmi se podobá kůži (je lehká a pružná). Šperky nesají pot a prach, udržují se svůj tvar, vzhled a barevnost, jsou zdravotně nezávadné a je to vhodný dárek i pro alergiky.\nDélka 37 cm, šířka přívěsku cca 3,5 cm


I na Ostravsku měli včelaři letos první med o čtrnáct dní dříve - Moravskoslezský deník\nI na Ostravsku měli včelaři letos první med o čtrnáct dní dříve\nOSTRAVA - O čtrnáct dní dříve než v minulých letech měl letos první snůšku ostravský včelař Ivan Korba. „Díky tomu, že letos nebyla náročná zima, včely pěkně přezimovaly. Měly zjara i dostatečné zásoby ze zimy, takže ta první snůška byla opravdu hodně slušná,“ vysvětlil včelař.\nVčelař Ivan Korba z Ostravy | Foto: DENÍK/Miroslav Kucej\nPrvní bývá koncem května, častěji spíše až počátkem června, druhá je pak zhruba o dva měsíce později,“ vysvětlil Korba. Podle něj je v průměrném včelstvu zhruba padesát až sedmdesát tisíc včel, z toho je deset až dvacet tisíc létavek, které opylují květy. Další včely pracují v úlu. „O tom, jak pracovité jsou, svědčí i to, co jsem se doslechl od kolegů. Včela má údajně dolet až pět kilometrů, průměrné včelstvo opýlí zhruba dva a půl milionu květů,“ doplnil Korba.\nPodle něj na včelstvo může připadat snůška deseti až třiceti kilogramů medu. Cena kilogramu medu se podle Korby na Ostravsku pohybuje zhruba od devadesáti do sta korun. Ivan Korba včelaří už přes čtyřicet let. „Zajímal jsem se už v dětství o čmeláky. Časem se z toho stala velká záliba, ve které pokračuji pořád,“ dodal osmdesátiletý muž.\nZároveň přiznal, že každý rok dostane od včel dvacet až třicet žihadel. „Není to tím, že by byly včely útočné, naopak ty moje jsou hodně klidné. Občas se to ale přihodí. Já se tomu navíc nebráním, protože mám zkušenosti. To žihadlo organismu určitě neuškodí, spíše mu naopak prospěje. Třeba kloubům to v mém případě pomáhá,“ dodal včelař.\nPodle dřívějšího vyjádření tajemníka Českého svazu včelařů Miloslava Peroutky pro ČTK letošní mírná zima udělala včelařům radost, protože včelstva ji přečkala mnohem lépe než loni, kdy jich téměř pětina uhynula. Letos se úhyny podle dosavadních hlášení pohybovaly kolem šesti procent. Před loňskou zimou chovatelé zazimovali přes půl milionu včelstev. Domácí produkce medu loni stoupla meziročně o osm procent a byla podle dostupných údajů nejvyšší množství za posledních čtrnáct let.


TJ RYTMUS Boskovice z.s. ⇒ IČO: 43420770 - Obchodní rejstřík | Peníze.cz\nTJ RYTMUS Boskovice z.s., IČO: 43420770 - Obchodní rejstřík\nTento výpis z obchodního rejstříku obsahuje údaje o společnosti TJ RYTMUS Boskovice z.s. Údaje byly staženy 26. 4. 2022 z datové služby justice.cz dle IČO 43420770. Z důvodu ochrany osobních údajů nejsou na stránce data narození a úplné adresy fyzických osob. Kompletní výpis včetně dat narození a adres lze zobrazit po zadání IČO 43420770 na originální stránce obchodního rejstříku justice.cz.\nUlice: U Lázní\nAdresní místo: U Lázní 1734/2a\nod 13. 2. 2016 do 7. 8. 2017\nBoskovice, U Lázní , PSČ 680 01\nBoskovice, U Lázní 1734\nSpisová značka 1893 L, Krajský soud v Brně\n- Organizování vlastního tělovýchovné a sportovního procesu a zpřístupnění různých forem tělesné kultury všem zájemcům bez omezení, především pak mládeži.\nVĚRA OPATŘILOVÁ - předseda TJ\nStatutární orgán-předseda zastupuje samostatně TJ ve všech záležitostech.\nIČO: 43420737 - Chloupková Magda\nIČO: 43420788 - SH ČMS - Sbor dobrovolných hasičů Petrovice\nIČO: 43420907 - Tělovýchovná jednota Stadion Blansko, v likvidaci\nIČO: 43420729 - MUDr. Miloslav Pokorný, 679 05 Křtiny 92\nIČO: 43420753 - Progres technik klub\nIČO: 43420796 - TJ Minerva Boskovice z.s.\nIČO: 43420826 - Spolek táborníků a přátel osady z.s.\nIČO: 43420915 - Spolek rodičů a přátel Masarykovy střední školy Letovice, příspěvkové organizace, z.s.


Lyžování Oberstdorf - a užijte si v Oberstdorfu zimu jak má být\nStředisko Kempten Oberstdorf\nLyžování a ubytování Oberstdorf\nUbytování v Oberstdorfu - kde můžete bydlet?\nPojeďte s námi strávit do Alp do Německa zimní dovolenou do některého z ubytování v lyžařském středisku Kempten (Oberstdorf, Německo) a užijte si skvělé sjezdové i běžecké lyžování na udržovaných tratích v blízkém i vzdálenějším okolí\nVydejte se na aktivní zimní dovolenou do Alp a prožijte v oblíbeném lyžařském středisku Oberstdorf v Oberstdorfu, které je známé nejen v Německu, ale i za hranicemi, a prožijte tady zasloužený čas odpočinku plný lyžování a dalších zimních sportů\nLyžování Oberstdorf - kde se lyžuje?\nVe skiarálu Nebelhorn (Oberstdorf, Německo) na vás čekají pečlivě upravované sjezdovky a moderní lanovky a vleky pro ty nejlepší zážitky nejen z lyžování, ale i ze snowboardingu nebo skialpinistických tůr\nVydejte se na lyže do lyžařského areálu Söllereck a vychutnejte si v Oberstdorfu v Německu skvělé lyžování na udržovaných sjezdovkách všech stupňů obtížnosti, kde si užijí jak začínající, tak i pokročilí lyžaři\nLyžování Oberstdorf - informace\nNa rozmezí Rakouska a Německa se nachází největší lyžařské středisko Oberstdorf /Kleinwalsertal. Tato obec zimních sportů leží v nadmořské výšce 815 metrů a je ideálním výchozím bodem pro návštěvu celého lyžařského regionu Oberstdorf / Kleinwalsertal. Zde najdou zimní sportovci nejrůznější možnosti na 79 km sjezdovek, všech úrovní obtížnosti kam je dopraví 40 lanovek a vleků. Nabídku ještě doplňují neupravené svahy s hlubokým sněhem a carvingové sjezdy.\nOberstdorf je již dlouho mezinárodně známý pro své perfektní lyžařské podmínky. V neposlední řadě se zde také nachází jedny z nejmodernějších lyžařských skokanských můstků na světě. Středisko je určeno i pro rodiny s dětmi, které se zde na lehčích sjezdovkách budou cítit při svých prvních krůčcích na lyžích velice dobře. 2,5 milionu návštěvníků ročně nenechá nikoho na pochybách, že se v Oberstdorfu dá zažít opravdu krásná zimní dovolená.\nLyžařská oblast u Oberstdorfu nabízí především lehké až středně těžké sjezdy. Pro zkušené lyžaře jsou výzvou spíše vyšší části s hlubokým sněhem a také černá, boulovitá sjezdovka. V nadmořské výšce 828 - 2224 metrů zažijete opravdový zimní ráj. Na Söllerecku jsou především jednodušší sjezdy pro začátečníky a rodiny. Zato část Nebelhorn je určena pro freestylisty a snowboardisty, kterým je k dispozici jeden velký halfpipe a také funpark. U pokladen dostanete také snowboardového průvodce, který poskytuje informace o nejlepších míst a mnohem více informací okolo snowboardingu v Oberstdorfu.\nTaké pro běžkaře je Oberstdorf už delší dobu známým pojmem. Místo bylo často dějištěm konání Mistrovství světa a Světových pohárů. Celý lyžařský region má přes 121 km běžkařských tratí, 60 km z nich je určeno pro bruslařský styl. Jsou zde stopy vedoucí malebným panoramatem, které potěší každého pohledem na okolí tak i těžké trasy pro profesionály. Zlatým hřebem je jistě okružní trasa na náhorní plošinu Gottsacker v nadmořské výšce 2000 metrů s nádherným výhledem. Pro milovníky pěší turistiky je připraveno 140 km zimních stezek po téměř nedotčené zimní krajině.\nOberstdorf - lyžařské informace\nCelkové hodnocení oblasti Oberstdorf:\nNejvyšší kóta / vrchol: 2.224 m.n.m.\nSjezdovky v Oberstdorfu\nZ těchto sjezdovek v Oberstdorfu je 58 % s možností umělého zasněžování v případě nedostatku přírodního sněhu.\nPřepravní zařízení (lanovky a vleky) v Oberstdorfu\nCelkový počet lanovek a vleků v Oberstdorfu je 11 o celkové délce 12.9 km s přepravní kapacitou 11.465 osob za hodinu.\nOberstdorf - poloha\nGPS koordináty pro navigace: 47.4086, 10.2757 (47°24'31'', 10°16'33'')


Politiky genderové nerovnosti mužů a žen v Evropské unii z hlediska analýzy rámců Kampichler, Martina - PDF\nDownload "Politiky genderové nerovnosti mužů a žen v Evropské unii z hlediska analýzy rámců Kampichler, Martina"\n2 Politiky genderové nerovnosti mužů a žen v Evropské unii z hlediska analýzy rámců* MARTINA KAMPICHLER ** Fakulta sociálních studií Masarykovy univerzity, Brno The EU s Gender Equality Policies from the Perspective of Policy Frame Analysis Abstract: This article deals with the political problematisation of gender inequalities in the context of the European Union s gender equality policies on a supranational level. Based on the concept of transnational advocacy networks (TAN), the first part of the article presents the European Women s Lobby and units at the European Commission dealing with gender equality policies as two key actors in TAN that promote gender equality issues within the structures of the EU. The article then moves on to describe policy frame analysis as an approach to analysing the way in which the gender inequalities addressed by these actors are politically problematised in three policy documents connected to the European Commission s Roadmap for Equality between Women and Men The analysis focuses on the main frames in these documents that legitimise the existence of an independent policy field concerned with gender equality at the EU level and discusses the ramifications of these frames for the promotion of gender equality; for example, how certain policy measures might lead to different outcomes when promoted within different frames. Keywords: gender equality policies, frame analysis, transnational advocacy networks, cooptation, agenda setting, European Union. Sociologický časopis/czech Sociological Review, 2009, Vol. 45, No. 4: Politiky 1 rovnosti mužů a žen 2 Evropské unie (EU) dnes tvoří jeden z hlavních základů aktivit, které podporují genderovou rovnost, a tím mají zásadní vliv na vnímání, zkoumání a možnosti dalšího rozvoje genderové rovnosti v Evropě. * Ráda bych poděkovala všem recenzentům/recenzentkám za podnětné připomínky a všem, kteří/které mě podporovali/y při zpracování tohoto článku. ** Veškerou korespondenci posílejte na adresu: Mgr. Martina Kampichler, Genderová studia, katedra sociologie, Fakulta sociálních studií Masarykovy univerzity, Joštova 10, Brno, 1 V angličtině má pojem politika tři dimenze: polity (forma), policies (obsah), politics (procesy). Ve své stati se zabývám obsahovou dimenzí (policies), s níž jsou spojeny procesy definování a řešení politických problémů. Proto používám pojem politiky v plurálu. 2 Český překlad pojmu gender equality, který danou oblast politik EU označuje jako rovnost mužů žen a žen, jsem převzala z dokumentů EU. Tento překlad je však proble- Sociologický ústav AV ČR, v.v.i., Praha\n3 Sociologický časopis/czech Sociological Review, 2009, Vol. 45, No. 4 V souvislosti se vstupem do EU 3 a s ním spojenou lokální implementací politik rovnosti mužů a žen na to v kontextu ČR poukazují různí autoři/autorky [např. Hašková, Křížková 2003, 2006; Hašková 2005; Pavlík 2006; Linková 2006]. Tyto analýzy většinou kladou hlavní důraz na (pozitivní či negativní) důsledky politik rovnosti mužů a žen v EU pro profesionální, vědeckou či občanskou angažovanost v oblastech genderové rovnosti, rovných příležitostí či práv žen v ČR. Kromě toho také kriticky hodnotí aktivity české vlády (ve formě stínových zpráv) vzhledem k institucionální a politické podpoře genderové rovnosti [srov. např. Pavlík, Appeltová, Havelková et al. 2008]. Přestože EU a její nadnárodní politiky takto ovlivňují aktivity v ČR, český genderový diskurz ještě do velké míry opomíjí instituce EU a oblast politik rovnosti mužů a žen v EU jako samostatný předmět analýzy. Chybí tedy genderově kritická reflexe nadnárodních politik a specifického kontextu, ve kterém vznikají, nezávisle na jejich praktických důsledcích na lokální, národní úrovni. Feministicky motivované 4 analýzy např. z německé jazykové oblasti [např. Kreisky, Lang, Sauer 2001; Allroggen, Berger, Erbe 2002; Sauer 2001], které se zabývají institucemi a politikami EU na nadnárodní úrovni, vytváří ambivalentní obraz: Na jedné straně upozorňují např. na to, že jsou ženy v těchto strukturách vyloučeny podobným způsobem jako už na národní úrovni (jistou, ale ne velkou výjimku, zde tvoří Evropský parlament 5 ), což ukazuje na hlubokou genderovamatický z teoretického hlediska. Jak upozorňuje např. Pavlík [2008: 15], pojmy genderová rovnost a rovnost mužů a žen nejsou souznačné. Genderová rovnost je obsáhlejší pojem, který zahrnuje kromě cíle rovnosti mužů a žen také zrovnoprávnění lesbické, gay, bisexuální a transgender menšiny. Nicméně v běžné praxi v dokumentech a na web-portálu EU se tyto pojmy často používají synonymně (např. v angličtině gender equality a equality between men and women ). Podíváme-li se na tematické zaměření politik, najdeme ve Smlouvě o založení Evropského společenství např. čl. 13, který umožňuje opatření k potírání diskriminace mimo jiné z důvodů pohlaví a sexuální orientace, což vytváří jistý potenciál pro rozsáhlejší chápání genderové rovnosti. Akční programy EU z posledních let v této oblasti se však i z hlediska konkrétních opatření omezují spíše na rovnost mužů a žen [viz např. Hoskyns 2000]. 3 Název Evropská unie byl přijat ve Smlouvě o Evropské unii, která byla podepsána v Maastrichtu a v platnost vstoupila Od té doby pojem Evropská unie odkazuje jak na aktivity Evropského společenství (ES) (dříve Evropské hospodářské společenství EHS), tak na nové formy spolupráce mezi vládami členských států, které zavedla Maastrichtská smlouva například v oblasti obrany a v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí. V této stati používám proto zkratku EU a v případech, ve kterých odkazuji na vývoj před , zkratku EU/ES. 4 Na základě úvah Myry Marx Ferree a Carol McClurg Mueller [Ferree, Mueller 2007] pojem feministicky motivovaný odkazuje na feminismus jako na cíl zpochybnit a změnit komplexní patriarchální struktury, s kterými jsou ženy různými způsoby vždy ve spolupůsobení s faktory vyplývajícími z jejich specifických kontextů konfrontovány. Takto motivované analýzy často vycházejí z otázek, které vznikají ze specifických zkušeností žen a sledují mimo jiné cíl přispět k reflexi a/nebo změně těchto situací [srov. k tomu např. Harding 1986]. 5 V Evropském parlamentu lze sledovat tendenci k vyššímu zastoupení žen než v národ- 786\n4 Martina Kampichler: Politiky genderové nerovnosti mužů a žen v Evropské unii nost těchto struktur [srov. Abels 2001; Kodré 2001]. Poukazují také na genderovanou pracovní kulturu evropských institucí [srov. např. Schunter-Kleemann 2001; Sauer 2001] a kritizují přílišné zaměření jejich politik na zájmy trhu a zájmy zaměstnaných osob [srov. např. Sauer 2001]. Na druhé straně se však zdá, že institucionální struktury Evropské unie nabízejí mnohem více prostoru pro politickou podporu rovnosti mužů a žen než instituce mnohých členských států. V posledních 40 letech se zde projevuje postupné rozšiřování této oblasti. Důležitou etapou tohoto vývoje byla např. Amsterodamská smlouva (vstoupila v platnost ), která nejen že zavedla do politik EU přístup tzv. gender mainstreamingu (čl. 3 v Smlouvě o založení ES), ale také rozšířila poslání EU vypsané v čl. 2 o rovné(m) zacházení pro muže a ženy 6 [srov. Evropská unie 2006: E/44]. Podpora genderové rovnosti ze strany EU tedy představuje jistý paradox jak je možné, že v takovýchto genderovaných strukturách vzniká tak rozsáhlý komplex opatření podporujících rovnosti mužů a žen? Podle Birgit Sauer [2001: 10 11] vyplývají faktory, které takový vývoj na nadnárodní úrovni podporují, mimo jiné ze zvláštností integračního projektu EU. Podle ní tento proces tvoří mezidobí, ve kterém se staré podmínky částečně ruší a nové ještě nejsou pevně definovány. V průběhu tohoto procesu jsou národní zákony a normy znovu vyjednávány a přehodnocovány z hlediska integračního procesu na nadnárodní úrovni. Cíle tohoto procesu nejsou pevně stanoveny a mohou se v jeho průběhu měnit. Sauer upozorňuje na to, že tyto procesy sice představují příležitost pro změny, nemusí ale nutně vést ke zlepšení situace ve prospěch genderové rovnosti. Přinášejí jenom potenciál a otevírají jistý prostor pro feministicky motivované politické iniciativy. V této souvislosti hraje důležitou roli definování toho, co se v kontextu EU vůbec považuje za politický problém a co tedy řeší instituce Evropské unie (Evropská komise EK, Evropský parlament EP, Rada Evropské unie a Evropská rada ER). Carol Bacchi  ve své knize Women, Policy and Politics. The Construction of Policy Problems poukazuje na tyto zásadní procesy konstrukce politických problémů a upozorňuje na to, že způsob definování jistého politického problému ovlivňuje návrhy na řešení těchto problémů, cíle a konkrétní opatření s nimi spojené. Z hlediska politické podpory genderové rovnosti se proto jeví jako základní způsob politického vidění genderových nerovností ve smyslu jejich definice jako relevantního politického problému. Mezidobí a vyjednávací procesy v kontextu EU, o kterých píše Sauer, se pak podle Bacchi vztahují nejenom ke konkrétním zákonům a normám, ale především ke způsobu definování politických problémů, jež jsou základem takovýchto konkrétních opatření. Ve své stati se podrobněji věnuji těmto vyjednávacím procesům a zkoumám, z jakých politických problémů politiky rovnosti mužů a žen v EU vycházejí ních (srov. k tomu data Inter-parliamentary Union na < cit ). 6 V anglické verzi tato citace zní equality between men and women. 787\n5 Sociologický časopis/czech Sociological Review, 2009, Vol. 45, No. 4 a jakou roli v tom hraje (ne)definice genderových nerovností jako (relevantního) politického problému. Východiskem mých úvah je koncept transnational advocacy network (v českém překladu nadnárodní advokační síť dále jen NAS), který podrobněji představím níže. Nadnárodní advokační síť (NAS) genderové rovnosti na úrovni EU Podle Kathrin Zippel [2004: 63 66], odkazující na Margaret Keck a Kathryn Sikkink [1998: 2], spojuje NAS aktéry, kteří na základě společných hodnot, sdíleného diskurzu a výměny informací a služeb společně usilují o politické prosazení jistých témat. Snaží se pro svou politickou angažovanost využít příležitostí a prostorů, které vznikají na úrovni nadnárodních a mezivládních organizací, jako jsou např. EU, OSN, Rada Evropy atd. NAS zahrnuje institucionální aktéry (např. části nadnárodních a mezivládních institucí či lokálních vládních nebo parlamentních útvarů) stejně jako neinstitucionální aktéry (např. mezinárodní a lokální nevládní organizace, nadace, média atd.). Cílem těchto sítí není mobilizace velkého množství aktivistů, jak je tomu u sociálních hnutí, ale spíše množení přístupů k oblastem, kde se tvoří politiky, a tímto způsobem ovlivňovat politickou agendu a z ní vyplývající opatření. Klíčovou roli zde hraje produkce a výměna odborných znalostí [Zippel 2004: 63 65]. Možnosti aktérů NAS získat přístup k tvoření politik, a tím i možnost ovlivňovat tyto politiky cestou poskytování informací souvisí s administrativním ( apolitickým nebo technokratickým) přístupem k tvorbě politik na úrovni mezinárodních a nadnárodních organizací. Evropská unie např. aktivně podporuje vznik a rozvoj takových sítí, a to zejména z toho důvodu, že v procesu vytváření politik pomáhá transnacionální expertíza překlenout kulturní, politické a legislativní diference mezi členskými státy a vytváří evropská témata. Takováto témata legitimizují nejen jednání na nadnárodní úrovni, ale také pravomoci a existenci nadnárodních institucí [Zippel 2004: 63 65]. V této souvislosti se způsoby politického problematizování jistých témat i definování politických problémů dostávají do středu zájmu politik. Aktéři NAS se snaží skrze svou expertízu nejenom ovlivňovat politickou agendu (o čem se jedná), ale také formulaci nových politik (jak se jisté problémy definují a řeší). Tento proces se často označuje jako agenda setting 7 [ibid.]. V literatuře se poukazuje na to, že se ve spojení s politikami EU také vyvíjela NAS podporující genderovou rovnost a s ní spojená témata [srov. Hoskyns 1996; Klein 2006; Zippel 2004]. Zippel  ve svém článku popisuje např. aktivity NAS, která vznikla specificky v souvislosti s tematikou sexuálního obtěžování, a prosazování tohoto tématu na úrovni EU, a Ute Klein [2006: ] a Cathe- 7 Pojem se obvykle překládá jako nastolování agendy nebo určování agendy. Pro srozumitelnost, ale také z čistě praktických důvodů, budu v textu používat anglický pojem agenda setting. 788\n6 Martina Kampichler: Politiky genderové nerovnosti mužů a žen v Evropské unii rine Hoskyns [1996: ] poukazují na sítě aktérů, které obecně podporují prosazování témat vztahujících se k genderové rovnosti. 8 Klein a Hoskyns uvádí jako základní aktéry této sítě na nadnárodní úrovni Evropskou ženskou lobby (European Women s Lobby dále jen EWL), oddělení zabývající se tematikou rovnosti mužů a žen v generálním ředitelství Zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti a výbor Práva žen a rovnost pohlaví v Evropském parlamentu. Užitečnost konceptu NAS pro mou analýzu spočívá v tom, že poukazuje na aktivní zapojení celé řady aktérů do definování politických problémů. Pro seskupení těchto aktérů není relevantní příslušnost k jisté instituci, ale specifické tematické zaměření a postoj (např. podpora genderové rovnosti v EU). Díky tomu se do středu zájmu dostávají na jedné straně snahy organizací, které sice úzce spolupracují s institucemi EU, avšak nejsou jejich přímou součástí (jako např. EWL 9 ), a na druhé straně specifičtí aktéři, kteří tvoří součást institucí EU a sledují v nich konkrétní agendu (jako např. zmíněné oddělení v EK a výbor Práva žen a rovnost pohlaví v EP). V následující části textu představím dva ze základních aktérů NAS, 10 která obecně podporuje prosazování genderové rovnosti a souvisejících témat na úrovni EU [Hoskyns 1996; Klein 2006]. Na jedné straně, jako aktér mimo instituce EU, je to EWL, na druhé straně jsou to oddělení Rovnost mezi muži a ženami (Equality between Women and Men) a Rovnost, akce proti diskriminaci: právní otázky (Equality, Action against Discrimination: Legal Questions) zřízené při Evropské komisi. 11 Schéma 1 zobrazuje tyto aktéry ve vztahu k institucím EU a k legislativnímu procesu na nadnárodní úrovni. Cílem založení EWL bylo (lobbováním) podporovat ženské zájmy na úrovni EU. Navázala na předcházející iniciativy žen (jako například CREW a ENOW 12 ), které se v průběhu 80. let zaměřovaly na politiky Evropského společenství. Nápad a plán vytvořit lobbistickou organizaci, která by zastupovala ženské organizace na evropské úrovni, sice existoval už v 80. letech, ale jeho realizace ztroskotala především na diskuzích o autonomii a směřování takovéto organizace [Hoskyns 1996: ; ]. Podle Hoskyns Evropský parlament a také Evropská komise aktivně podporovaly vznik takovéto lobby jako zastřešující organizace, která by měla mimo jiné poskytovat expertízu a stanoviska v této 8 Klein [2006: ] to označuje jako geschlechterpolitisches Netzwerk (genderově-politická síť) a Hoskyns [1996: ] v této souvislosti mluví o women s European policy network (ženská evropská síť politik). 9 EWL hrála důležitou roli např. při procesu přípravy a vyjednávání Amsterodamské smlouvy, kde dokázala prosadit zásadní požadavky [Klein 2006: ]. 10 Soustředím se zde na EWL a oddělení v generálním ředitelství Zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti, protože jsou předmětem analýzy dokumentů v druhé části článku. 11 Přesně řečeno, v rámci ředitelství G v generálním ředitelství Zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti, což je jedno z 36 generálních ředitelství. 12 CREW: Centre for Research on European Women; ENOW: European Network of Women [srov. Hoskyns 1996: ; ]. 789\n7 Sociologický časopis/czech Sociological Review, 2009, Vol. 45, No. 4 Schéma 1. Nadnárodní advokační síť v kontextu legislativního procesu EU VČS VČS VČS legislativní předpisy zastupitelé/zastupitelky vlád Rada Evropské unie a Evropská rada monitorování Evropský parlament FEMM legislativní iniciativa Evropská komise PV PV PV přímá volba poslanců/poslankyň Poznámka: PV VČS FEMM odd. odd. poradní výbor vláda členského státu výbor Práva žen a rovnost pohlaví oddělení Rovnost mezi muži a ženami a Rovnost akce proti diskriminaci: právní otázky platí u přístupu spolurozhodování NAS PV Evropská ženská lobby lokální ženské organizace Zdroj: autorka. oblasti politik. V roce 1990 pak vznikla EWL jako formální autonomní organizace, která však hlavní část svého rozpočtu (80 %) čerpá z finančních zdrojů EK [Hoskyns 1996: 185]. Tetyana Pudrovska a Myra Marx Ferree [2004: ] ve své analýze internetové sebeprezentace EWL činí závěr, že se diskurz EWL zabývá intenzivněji tématy, která jsou součástí politik EU, než např. tématy, která jsou více spojena s radikálním feminismem nebo druhou vlnou ženského hnutí (např. sexuální a reprodukční práva žen). Podle autorek se tak strategie ovlivňování politiky ze strany EWL více zaměřuje na zapojení do institucí EU než na mobilizaci žen. Tato strategie je v souladu s pozicí EWL jako pojítka mezi lokálními neziskovými organizacemi a evropskými politickými institucemi i s jejím vztahem k EK, která ji spolufinancuje. Primární je role EWL jako aktéra NAS, podporujícího genderovou rovnost, ne jako organizace sociálního (ženského) hnutí. 790\n8 Martina Kampichler: Politiky genderové nerovnosti mužů a žen v Evropské unii Téma rovnosti mužů a žen bylo v roce 1976 institucionálně zakotveno v dnešním generálním ředitelství Zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti vznikem oddělení Rovných příležitostí (mužů a žen) [Fuhrmann 2005: 39 40]. Dnes se rovnými příležitostmi obecně zabývají oddělení Rovnost mezi muži a ženami a Rovnost, akce proti diskriminaci: právní otázky [Europäische Gemeinschaften a]. Úkolem těchto subjektů je zavést rovné příležitosti mužů a žen, a to jak v rámci politik EU, tak i v administrativě EK (např. v personální politice) [Fuhrmann 2005: 40]. V obou oblastech je od roku 1996 hlavním nástrojem gender mainstreaming 13 [Europäische Kommission 1996], přičemž oddělení Rovnost mezi muži a ženami koordinuje politiku gender mainstreamingu obecně a podporuje v uplatňování gender mainstreamingu také jiné útvary. Druhé zmíněné oddělení kontroluje realizaci a prosazování právních předpisů, případně navrhuje nové. Vytváření návrhů nových politik konzultují oddělení s odborníky/odbornicemi v různých poradních výborech a pracovních skupinách (viz schéma 1). Tolik ke konkrétním aktérům NAS. Jak už bylo zmíněno, agenda setting představuje hlavní potenciál, jehož prostřednictvím aktéři mohou spoluurčovat politiky EU. Mají tedy možnost ovlivňovat, o čem instituce EU jednají, a nastolovat a definovat témata, která by měla být v dalším vývoji politik zohledněna. Důležitou roli v tomto procesu sehrává EWL. Podílí se na něm několika způsoby: kromě práce v poradních výborech (při EK) také občas spolupracuje s výborem Práva žen a rovnost pohlaví v Evropském parlamentu, se Skupinou komisařů odpovědných za základní práva, opatření proti diskriminaci a rovné příležitosti a má status pozorovatele v Poradním výboru pro rovné příležitosti žen a mužů. Jak toto propojení naznačuje, institucionální aktéři NAS podporují proces agenda settingu hlavně tím, že se snaží expertízu EWL aktivně zapojit do své práce [Klein 2006: ]. Další důležitou součástí agenda settingu EWL je vypracování tzv. position papers, ve kterých EWL kriticky komentuje aktuální události a vývoj v EU z hlediska podpory genderové rovnosti a navrhuje vlastní strategie a řešení. 14 V souvislosti s těmito procesy se angažovanost aktérů NAS zdá být omezena trojím způsobem: hierarchií mezi institucionálními a neinstitucionálními aktéry NAS, hierarchií mezi institucemi EU na základě legislativního procesu a v neposlední řadě tematickým zaměřením integračního procesu EU [srov. např. Zippel 2004: 65 66; Sauer 2001]. Pravidla, podle nichž se mohou aktéři mimo instituce EU zapojit do procesu tvoření politik, určuje EK. Tím také rozhoduje, kdo a za jakých podmínek bude mít potenciál tyto politiky ovlivňovat. Uvedený mechanismus dobře znázorňuje příklad EWL: Pro lokální ženské organizace je jen zřídkakdy možné se přímo 13 Cílem strategie GM je zohlednit princip genderové rovnosti ve všech politikách a opatřeních. V důsledku tohoto přístupu je odpovědnost za tento cíl na všech politických aktérech. 14 Viz sekce Position papers. 791\n9 Sociologický časopis/czech Sociological Review, 2009, Vol. 45, No. 4 zapojit do politického procesu na evropské úrovni, protože jim chybí finanční a organizační prostředky. Tak difúzní témata jako jsou zájmy žen, lze zároveň jen obtížně sjednotit tak, aby se dala snadno v procesu lobbingu na nadnárodní úrovni prosadit. V důsledku toho zde existuje riziko, že se při hledání jednotného postoje, jenž by umožnil zefektivnit lobbování, vytratí některá kontroverznější témata (např. sexuální a reprodukční práva žen) či požadavky minorit [Sauer 2001: 11 13]. Aktivity institucionálních aktérů NAS jsou omezeny pozicí, kterou mají v organizační struktuře dané instituce, a rolí dané instituce v legislativním procesu na úrovni EU. To se jeví jako zásadní v případě aktivit oddělení Rovnost mezi muži a ženami a Rovnost, akce proti diskriminaci: právní otázky, která tvoří součást jednoho z 9 ředitelství v generálním ředitelství Zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti. V legislativním procesu na úrovni EU má EK sice exkluzivní iniciativní právo, její možnosti navrhovat nové předpisy jsou ale vázané na poslání a priority vytyčené ve Smlouvě o založení ES. 15 O tom, zda se z těchto (tematicky specifických) návrhů stanou legislativní předpisy EU a jaké formy budou nabývat, rozhodují v prvé řadě zastupitelé/zastupitelky vlád v Radě EU (v případě spolurozhodování pak spolu s Evropským parlamentem). Jak ale jasně ukazuje schéma 1, prezentovaní aktéři NAS genderové rovnosti nemají přímý vliv na konečné rozhodnutí v Radě EU. Jako zásadní riziko angažovanosti aktérů NAS se v této souvislosti jeví tzv. kooptace (na niž poukazuje např. Marie Stratigaki ). Jedná se o specifické používání jistého konceptu (např. genderové rovnosti). Koncept samotný se sice neodmítá, ale tím, jak se v diskurzu jistých politik používá, se časem mění jeho význam a vytrácejí se jeho původní cíle. Stratigaki uvádí ve svém článku příklad konceptu slaďování pracovního a soukromého života. Ten podle ní ztratil po úspěšném agenda settingu a hlubším zakotvení v diskurzu EU svůj feministicky motivovaný transformační význam (férovější dělba neplacené pečovatelské práce v heterosexuálním partnerství) a v dokumentech EU dnes slouží především flexibilizaci ženských pracovních sil a jejich zapojení na pracovním trhu. Stratigaki poukazuje na dvě zásadní implikace tohoto procesu. Na jedné straně tento proces zamezuje kritice zájmových skupin (např. aktérů NAS), protože původní koncept poskytuje jisté alibi, a na druhé straně postupně omezuje účinky politik a může působit dokonce kontraproduktivně vůči původním cílům konceptu [Stratigaki 2004: 36 37]. 15 Čl. 2 Smlouvy o založení ES stanoví: Posláním Společenství je vytvořením společného trhu a hospodářské a měnové unie a prováděním společných politik nebo činností uvedených v článcích 3 a 4 podporovat v celém Společenství harmonický, vyvážený a udržitelný rozvoj hospodářských činností, vysokou úroveň zaměstnanosti a sociální ochrany, rovné zacházení pro muže a ženy, trvalý a neinflační růst, vysoký stupeň konkurenceschopnosti a konvergence hospodářské výkonnosti, vysokou úroveň ochrany a zlepšování kvality životního prostředí, zvyšování životní úrovně a kvality života, hospodářskou a sociální soudržnost a solidaritu mezi členskými státy. [Evropská unie 2006: E/44]. 792\n10 Martina Kampichler: Politiky genderové nerovnosti mužů a žen v Evropské unii Vycházejíc z konceptu NAS jsem se v první části článku zabývala pozicemi specifických aktérů vzhledem k jejich možnostem podílet se na tvoření politik rovnosti mužů a žen v institucích EU. Jak upozorňuje Bacchi, důležitou součástí politických procesů je vyjednávání definic relevantních politických problémů. V následující části článku se budu zabývat otázkou, z jakých konceptualizací politických problémů politiky rovnosti mužů a žen v EU vycházejí a v jaké míře problematizují genderové nerovnosti. K politikám rovnosti mužů a žen v EU však nepřistupuji jako k celku, ale zkoumám je prostřednictvím klíčových dokumentů EWL, EK a ER, což mi do jisté míry umožňuje sledovat vyjednávací proces mezi aktérem NAS (EWL) a institucemi EU. Z uvedených možností EWL komunikovat s institucemi EU a zapojit se do procesu tvoření politik se soustředím na agenda setting skrze position papers. Jako analytický nástroj mi k tomu poslouží analýza rámců ( frame analysis ). Rámce politik a jejich analýza Feministická kritická literatura ve spojení s analýzou politik zdůrazňuje význam a užitečnost analýzy rámců [srov. např. Verloo 2005; Stratigaki 2004; Lewis 2006]. Analýza rámců politik (policy frames) vychází z konstruktivistického přístupu. Formulace politických problémů z tohoto hlediska nejsou pouhým popisem skutečnosti, ale tvoří součást procesů, které konstruují význam a smysl reality, a tím také spoluvytvářejí naše chápání reality [srov. např. Verloo 2005; Bacchi 1999]. Tento přístup se tedy soustřeďuje na zkoumání procesů, které jsou úzce spojené se snahami aktérů NAS uspět v agenda settingu např. ovlivňovat způsob politického problematizování jistých témat a definování politických problémů. Ty nejsou jasně dány, ale naopak neustále vyjednávány mezi politickými aktéry. Tzv. rámec politik představuje v kontextu těchto analýz organizační princip, který proměňuje dílčí či náhodné informace v strukturovaný a smysluplný politický problém (policy problem) [Verloo 2005: 20]. Snow a Benford [1988, 1992], na které odkazuje také Verloo , poukazují ve své analýze rámců v kontextu sociálních hnutí na tři základní funkce rámců: diagnostickou, prognostickou a motivační. Diagnostická funkce zahrnuje konceptualizaci politického problému. V této funkci rámec nabízí odpověď na otázku Co je špatně?, čímž nejenom identifikuje a definuje jisté téma jako politický problém, ale také určuje příčinu tohoto problému a přiřazuje vinu. Ve své prognostické funkci rámec implicitně nebo explicitně navrhuje řešení definovaného problému a v souvislosti s tím nabízí i cíle a vhodné strategie jejich dosažení. Výsledkem motivační funkce rámce je pak výzva k akci jací aktéři by měli jednat, aby se definovaný politický problém vyřešil [Snow, Benford 1988, 1990; Verloo 2005]. Těmito třemi funkcemi je pak zajišťována legitimizace politického jednání v jisté oblasti či samotné zapojení určité tematické oblasti do politické agendy (např. genderové nerovnosti). Podobným směrem jako analýza rámců politik se ubírá Bacchi  ve svém analytickém přístupu, který označuje otázkou What s the problem represented 793\n11 Sociologický časopis/czech Sociological Review, 2009, Vol. 45, No. 4 to be? 16 Pro autorku nepředstavují politiky (policies) odpověď na předem existující podmínky či problémy, ale odehrávají se v kontextu jistých diskurzů, které také samy spoluvytvářejí a které mají zásadní vliv na definice politických problémů i na jejich řešení. Na základě toho se Bacchi ve svých analýzách nesoustřeďuje na problémy jako takové, ale na způsob, jakým jsou jistá témata politicky problematizována (problematizations), tedy na procesy konstrukce politických problémů. Cílem jejího přístupu je rozpoznat a hlouběji analyzovat předpoklady a domněnky soupeřících interpretací [Bacchi 1999: 1 15]. Hlavním přínosem přístupů, jako jsou analýza rámců politik a What s the problem represented to be?, je, že na jedné straně umožňují sledovat procesy produkce významu a smyslu související s politickými opatřeními a na straně druhé tyto procesy a jejich politické implikace (např. jisté směřování politik nebo obviňování jisté skupiny) otevírají k diskuzi. Anna Triandafyllidou a Anastasios Fotiou [Triandafyllidou, Fotiou 1998] například využívají analýzy rámců ke zkoumání toho, jaké rámce jsou součástí procesu rozvoje environmentálních a dopravních politik v EU a jaké odlišné cíle či politické strategie jednotlivé soupeřící rámce implikují. Projekt MAGEEQ [Verloo, Pantelidou Maloutas 2005] používá analýzu rámců ke zkoumání významu genderové rovnosti a s ní spojených konceptů v evropských politikách. Jane Lewis  navazuje na koncept rámování, aby v kontextu EU zmapovala dlouhodobý vývoj politik spojených s genderovou tematikou s důrazem na to, jak specifické rámování jistých konceptů mění významy těchto konceptů (kooptace), a tím i priorit politik. To znamená, že z hlediska analýzy rámců souvisí kooptace se změnou rámování/rámců politik. Nicméně žádná z těchto analýz neslučuje analýzu rámců politik s úvahami o pozicích aktérů, jak byly prezentovány v první části článku. Přitom u aktivit aktérů NAS jde mimo jiné právě o prosazování vlastních či specifických rámců (ve smyslu jistého způsobu politického problematizování daných témat a procesu definice politických problémů). Pozice aktérů mají důležitý vliv na úspěšnost těchto snah. 17 V návaznosti na uvedené se v následující části analýzy soustředím na úspěšnost agenda settingu ze strany EWL (ve formě position papers) z hlediska analýzy rámců. Jako úspěšný agenda setting budu pojímat nejenom nastolení jistých témat (ve smyslu prezentace v position paper), ale jako prosazení specifických rámců, obsahujících specifickou definici politického problému. To znamená, že se jistý rámec vyskytuje nejenom v position paper od EWL, ale dostává se také do politických dokumentů institucí EU a plní zde stejnou funkci jako v dokumentu EWL. 16 Překlad tohoto názvu by mohl znít např. Za co se problém vydává? pro srozumitelnost, ale také z čistě praktických důvodů, budu v textu používat anglickou verzi. 17 Např. Anthony Giddens [1994: 120] zdůrazňuje vliv pozice aktéra na jeho možnost prosadit vlastní interpretační rámce. 794\n12 Martina Kampichler: Politiky genderové nerovnosti mužů a žen v Evropské unii Za tímto účelem se ve své analýze rámců soustředím na specifický druh rámců; a sice na rámce, které legitimizují existenci oblasti politik rovnosti mužů a žen na úrovni EU. To znamená, že tyto rámce jistým způsobem definují genderové nerovnosti jako politický problém, a tím vůbec umožňují zapojení témat spojených s podporou genderové rovnosti do politického diskurzu EU. Ve své analýze odkazuji k těmto rámcům jako k hlavním rámcům. Jako dodatečné rámce pak označuji rámce, které se nevztahují k celé politické oblasti (tzn. neodpovídají na otázku: Proč je na úrovni EU nutné provádět politiky rovnosti mužů a žen?), ale legitimizují jen specifické politické priority či opatření, které tvoří součást politik rovnosti mužů a žen. To znamená, že sleduji nejenom to, zda se jistý rámec EWL dostal do diskurzu EU (je součástí dokumentu institucí EU), ale také, zda v tomto dokumentu plní stejnou funkci (tj. legitimizuje existenci politik rovnosti mužů a žen v EU). Tento přístup, který zužuje analýzu na jistý druh rámců, na jedné straně umožňuje srovnat zastoupení konkrétních rámců ve třech analyzovaných dokumentech a poskytuje také prostor pro hlubší analýzu těchto specifických rámců (především ve smyslu jejich potenciální podpory genderové rovnosti). Na druhé straně ale do jisté míry omezuje možnost sledovat případné propojení mezi hlavními a dodatečnými rámci. 18 Analýza, která by umožnila postihnout tyto komplexní vztahy, 19 by však překročila omezený rozsah této stati. Další omezení mé analýzy představuje úzký výběr analyzovaných dokumentů. Předmětem rozboru byly pouze tři dokumenty od EWL, EK a ER. Prvním dokumentem je Gender Equality Road Map for the European Community [European Women s Lobby 2005; dále jen Roadmap], position paper, který EWL v listopadu 2005 předložila Evropské komisi jako vzor pro oficiální sdělení EK pro dosažení rovného postavení žen a mužů. Tento dokument zahrnuje šest hlavních tematických okruhů včetně strategických cílů a konkrétních akcí, které by EK v oblasti politik rovnosti mužů a žen měla uskutečnit v období Tematické okruhy dokumentu se částečně zaměřují na strategické cíle Pekingské akční platformy OSN. Druhým dokumentem je pak oficiální sdělení EK s názvem Plán pro dosažení rovného postavení žen a mužů [Komise Evropských společenství 2006; dále jen Plán]. V tomto dokumentu, prezentovaném v Bruselu, Evropská komise nastiňuje šest prioritních okruhů činností EU v oblasti rovného posta- 18 Děkuji anonymní/mu recenzentce/recenzentovi za zdůraznění důležitosti této problematiky. 19 Z toho by vyplývala řada dalších výzkumných otázek, např.: Jak se liší rámce, které legitimizují celou oblast politik, od těch, které legitimizují specifické politické priority či jednotlivá opatření? Existuje propojení mezi těmito rámci, tj. mezi hlavními a dodatečnými rámci? 20 Používám název oficiální české verze vydané Komisí [viz Komise Evropských společenství 2006]. Název dokumentu v anglické verzi zní A Roadmap for equality between women and men\n13 Sociologický časopis/czech Sociological Review, 2009, Vol. 45, No. 4 vení žen a mužů a představuje s nimi spojené klíčové akce na dané období. Plán je rámcovou strategií politik, pojmenovává tedy tematické těžiště budoucího vývoje a v daném období tvoří základ činnosti oddělení Rovnost mezi muži a ženami a Rovnost, akce proti diskriminaci: právní otázky. Navazuje na Rámcovou strategii Společenství pro rovnost žen a mužů. Plán není spojen s dodatečnými finančními prostředky, ale je financován z různých finančních zdrojů (podle tematického okruhu např. z programu PROGRESS nebo ze strukturálních fondů EU). Realizace navrhovaných opatření není pro vlády členských států závazná [Europäische Gemeinschaften b]. Třetím analyzovaným dokumentem je Evropský pakt pro rovnost žen a mužů 21 [Rada Evropské unie 2006; dále jen Pakt]. Je součástí tzv. Závěrů předsednictví (jako příloha II) z Evropské rady v Bruselu 23. a Evropská rada v něm reaguje mimo jiné na sdělení EK a schvaluje (pro členské státy závazně) podporu opatření ve třech oblastech Plánu na úrovni členských států. Analýza těchto tří dokumentů nehodlá pokrýt celé diskurzivní pole politik rovnosti mužů a žen v EU, ale jejím cílem je spíše poskytnout náhled na to, z kterých politických problémů vycházejí aktuální strategické dokumenty politik rovnosti mužů a žen v EU. I když se jedná o klíčové dokumenty, které v současné době (do roku 2010) ukazují hlavní směry a priority politik rovnosti mužů a žen v EU, je zároveň možné, že se v jiných dokumentech vyskytují další rámce. Z hlediska konceptu NAS představují vybrané dokumenty případ, na němž lze konkrétně sledovat agenda setting EWL ve formě position paper, spojený se vznikem Plánu. Na základě tohoto jasného tematického propojení dokumentů lze názorně zkoumat a hlouběji porovnat zastoupení a funkci rámců v dokumentech jednotlivých aktérů. K dokumentům jsem přistupovala prostřednictvím kvalitativní analýzy. Inspirována přístupem Bacchi What s the problem represented to be? jsem si v průběhu rozboru dokumentů systematicky kladla otázky, které mi pomohly vyvodit hlavní rámce, legitimizující existenci politik rovnosti mužů a žen. Mou analýzu provázela především otázka: Proč je na úrovni EU nutné zabývat se genderovými nerovnostmi a praktikovat politiky rovnosti mužů a žen? Dále jsem zkoumala logiku těchto hlavních rámců, čímž mám na mysli diagnostickou a prognostickou funkci rámce. Za účelem toho jsem čerpala nejen z uvedených dokumentů, ale také z dostupných feministicky motivovaných analýz politik rovnosti mužů a žen v EU a jejich historického vývoje. 21 Používám název oficiální české verze vydané Radou jako součást Závěrů předsednictví (příloha II) [viz Rada Evropské unie 2006]. Název dokumentu v anglické verzi zní European pact for gender equality. 796\n14 Martina Kampichler: Politiky genderové nerovnosti mužů a žen v Evropské unii Hlavní rámce politik rovnosti mužů a žen v analyzovaných dokumentech a jejich logika Jak už bylo zmíněno, řídila jsem se při identifikaci rámců politik rovnosti mužů a žen v analyzovaných dokumentech nejdříve otázkou, proč je na úrovni EU nutné se zabývat genderovými nerovnostmi a praktikovat politiky rovnosti mužů a žen. Zatímco v hlavních částech textů se nacházejí dodatečné rámce, vztahující se pouze ke specifickým prioritám a opatřením, 22 odpovědi na výše zmíněnou otázku, a tím tedy odkazy k hlavním rámcům politik rovnosti mužů a žen, které jsou relevantní pro mou analýzu, nalezneme v úvodech. V analyzovaných dokumentech najdeme různé odpovědi, které se liší podle aktérů, v dokumentech od EK a ER se však kryjí. Zatímco v dokumentu Roadmap (EWL) je hlavním rámcem politik dosažení rovnosti mužů a žen, v Plánu a v Paktu najdeme dva hlavní rámce, které legitimizují existenci oblasti politik rovnosti mužů a žen v EU: růst & zaměstnanost a řešení nevýhodné demografické situace. Nyní se budu detailněji zabývat logikou hlavních rámců, přičemž se soustředím zejména na jejich diagnostickou a prognostickou funkci, z níž vyplývá jistá definice genderových nerovností jako politického problému i obecná legitimizace existence politické oblasti rovnosti mužů a žen v EU. EWL Roadmap: hlavní rámec dosažení rovnosti mužů a žen V každé zemi v Evropské unii je přístup ke zdrojům, právům a moci rozdělen mezi ženami a muži nerovně... Tato strukturální nerovnost se upevňuje obecně rozšířenými a spolupůsobícími předsudky, stereotypy a kulturními patriarchálními postoji, v jejichž důsledku nemohou ženy působit ve všech oblastech života jako nezávislé a autonomní aktérky. [European Women s Lobby 2005: 1; překlad M.K.] V dokumentu EWL se setkáváme s jasnou odpovědí na otázku, co je špatně, jak ukazuje např. uvedená citace. Problémem jsou podle dokumentu EWL nerovnosti mezi muži a ženami v přístupu ke zdrojům, právům a moci (diagnostická funkce rámce) [European Women s Lobby 2005: 1]. Řešením, které tato definice implikuje (prognostická funkce rámce), je změna (mocenských) struktur, které tyto nerovnosti způsobují kulturních patriarchálních postojů, předsudků, stereotypů atd. Cílem je dosažení rovnosti mužů a žen ve smyslu spravedlivého rozdělení šancí, práv a povinností mezi ženami a muži ve všech oblastech života. Zodpovědnost za tyto změny nesou podle Roadmap veřejné instituce včetně institucí EU [ibid.]. Dokument EWL navrhuje, jakým způsobem lze tento cíl podporovat v základních politických oblastech EU. 22 Mezi tyto dodatečné rámce patří např. dodržování lidských práv, dosažení paritní demokracie a také dosažení rovnosti mužů a žen. 797\n15 Sociologický časopis/czech Sociological Review, 2009, Vol. 45, No. 4 Z takovéto problematizace genderových nerovností vyplývá, že dosažení rovnosti mužů a žen (ve všech oblastech života) představuje pro EWL samostatný politický cíl, který v dokumentu Roadmap opravňuje samostatnou existenci oblasti politik rovnosti mužů a žen. Jak je patrné z výše uvedené citace i z celého dokumentu EWL, tento rámec se opírá o feministicky motivované či genderově kritické analýzy přinejmenším v tom smyslu, že tematizuje nerovnosti mužů a žen v kontextu širších strukturálních souvislostí, které jsou hluboce zakotveny ve společnosti (jako např. genderovaná dělba práce ve veřejné a soukromé sféře) a do jisté míry problematizuje i roli EU při jejich reprodukci (např. důsledky makroekonomických strategií pro dostupnost zdrojů pro muže a ženy). Evropská komise a Evropská rada hlavní rámce růst & zaměstnanost a řešení nevýhodné demografické situace Rovné postavení žen a mužů je základní právo, společná hodnota EU a nezbytná podmínka pro dosažení cílů EU, kterými jsou růst, zaměstnanost a sociální soudržnost.... Pokrok, který ženy učinily, včetně pokroku v klíčových oblastech lisabonské strategie, jako je vzdělání a výzkum, se plně neodráží v postavení žen na pracovním trhu. To je plýtvání lidským kapitálem, které si EU nemůže dovolit. Současně je politická a hospodářská úloha EU ohrožována nízkou porodností a poklesem pracovní síly. [Komise Evropských společenství 2006: 1; kurzíva M.K.] Plán poskytuje, jak ukazuje uvedená citace, jiné odpovědi na otázky, co je špatně a proč je na úrovni EU vůbec nutno se zabývat genderovými nerovnostmi a zavést v této oblasti určité politiky. K problematizaci genderových nerovností tady dochází spojením oblasti politik rovnosti mužů a žen (základní právo, společná hodnota) s hlavními cíli EU. Politiky rovnosti mužů a žen tedy přispívají (jako nezbytná podmínka) k dosažení růstu, zvýšení zaměstnanosti a sociální soudržnosti (a ne naopak jako v Roadmap, která ukazuje, jak by základní politické oblasti EU mohly podporovat genderovou rovnost). Jako problémy, které brání dosažení těchto cílů, protože ohrožují politickou a hospodářskou úlohu EU, se jeví být nízká porodnost a pokles pracovních sil. Z tohoto hlediska se fakt, že se na pracovním trhu plně nevyužívá potenciálu ženských pracovních sil, stává plýtváním lidským kapitálem. Problematizace genderových nerovností se tedy vztahuje především k překážkám, které brání plnému využívání pracovních sil žen na pracovním trhu a zároveň v reprodukci (nízká porodnost): (Ž)eny... jsou často nuceny volit mezi mateřstvím a kariérou kvůli neexistenci pružných pracovních ujednání a pečovatelských služeb, přetrvávání stereotypů o pohlaví a nerovnoměrnému podílu mužů na domácích povinnostech. [Komise Evropských společenství 2006: 1] 798\n16 Martina Kampichler: Politiky genderové nerovnosti mužů a žen v Evropské unii Politickým problémem z tohoto hlediska nejsou nerovnosti mezi muži a ženami vzhledem k přístupu ke zdrojům, právům a moci jako v dokumentu EWL, ale ekonomické či politické úvahy vztahující se k (ekonomickému) integračnímu projektu EU. Analýza příčin těchto problémů (prognostická funkce rámce) se vztahuje především k individuální úrovni: Bacchi [1999: 94 98] např. upozorňuje na to, že prezentace problému diskriminace jako záležitosti stereotypů vytváří obraz diskriminace jako individuálního postoje, a tím opomíná její strukturální úroveň (např. genderová dělba neplacené pečovatelské práce či genderované nerovnosti zakotvené na pracovním trhu) a mocenské aspekty s ní spojené. Podobným způsobem představují neexistence pružných pracovních ujednání a pečovatelských služeb či nerovnoměrný podíl mužů na domácích povinnostech problémy, které se vztahují spíše k individuální úrovni. V rámci dosažení rovnosti žen a mužů (EWL) by však přestavovaly pouze symptomy mnoha širších strukturálních nerovností. Různé rámce (především jejich diagnostická a prognostická funkce) tedy mohou, jak tento příklad naznačuje, měnit směřování politických opatření (riziko kooptace). Zatímco v rámci dosažení rovnosti mužů a žen je úkolem politik změnit struktury tak, aby už nepůsobily diskriminačně, vyžadují hlavní rámce, s nimiž se setkáváme v dokumentu EK, řešení zaměřená spíše na situaci na individuální úrovni. Tyto rámce lze rozlišit na základě jejich specifických diagnostických a prognostických funkcí: Z tohoto hlediska nalezneme v úvodu k Plánu a také v Paktu dva hlavní rámce, jež legitimizují existenci oblasti politik rovnosti mužů a žen, které jsem pojmenovala růst & zaměstnanost a řešení nevýhodné demografické situace. V následující části textu se budu s pomocí další literatury detailněji zabývat jejich logikou problematizací genderových nerovností ve spojení s cíli ekonomického integračního procesu EU v kontextu vývoje politik rovnosti mužů a žen v EU. Rámec růst & zaměstnanost má svůj původ ve směrnicích Evropského společenství ze 70. a raných 80. let, týkajících se rovného zacházení s muži a ženami na pracovním trhu. Jak upozorňuje Hoskyns, tyto směrnice rozšířily pole působnosti evropských institucí z rovného odměňování mužů a žen na rovné zacházení na pracovním trhu. Hlavním oprávněním tohoto kroku se stala měnící se situace na pracovním trhu. Tehdejší ekonomická situace vyžadovala zvyšování dodávky pracovních sil a už ve Střednědobém ekonomickém programu z roku 1967 bylo zmíněno, že nejlepším způsobem dosažení tohoto cíle by bylo ulehčit ženám jak přístup na pracovní trh, tak i sladění pracovního a rodinného života [Hoskyns 1996: ]. Jak upozorňuje Catherine Hoskyns [1996: 13; překlad a kurzíva M.K.], Evropská unie je především právní struktura a ekonomická integrace skrze zákon je jejím základním principem. Zvlášť důležité jsou v tomto kontextu smlouvy, které na evropské úrovni tvoří mandát institucí EU a legitimizují jejich jednání (obsahují i prostředky, za jakých podmínek lze tento mandát rozšířit např. čl ). 23 Po Amsterodamské smlouvě čl. 308 Smlouvy o založení ES, který stanoví: Ukáže-li se, že k dosažení některého z cílů Společenství v rámci společného trhu je nezbytná určitá 799\n17 Sociologický časopis/czech Sociological Review, 2009, Vol. 45, No. 4 Legislativní opatření (např. směrnice), která zavazují členské státy, se tedy musí vždy opírat o určitý článek ve smlouvách. V případě oblasti politik rovnosti mužů a žen má tento základ velmi specifický původ a vývoj: Výchozím bodem je čl ve Smlouvě o založení Evropského hospodářského společenství 25 (EHS) (dále Římská smlouva), který aplikuje princip nediskriminace (jakožto jeden ze zásadních principů společného trhu ES/EU) na odměňování mužů a žen na pracovním trhu [Hoskyns 1996: 43 57]: Každý členský stát zajistí... uplatnění zásady stejné odměny mužů a žen za stejnou práci a bude ji nadále dodržovat. Zásadní myšlenkou provázející vznik Římské smlouvy však bylo posílit ekonomickou integraci ve formě jednotného trhu. Politická a sociální integrace byly vnímány spíš jako vedlejší efekty. Otázkou bylo tehdy pouze to, do jaké míry bude třeba sociální politiku v průběhu vytváření společného trhu harmonizovat, a sociální politika nebyla tedy vnímána jako samostatná oblast pravomoci zůstaly na úrovni členských států [Hoskyns 1996: 43 52]. V tomto kontextu byl také význam článku 119 čistě ekonomický. Přední roli v jeho podpoře hrála Francie, která měla jako jediný stát mezi tehdejšími členskými státy (Itálie, Francie, Belgie, Nizozemí, Lucembursko, Německo) princip stejné odměny mužů a žen zakotven v ústavě. V důsledku této situace měla Francie obavy, že pokud by se mohla v ostatních státech nadále využívat levnější pracovní síla žen, plynuly by z toho pro ni konkurenční nevýhody na budoucím společném trhu [Hoskyns 1996: 43 57]. Po uzavření Římské smlouvy ale čl. 119 neměl žádný dopad a trvalo zhruba deset let, než znovu vzbudil zájem (a to pak ze zcela jiného pohledu, což koneckonců vedlo také k rozšíření působnosti článku). Mezitím (koncem 60. a začátkem 70. let) totiž v západní Evropě zesílila druhá vlna ženského hnutí, které hlasitě kritizovalo patriarchální struktury ve všech sférách společnosti. A byly to pak feministicky angažované ženy, které oživily čl. 119, zvláště právnička Eliane Vogel-Polsky [Hoskyns 1996: 43 57]. Vogel-Polsky iniciovala v Belgii dva případy (Defrenne I a Defrenne II), ve kterých se odvolávala na čl Nejdůležitějším výsledkem z hlediska vývoje oblasti politik rovnosti mužů a žen v této souvislosti bylo, že Evropský soudní dvůr (ESD) vyřkl rozsudek, že čl. 119 je přímo aplikovatelný (to znamená, že platí nejenom pro vlády členských států, ale i přímo pro občany těchto států bez toho, aniž by musel být zvlášť prosazován v legislativě jednotlivých členských států). Soud dále stanovil, že tento článek nemá jenom ekonomický význam, ale také sociální. Z toho vyplývá, že čl. 119 nemá pouze bránit ekonomiku jistých činnost Společenství, a tato smlouva mu k tomu neposkytuje nezbytné pravomoci, přijme Rada na návrh Komise a po konzultaci s Evropským parlamentem jednomyslně vhodná opatření. [Evropská unie 2006: E/44] 24 Po Amsterodamské smlouvě čl. 141 Smlouvy o založení ES. 25 Tato smlouva (podepsaná ) založila EHS (později: ES Evropské společenství) a byla základem pro vytvoření společného trhu mezi členskými státy. 800\n18 Martina Kampichler: Politiky genderové nerovnosti mužů a žen v Evropské unii členských států (Francie) před neférovou konkurencí, která by mohla vzniknout z využívaní levnějších pracovních sil žen v jiných členských státech, ale má také za úkol řešit nerovné postavení mužů a žen v oblasti odměňování na pracovním trhu. [Hoskyns 1996: 90 93] Čl. 119 byl jediným formálním zakotvením principu rovného zacházení s muži a ženami (až do roku 1999, kdy vstoupila v platnost Amsterodamská smlouva). To znamená, že mandát jednání ohledně rovného zacházení s muži a ženami na úrovni EU byl omezen na jejich rovné odměňování na pracovním trhu, což rozsudek o přímé aplikovatelnosti čl. 119 spolu se směrnicí o rovné odměně, která vznikla v 70. letech, ukončily [Hoskyns 1996: 97 99]. Už zmíněné směrnice o rovném zacházení na pracovním trhu, které následovaly, se proto opíraly mimo jiné o čl. 235 (to znamená, že přinesly nová opatření viz poznám ku 23). Do diskurzu Evropského společenství se však dostaly v rámci růst & zaměstnanost, který směrnice spojil s cíli ekonomického integračního procesu ES/EU [Hoskyns 1996: 103]. Teprve Amsterodamská smlouva (vstoupila v platnost ) rozšířila poslání EU, zakotvené v čl. 2 Smlouvy o založení ES, o rovné zacházení pro muže a ženy a činnosti vypsané v čl. 3 o přístup gender mainstreamingu (číslo 2 26 ). Rovné zacházení s muži a ženami tímto z legislativního hlediska získává v politikách EU stejné místo jako ostatní poslání, která jsou obsahem tohoto článku (viz poznámku 15). V důsledku toho by se dala očekávat také změna na diskurzivním poli politik rovnosti mužů a žen v EU, tedy že se objeví něco jako rámec rovné zacházení s muži a ženami, který bude problematizovat specifické genderové nerovnosti, a opravňovat tak existenci oblasti politik rovnosti mužů a žen podobným způsobem jako např. rámec dosažení rovnosti mužů a žen v Roadmap od EWL. Jak ale ukazuje analýza, takový rámec se v Plánu neobjevuje. V tomto strategickém dokumentu ošetřujícím politiky rovnosti mužů a žen v EU neztratil na významu rámec růst & zaměstnanost, který zůstává hlavním oprávněním existence oblasti politik rovnosti mužů a žen. Druhý hlavní rámec, řešení nevýhodné demografické situace, který v úvodu Plánu legitimizuje oblast politik rovnosti mužů a žen, má svůj základ v diskurzu, který Simon Duncan  označuje jako diskurz demografické časované bomby. 27 Podle Duncana převzala EU tento diskurz v průběhu 80. a 90. let. Na základě tohoto diskurzu se v dokumentech EU problematizuje současná situace, kdy dochází k poklesu porodnosti, stárnutí populace a kdy se zvyšuje podíl závislých osob. Tato situace je prezentována jako nevýhodná zvláště z ekonomických důvo- 26 Při všech činnostech uvedených v tomto článku usiluje Společenství o odstranění nerovností a podporuje rovné zacházení pro muže a ženy. [Evropská unie 2006: E/45] 27 Tento druhý hlavní rámec by si zasloužil ještě podrobnější pojednání ohledně historického vývoje jeho prosazování v politickém diskursu EU. Z důvodů omezeného rozsahu této stati a omezené přístupnosti literatury, která by zkoumala tento (ještě docela mladý) diskurs v EU, se zde soustředím na způsob konceptualizace politických problémů tohoto diskursu ve spojení s politikami rovnosti mužů a žen. 801\n19 Sociologický časopis/czech Sociological Review, 2009, Vol. 45, No. 4 dů, smrštění populace je interpretováno jako ztráta politické a ekonomické moci. Menší podíl mladých lidí vede z tohoto hlediska ke klesající nabídce pracovních sil, nižšímu investičnímu kapitálu a malé kupní síle, což přináší nižší ekonomický růst, konkurenceschopnost a zaměstnanost. Jako další zásadní problém prezentuje tento diskurz přetížení důchodových systémů a systémů sociálního a zdravotního zabezpečení [Duncan 2002: 309]. Pojítkem mezi tímto diskurzem a existencí oblasti politik rovnosti mužů a žen je problematizace zapojení žen na pracovním trhu z hlediska jeho důsledků pro porodnost. V této souvislosti se podle Duncana [Duncan 2002: 310] objevují dva politické přístupy. První pracuje s omezujícími opatřeními, jako jsou např. krácení v důchodovém systému, zvýšení důchodového věku nebo podpora či obnovení tradičních rolí (genderovaná dělba práce atd.). Druhý se snaží zavádět opatření, která směřují spíše k přizpůsobení struktury (především pracovního trhu) situaci, kdy ženy jsou zapojeny na pracovním trhu. Většinou se jedná o opatření, která usilují o to umožnit mužům a ženám stejným způsobem skloubit povinnosti vyplývající z jejich pracovního, soukromého a rodinného života. Z těchto Duncanových úvah vyplývá, že rámec řešení nevýhodné demografické situace implikuje dvě odlišné strategie řešení (prognostická funkce), které jsou spojeny s dvěma způsoby problematizace (diagnostická funkce rámce) vztahu klesající porodnosti a zapojení žen do pracovního trhu. První strategie, kterou Duncan identifikuje, řeší tuto problematiku spíše na individuální úrovni zaměstnance/zaměstnankyně, interpretuje klesající porodnost jako důsledek samotného faktu zapojení žen do pracovního trhu. Oproti tomu druhá strategie více problematizuje strukturální kontext této situace, což poukazuje na překážku zapojení žen na pracovním trhu, jíž je (hegemonní mužská) norma zaměstnance bez pečovatelských povinností. Podle Duncana [Duncan 2002: 310] se na úrovni EU uplatňuje spíše druhá strategie. Vysvětluje to vlivem severských států (především Švédska, Finska, které vstoupily 1995, ale také Dánska) na vývoj politik v EU. Z různých důvodů [viz k tomu např. Liebert 1999] zastupitelé/zastupitelky vlád těchto zemí podporují vývoj politik rovných příležitostí mužů a žen v EU, např. v průběhu vyjednávání Amsterodamské smlouvy [Klein 2006: 251]. Ve srovnání s Plánem je v Paktu či v komentářích k tomuto dokumentu (např. v závěrech předsednictví) více zdůrazněn rámec růst & zaměstnanost: Evropská rada uznává, že politiky rovnosti žen a mužů jsou životně důležité pro hospodářský růst, prosperitu a konkurenceschopnost, a zdůrazňuje, že nastal čas přijmout na evropské úrovni pevný závazek k provádění politik na podporu zaměstnanosti žen a zajištění lepší rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem. Za tímto účelem Evropská rada schvaluje Evropský pakt pro rovnost žen a mužů (viz příloha II) a souhlasí s tím, že je třeba zvýšit dostupnost kvalitní péče o děti v souladu s vlastními národními cíli jednotlivých členských států. [Rada Evropské unie 2006: 12; zvýraznění M.K.] 802\n20 Martina Kampichler: Politiky genderové nerovnosti mužů a žen v Evropské unii Jak je zde ilustrováno, ohledně Paktu se uplatňuje zejména rámec růst & zaměstnanost. To znamená, že tento rámec slouží jako jedno z hlavních oprávnění toho, proč je vůbec nutno schválit takový Pakt, a tím i opatření závazná pro členské státy. Nicméně další vysvětlení najdeme v samotném Paktu: S ohledem na plán činnosti v oblasti rovnosti žen a mužů navržený Komisí a na potřebu: přispět k naplnění ambicí EU v oblasti rovnosti žen a mužů, jak je uvedeno ve Smlouvě, odstranit rozdíly mezi ženami a muži v oblasti zaměstnávání a sociální ochrany a tím přispět k plnému využívaní produktivního potenciálu evropských pracovních sil, přispět ke zvládnutí demografických výzev podporou lepší rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem pro ženy a muže, přijala Evropská rada evropský pakt na podporu opatření na úrovni členských států a Unie v těchto oblastech:... [Rada Evropské unie 2006 příloha II: Evropský pakt pro rovnost žen a mužů] Zde je zajímavé, že nalezneme i přímý odkaz na zakotvení principu rovného zacházení s muži a ženami ve Smlouvě. Nicméně ve spojení s dalšími dvěma body je jasné, že ambice EU v oblasti rovnosti žen a mužů se prezentují v rámcích růst & zaměstnanost a řešení nevýhodné demografické situace. Z této analýzy vyplývají dvě základní charakteristiky, které spojují výše popsané rámce růst & zaměstnanost a řešení nevýhodné demografické situace. Genderové nerovnosti nejsou definovány jako samostatný politický problém, problematickými se stávají (spíše) až ve spojení s jinými cíli EU. Na základě toho je pak oblast politik rovnosti mužů a žen rámována jako nástroj ve smyslu, jak tato oblast politik může přispět k dosažení ekonomických a politických cílů EU především ekonomického růstu, zaměstnanosti a řešení nevýhodné demografické situace. Tyto charakteristiky poukazují na jistou hierarchii mezi cíli EU: Přestože je od Amsterodamské smlouvy rovné zacházení s muži a ženami jedním z poslání EU, existence oblasti politik rovnosti mužů a žen má v analyzovaných dokumentech oprávnění jen do té míry, do jaké slouží ( vyšším ) ekonomickým cílům. Tuto hierarchii je možno interpretovat také jako pokračování instrumentalizace sociálních politik vzhledem k cílům ekonomické integrace, na které upozorňuje Hoskyns . Instrumentalizace v těchto rámcích znamená do jisté míry kooptace základních konceptů či cílů politik rovnosti mužů a žen, protože se mění hlavní rámec. Z genderové rovnosti jako základního cíle politik rovnosti mužů a žen v Roadmap se v rámcích růst & zaměstnanost a řešení nevýhodné demografické situace stává rovná zaměstnavatelnost mužů a žen (equal employability [Ostner 2000]). Cílem je plná využitelnost sil žen jak na trhu práce, tak i v reprodukci. Zaměření na rovnou zaměstnavatelnost pak politikám rovnosti žen a mužů vymezuje neje- 803


Putování meče (1969) - film online zdarma\nPutování meče - zde online ke zhlédnutí\nVěhlasný bojovník Yin Ke-Feng (Ching Miao) už na sobě začíná pociťovat tíhu let – zeslábl natolik, že neudrží zbraň, natož aby se s ní oháněl. Vzhledem k jeho v...pro celý popisek se přihlašte. Film Putování meče online.\nPutování meče zde zdarma ke zhlédnutí. V režisérském křesle sedí Cheh Chang. Lung Ti se v tomto filmu zhostí hlavní role. Rychlý internet dnes umožňuje snadné streamování filmů online. Alternativou k přehrání online je stažení filmu do počítače na pevný disk. Jste-li příznivcem csfd.cz, není nic snazšího než si přečíst tamní komentáře - dostanete se tam tlačítkem níže. Putování meče ke stažení. Film si přehrajete pomocí kliknutí na obrázek níže. Pro zhlédnutí online filmů jsme zvolili službu streamuj.tv, je bez virů a reklam a za pár korun. Zdarma si film přehrajete přes Netu.tv, na Streamuj.tv je nutné zaplatit symbolický poplatek za lepší kvalitu bez reklam. Další možností je film Putování meče stáhnout do svého počítače, například pomocí Hellspy. Film online.\nHrají: Lung Ti, Feng Ku, David Chiang, Fung Hak On, Chung Wong, Sing Chen, Chi-ping Cheung, Hau-keung Lo, Siu-kai Chan


Nejlepší nabídky: Hotel Maloja Kulm – Bregaglia | Hotels.com\nVšechna ubytovací zařízení v destinaci Bregaglia, Graubünden, Švýcarsko\nHotel s hodnocením 3 hvězdičky ve městě Bregaglia nabízí restauraci a bar nebo salonek\n1 / 65Průčelí hotelu\nVěž Belvedere – 12 min. pěšky\nJezero Silsersee – 16 min. pěšky\nNietzscheho dům – 9,2 km\nLanovka Sils-Maria – 9,2 km\nStrada Cantonale 302, Bregaglia, 7516, Graubünden, Švýcarsko\nLanová dráha nad přehradou Albigna – 10,3 km\nValtellina – 10,4 km\nChüderun – 10,5 km\nFurtschellas Slow Slope – 10,5 km\nMuntanella – 11,8 km\nCurych (ZRH) – 145,5 km\nŽelezniční stanice Samedan – 23 min. autem\nPostaveno v roce 1646\nHotel nabízí bufetovou snídani za příplatek 17.50 CHF na osobu (přibližná částka).\nMěstská/místní daň: 2.95 CHF za osobu a za noc\nUmožňuje Hotel Maloja Kulm zrušení rezervace s vrácením celé zaplacené částky?\nAno, Hotel Maloja Kulm nabízí na našem webu pokoje s vratnými cenami v plné výši. Tyto rezervace lze zrušit až do termínu několika dnů před začátkem pobytu. Nezapomeňte si vždy prostudovat přesné storno podmínky, které si stanovilo každé ubytovací zařízení.\nNabízí Hotel Maloja Kulm možnost parkování v areálu?\nUmožňuje Hotel Maloja Kulm pobyt s domácím mazlíčkem?\nKdy mohou hosté přicestovat do zařízení Hotel Maloja Kulm a odcestovat z něj?\nPřicestovat můžete od 16:00 do 20:00. V den odjezdu je nutné uvolnit pokoj do 11:00. Za možnost pozdějšího odjezdu se platí (pouze v případě dostupnosti pokoje).\nJsou v zařízení Hotel Maloja Kulm nebo v okolí nějaké restaurace?\nAno, přímo v areálu je restaurace.Z okolních restaurací stojí za zmínku například Chesa Alpina (6 min. pěšky), Pöstli (7 min. pěšky) nebo Schweizerhaus (7 min. pěšky).\nMá Hotel Maloja Kulm vlastní casino?\nNe, toto zařízení (hotel) nemá kasinp, ale nedaleko se nachází Casino St. Moritz (19-min drive).\nelisabetta, Cesta s 1 noclehem, 8. 11. 2019\nMarkus, Cesta s 1 noclehem, 19. 10. 2019\nMatthias, Obchodní cesta s 1 noclehem, 15. 09. 2019


Jak Plán pro Piloty Chirurgický zákrok\nJste, kterým se dostat hemoroidy chirurgie kvuli vaše težké Hemoroid problém? Existuje nekolik jedinecných kroku tebe vule potrebovat až k brát do poradí až k brát hbitý a délat jistý máte vše, co v porádku pred a po vaší chirurgie byla dokoncena. Budete chtít být urcité, že provedete tyto veci tak, že budete pripraveni na vše, co je to je bude dít.\nPrvní vec, která you bude mít udelat, je be nekteré, že jste naplánováno nejaký cas, aby se mimo práci. Budete potrebovat alespon dva týdny na být schopen obnovit, ale IF budete moci zustat mimo práci na chvíli déle, pak jste muže chtít vzít pár dalších týdnu volno. Chcete-li zjistit Další informace about hemoroid, musíte procházet http://hemeroidy-hemoroidy.cz webu.\nPotom bude chtít Rozhodnete se, zda, co se chystáte sdelit lidem to pracujete, když se vrátíte do práce po operaci. Hemoroidy je trapné problém, že Lot lidí Don 't chteli diskuse o, ale meli byste nemyslet na omluvu pro vaši neprítomnost, pak jste muže být nuceni sdelit všem, kde jste náhodou. je vždy nejlepší, aby se omluva, která bude objasnit množství casu byl jsi pryc.\nIf jste cigareta kurák pak muže chtít na stop kourení. Budete mít do quit asi dva mesíce pred. vaše chirurgie datum, takže nemusíte riziko komplikací když príjem vaše hemoroidy chirurgie Hotovo. Kourení vule bránit clen urcitý Healing beh a délat ono množství težší až k nabýt vedomí rychle. Budete chtít, aby quit kourení i pred jdete na chirurgii tabulky.\nBudete chcete zvýšit své vlákniny príjem pred jít pro vaše chirurgie. Vysoká vláknina dieta bude chirurgie jednodušší a Recovery proces mnohem hladší. V noci pred odchodem v pro vaše hemoroidy chirurgie nebude chcete jíst cokoli. Jste bude chtít sledovat Váš lékar objednávky, pokud jde o jíst a pít, takže jste Don 't riskovat neco špatne.\nExistuje Lot dalších kroku tebe vule potreba až k brát až k být schopný až k brát hbitý do Hemoroid chirurgie. Budete chtít být jisté, že jste pochopili všechny instrukce instructions, které vám lékar dává, a že je budete postupovat podle písmene. nemužete dovolit riskovat, když jste s operací jakéhokoli Sort.\nvšak, menší velikosti hemoroidu ne obvykle vyžadují chirurgický zákrok. Gumicka spor je casto používá pro tento, stejne jako infracervené koagulace nebo cyrotherapy. Velké a težké z nich nutnost chirurgický zákrok vzhledem k tomu, že má své pokrocilé podstaty. také non-chirurgické postupy casto Don 't mít žádné dopad na ne. Proto, chirurgie je potreba na Odstranit hemorrhoids.\nVzhledem k výše nezdary chirurgie hemoroidu by nemela být první volbou i Ackoli hemoroidy muže být large, bolestivé nebo krvácení. Je to tedy lepší vyzkoušet první možnost domácí opravné prostredky k vyporádat s hemoroidy. Ty by zahrnovaly použití teplé sedací koupel, regulace stravovacích návyku a také use ruzných prírodních domácí opravné prostredky. Tezaury mít been osvedcený až k být lacino, bezpecný a dokonalý efektivní.


Nový šéf diplomacie Kohout "hodil přes palubu" šéfku své sekce a sekretáře Plíška - Tiscali.cz\nAKTUALIZOVÁNO 16. 7. 2013 17:15 (aktualizováno: 16. 7. 2013 17:15) - Aktuality autor: Jakub Konečný\nJan Kohout,zdroj: Isifa.com\nPo Schwarzenbergově odchodu z ministerstva spor o velvyslance, který blokoval výměny diplomatů a ztěžoval práci ministerstva, skončil.\nZeman se proto podle všeho chystá podepsat jmenování první skupiny nominovaných velvyslanců, kteří již čekají na to, že vyjedou do zahraničí. Kdo v první skupině bude, se ještě podle informací upřesňuje. Hospodářské noviny napsaly, že by mohlo jít o Brazílii, Rakousko či Kanadu. Server Česká pozice tvrdí, že už tento týden Zeman podepíše nominaci diplomata Jiřího Havlíka, který by měl z Mexika zamířit do Brazílie.\nFunkci za odvolanou ředitelku Weissovou, která šéfovala Schwarzenbergovu kabinetu, dočasně převzal první náměstek ministra Jiří Schneider, uvedla Grohová. Weissová nastoupila spolu se Schwarzenbergem. Spekulovalo se o tom, že by mohla být v budoucnu velvyslankyní v Británii, to je ale nyní nepravděpodobné.\nPozice generálního sekretáře zůstává zatím prázdná. Plíšek měl podle původních Schwarzenbergových plánů vyjet jako velvyslanec na Slovensko. Tam ale Zeman prosazuje manželku bývalého prezidenta Livii Klausovou. Předseda úřednické vlády Jiří Rusnok už dal najevo, že s jejím jménem problém nemá. Podle všeho má podobný názor i Kohout, takže Plíškovy šance na výjezd do Bratislavy už jsou zřejmě téměř nulové. Rusnok se vstřícně postavil také k nominaci europoslance KSČM Vladimíra Remka na místo velvyslance v Moskvě. Podle některých zdrojů Remek zatím není příliš aktivní v přípravě na případný odjezd do Moskvy. O Remkovi i Klausové by každopádně ještě měla jednat vláda.\nJaké další personální změny přímo v pražské struktuře Černínského paláce Kohout ještě chystá, není jasné. Již dříve podotkl, že bude měnit nejbližší spolupracovníky. Na pozicích náměstků ministra zahraničí zatím zůstávají diplomat Schneider, bývalý poslanec ODS Tomáš Dub a diplomatka Veronika Kuchyňová Šmigolová, kterou Schwarzenberg jako ministr v demisi jmenoval do funkce náměstkyně 1. července. K otázce ČTK, zda náměstci zůstanou, se Kohout zatím nevyjádřil.\nTagy: odvolání diplomacie