Postoje české vysokoškolsky vzdělané populace k pozici žen na trhu práce * - PDF\nPostoje české vysokoškolsky vzdělané populace k pozici žen na trhu práce *\nDownload "Postoje české vysokoškolsky vzdělané populace k pozici žen na trhu práce *"\n1 Postoje české vysokoškolsky vzdělané populace k pozici žen na trhu práce * HANA HAŠKOVÁ ** Sociologický ústav AV ČR, Praha Attitudes of Czech University Graduates towards the Position of Women in the Labour Market Abstract: This paper brings an overview of theoretical economic and sociological approaches to gender differences in the labour market. Major shortcomings of these theories are underscored using Czech and foreign empirical studies. The empirical part of the study is based on gender theories that highlight the influence of biases concerning the female labour force on the behaviour of employers, employees and those preparing for employment. Based on data from empirical research, we explore the existence of these biases among Czech university graduates. An interpretation of a lower position of women in the labour market which is held by the educational elite is also investigated. For that purpose, the collected data are analysed in a quantitative statistical as well as qualitative explorative way. The results showed that women often tend to interpret gender differences in the labour market, such as payment differences and the segregation of men and women into different labour sectors, branches, professions, firms, work collectives and positions, as discriminatory, while men interpret them more often as a result of women's nature. Although comparable data among the whole Czech population were not available, results of the research on university graduates (employers, employees, superiors and employees without subordinates) indicate that it is possible to use theories that highlight biases as a source of gender discrimination in the labour market as a basis for the research of the lower position of women in the current Czech labour market. Sociologický časopis, 2000, Vol. 36 (No. 4: ) Teoretický úvod Statistická data ukazují, že ženy z celého světa nedosahují na poli zaměstnanosti takových úspěchů jako muži. Projevuje se to především nižšími mzdami, postavením v řízení, profesní prestiží, stejně tak jako větší nezaměstnaností, a to i v zemích, ve kterých je přítomnost žen na trhu práce běžnou praxí a má dlouholetou tradici. Na otázku, proč je tomu tak, existují různé varianty vysvětlení. Pozornost je přitom soustředěna na proces přijímání nových zaměstnanců do podniků, na možnosti jejich pracovního postupu, rozdíly v platech mužů a žen, jejich segregaci do různých profesí, sektorů a odvětví trhu práce, podniků a pracovních skupin. * ) Tento výzkum vznikl v rámci grantu Aktuální otázky formování politiky rovných příležitostí mužů a žen v souvislosti s připraveností České republiky na vstup do Evropské unie uděleného radou Programu podpory cíleného výzkumu a vývoje AV ČR (reg. č.: S ). Autorka děkuje anonymním recenzentům za cenné připomínky. ** ) Veškerou korespondenci posílejte na adresu: Hana Hašková, Sociologický ústav AV ČR, Jilská 1, Praha 1, 441\n2 Sociologický časopis, XXXVI, (4/2000) Ekonomické a sociologické modely se v této otázce vzájemně ovlivňují nebo dokonce prolínají. V ekonomii se ustanovily dva dominantní explanační směry; neoklasický a institucionální; v sociologii lze zmínit strukturální a feministické/genderové přístupy. Neoklasické teorie staví na představě, že se zaměstnavatelé i lidé hledající zaměstnání snaží maximalizovat svůj užitek. Vychází přitom z omezení a předností jednotlivých uchazečů o zaměstnání, kterými se chápe především vzdělání a pracovní zkušenost. Cena konkrétní pracovní síly se ustavuje na základě střetu nabídky a poptávky po práci a zaměstnancích. Odráží tak přínos, který představuje zaměstnanec pro zaměstnavatele [Graham, Hotchkiss a Gerhart 2000; Rich 1995]. Takto mohou být neoklasické teorie použity pro apologetiku nerovností na současném trhu práce a odmítnutí regulací a netržních zásahů do politiky zaměstnanosti. Na straně druhé zdůrazňují za účelem zmírnění genderové segregace na trhu práce nutnost regulace netržních faktorů, které způsobují odlišnosti v lidském kapitálu mužů a žen vstupujících do zaměstnání, jako je vzdělání nebo rozdělení práce v rodině. Genderové nerovnosti jsou v rámci neoklasických modelů interpretovány jako důsledek nižšího vzdělání žen a jejich větších omezení na trhu práce z důvodu péče o děti a rodinu. Ženy pečující o malé děti mají menší počet let praxe z důvodu odchodu na mateřskou dovolenou, vyšší absenci v zaměstnání z důvodu péče o nemocné děti a nemohou nabídnout časovou flexibilitu [ Diskriminace 1999: 16]. Vzhledem k tomu, že vysokoškolačky odcházejí kvůli péči o děti ze zaměstnání do domácnosti na kratší dobu než ostatní české ženy, měly by být teoreticky vzato rozdíly v platech vysokoškoláků a vysokoškolaček menší než rozdíly v platech mužů a žen s nižším vzděláním. V České republice však tento předpoklad neplatí a projevuje se spíše opačná tendence s vyšším vzděláním spíše rostou rozdíly v platech mužů a žen. Finanční efekt vzdělání je u žen nižší [Zpráva 1999: 69]. Podle Večerníkovy analýzy variance mezd mezi lety 1988 a 1996 dochází u mužů a žen k opačnému vývoji, kdy váha vzdělání v diferenciaci mezd mužů posiluje, zatímco jeho váha v diferenciaci mezd žen naopak klesá [Večerník 1998: 118]. Dostatečné vysvětlení neposkytuje ani fakt, že ženy většinou nedosahují takové výše vzdělání jako muži. Podíl vysokoškoláků mezi muži stále ještě převyšuje v České republice podíl vysokoškolaček mezi ženami. Ženy však častěji než muži dosahují vyššího než středoškolského vzdělání jiného než vysokoškolského typu a v rámci středoškolského vzdělání a vyučení jsou to právě ženy, které také častěji než muži dosahují maturity. Muži se častěji koncentrují ve středních školách a učilištích bez maturitní zkoušky [Statistická 2000]. Lepším pokusem o explanaci genderových nerovností na trhu práce je proto fakt, že se ženy a muži koncentrují do jiných oborů, přitom ženy pracují především v těch finančně méně ohodnocených [McCarl Nielson 1990, Jurajda 2000]. Rozdíly v platech mužů a žen jsou však velmi výrazné jak v rámci homogenní vzdělanostní kategorie, tak i shodného profesního zařazení. Ženy se totiž koncentrují v jiných podnicích nebo alespoň jiných sektorech podniků než muži, a to i v rámci stejné profese. Tyto podniky nebo firemní sektory se přitom vyznačují nižší platovou úrovní [Jurajda 2000]. Podle neoklasické teorie lidského kapitálu se ženy snaží, na základě očekávání přerušovaného charakteru pracovní kariéry, maximalizovat svůj užitek hledáním a přípravou na takové typy zaměstnání, které neposkytují příliš velké vyhlídky na vertikální mobilitu. Vychází se z toho, že v takových zaměstnáních dosahují počáteční platy celkově nižší 442\n3 Hana Hašková: Postoje české vysokoškolsky vzdělané populace k pozici žen na trhu práce úrovně, aby později výrazně stoupaly v závislosti na dosažené praxi. Vzhledem k tomu, že jsou ženy na trhu práce vůči mužům znevýhodněny kvůli rodinným povinnostem, vybírají si podle teorie lidského kapitálu feminizovaná odvětví, ve kterých nemají mužskou konkurenci. Oba způsoby mají ženám zajistit maximalizaci platu při vědomí omezení, která vyplývají z rozdělení rolí v rodině. Muži podle této teorie naopak upřednostňují typicky mužská povolání, jelikož v nich dosahují vyšších platů. Vyšší příjmy mužů v typicky mužských povoláních byly v ČR empiricky potvrzeny [Hájek 1997: 39]. Výzkumy ovšem také ukázaly, že ženy pracující v povoláních s převahou žen dosahují nižších výdělků než ty, které pracují v typicky mužských povoláních [Čermáková 1999a: 135]. Zahraniční studie dále dokládají, že zaměstnankyně s nižšími počátečními platy a vyšší možností vertikální mobility dosahují vyšších platů než pracující ženy v zaměstnáních s menší možností vertikální mobility, ale zato větším počátečním platem [Grusky 1994: 597]. Vzhledem k tomu, že dvě ze tří hypotéz neoklasické teorie lidského kapitálu byly empiricky vyvráceny, a vzhledem k tomu, že genderová segregace na trhu práce i platové rozdíly mezi muži a ženami nemohou být plně vysvětleny rozdíly v lidském kapitálu, se kterým vstupují muži a ženy na trh práce, vyvinuli neoklasičtí ekonomové komplementární teorie, aniž by opustili myšlenku efektivně fungujícího trhu práce [Anker 1998: 18]. Podle neoklasické teorie kompenzace platových rozdílů upřednostňují ženy taková povolání a pracoviště, která jsou sice pověstná nižší platovou úrovní, nicméně poskytují určité výhody jako např. bezpečnost práce, možnost hlídaní dětí nebo nákupu, a vybírají si tak část mzdy v jiné než peněžní formě [ Diskriminace 1999: 16, Huffman a Velasco 1997]. V současné době, kdy je v České republice nebezpečná a fyzicky náročná práce stále více prováděna stroji, trh práce se přizpůsobuje rostoucí komputerizaci a stát či obec se podílí na finanční podpoře jeslí a mateřských škol, zatímco zaměstnavatelé neshledávají žádné výhody v tzv. family friendly personální politice se však nezdá tato explanace dostačující, alespoň ne pro všechna feminizovaná povolání. Je sice možné touto optikou nahlížet feminizované školství, v jehož rámci mohou zaměstnanci vykonávat část práce doma, ale z tohoto hlediska jsou na tom ještě lépe programátoři, kteří však vydělávají mnohonásobně více než pedagogové a mezi nimiž je žen jen velmi malý podíl. Naopak práci ve zdravotnictví a sociálních činnostech, tedy odvětvích s největším podílem žen, nelze v žádném případě označit za fyzicky nenáročnou a často ani za bezpečnou. Ačkoliv teorie pojednává především o feminizovaných odvětvích, oborech a pracovištích, nevysvětluje fakt, proč dokonce i v rámci profesí nebo pracovišť s vysokým podílem žen mezi zaměstnanci dosahují muži vyšších příjmů, pozic a šancí na profesní postup. Hájek [1997: 39], který se soustřeďuje na motivaci mužů pracovat v těchto málo finančně oceňovaných oborech, zdůrazňuje vliv větších šancí na získání podílu na řízení. Stejný motiv však může být připsán i ženám, protože právě v těchto profesích mají reálnou možnost dosáhnout řídících pozic. Jiní neoklasičtí ekonomové upozornili na vliv předsudků zaměstnavatelů vůči určitým skupinám zaměstnanců, včetně žen, na jejich umístění na trhu práce. Jestliže se předpokládá, že ženská pracovní síla přináší zaměstnavateli nižší profit, je podle tohoto modelu logické, že je ženám vyplácena nižší mzda a mají menší šance na sehnání zaměstnání. Někteří ekonomové sice namítají, že mylné předpoklady o ženské pracovní síle by nemohly být při snaze o maximalizaci zisku zaměstnavatele dlouhodobě udržitelné, 443\n4 Sociologický časopis, XXXVI, (4/2000) nicméně sociální psychologové tvrdí, že stereotypy jsou běžnými kognitivními strukturami, které limitují percepci každého jedince, jenž s nimi pak nakládá v rámci racionálního jednání jako s těžko vyvratitelnými fakty [Anker 1998: 18-19]. Očekávání je navíc významným činitelem formování lidského chování, a tak lze usuzovat, že se část žen přizpůsobuje předsudkům zaměstnavatele [Grusky 1994: 625]. V době odvratu od neoklasického modelu, který staví především na předpokladu efektivního fungování trhu práce a jednoduché vazbě mezi vzděláním a pracovní produktivitou, 1 se stal dominantním přístup institucionalistů. Ti, podobně jako strukturalisté, zpochybnili jednoznačný efekt vzdělání na výši platu. Institucionalisté podtrhují důležitost odborových svazů, politických a organizovaných skupin na proces přijímání uchazečů o zaměstnání do pracovního poměru [ Diskriminace 1999: 17]. Strukturalisté tvrdí, že každá mzda je určena pozicí konkrétní práce v hierarchii povolání, a oslabují tak její závislost na kvalitách jedince, jenž ji vykonává [Grusky 1994: 376]. Zastánci duální teorie trhu práce, která představuje ve zkoumané oblasti nejznámější proud institucionalismu, zdůrazňují, že vedle sebe paralelně existují dva odlišné trhy práce, 2 mezi nimiž je pouze minimální prostupnost. Demarkační linii mezi nimi netvoří ani profese, ani typy podniků. Rozděluje je charakter dominantních pracovních vztahů. Vzhledem k tomu, že zaměstnavatelé vycházejí při výběru nových zaměstnanců z omezených informací a také předsudků pojících se k pohlaví zaměstnance, jsou ženy zaměstnávány na tzv. sekundárním trhu práce. Ten se vyznačuje vysokou mírou soutěže o pracovní místa také z důvodu větší koncentrace žen do menšího počtu profesí [Graham, Hotchkiss a Gerhart 2000] a menší mírou odborového vyjednávání se zaměstnavateli, což vede ve svém důsledku k nižším mzdám a sociální nejistotě. Primární trh práce vykazuje opačné charakteristiky, včetně vyšší prestiže, míry podílu na rozhodování a jistoty zaměstnání [Rebitzer 1993]. Minimální prostupnost mezi trhy práce je dána odlišností pracovních vztahů, které vládnou v rámci jednotlivých trhů. Proto zaměstnaní v rámci sekundárního trhu práce navyklí na neformální vztahy nejsou schopni adekvátně reagovat na formální, právně regulovaný a rovnostářský způsob chování obvyklý v oblasti primárního trhu práce [Grusky 1994: 376]. Tato teorie dobře vysvětluje vertikální genderovou segregaci na trhu práce (ukazuje, proč ženy dosahují menších platů a horších pozic i charakteru práce v rámci stejného povolání), na straně druhé se nezabývá tím, proč přetrvává rozdělení na typicky ženská a mužská povolání [Anker 1998: 21-22]. Podle teorie statistické diskriminace, kterou Anker [1998: 21] vztahuje k teorii duálního trhu práce, vychází zaměstnavatelé jednak z předpokladu vysokých nákladů na zjišťování skutečných dovedností jednotlivých uchazečů o zaměstnání, a jednak z předpokladu relativně malého přínosu pro zaměstnavatele (v porovnání s náklady), který by přinesl výběr lepšího uchazeče o zaměstnání. Podle teorie proto staví většina zaměstnavatelů, při příjímání nových lidí do zaměstnání, na statisticky podložených předpokladech, 1 ) Stejně jednostranná je i představa zastánců funkcionální školy, kteří předpokládají soulad mezi profesním statusem a umístěním v hierarchii hodnot [Velký 1996] nebo marxistů, kteří chápou odlišná ocenění pracovních výkonů v přímé závislosti na vlastnictví výrobních prostředků. 2 ) V empirických analýzách je tento dichotomický model často rozšířen do většího počtu segmentů [Velký 1996]. 444\n5 Hana Hašková: Postoje české vysokoškolsky vzdělané populace k pozici žen na trhu práce např. o vyšší absenci žen v práci, ale také na falešných, nicméně všeobecně rozšířených domněnkách, např. o nesamostatnosti, nedostatku pracovního nasazení nebo vyšší fluktuaci žen, což způsobuje, že nejsou přijímány na pracovní místa, která vyžadují větší investice do zaměstnance. Zisk plynoucí z výběru lepšího uchazeče o zaměstnání totiž není považován za dostatečně velký, aby kompenzoval náklady na prověřování skutečných dovedností jednotlivých uchazečů. Síla této teorie spočívá především ve vysvětlení skrytých procesů během přijímacích pohovorů, ale oslabuje ve zdůvodnění diskriminačních praktik v dalším průběhu pracovní kariéry konkrétních žen [ Diskriminace 1999: 17]. Podle neomarxistů je genderově segmentovaný trh práce nástrojem zaměstnavatelů pro účely znemožnění sjednocení zaměstnanců a vytvoření třídy pro sebe. Teorie patriarchátu definují muže jako vykořisťovatele pracovní síly žen, která je zneužívána v soukromé sféře, což ženám zabraňuje průniku do klíčových pozic ve sféře veřejné. Jedním z nástrojů exkluze žen z pracovního trhu je převzetí plné zodpovědnosti za péči o rodinu a domácnost. Důvody setrvávání tradičního rozdělení práce spočívají v socializačních procesech a procesech sociální kontroly. Genderové role naučené v průběhu socializace, ovlivňují celý život jedince, ať už se jedná o výběr školy, zálib, povolání, preferencí atd. Rozdíly mezi teoretiky nastávají v převládajícím hodnocení takového rozdělení rolí na spíše funkční (funkcionalismus) nebo spíše konfliktní (např. feministické směry). Genderové teorie vysvětlují ty proměnné, které jsou v rámci ekonomických modelů trhu práce pojímány jako výchozí postuláty. Skrze odlišné role mužů a žen ve společnosti vysvětlují nižší vzdělání a postavení žen v řízení podniků, jejich koncentraci nebo nedostatek v určitých povoláních. Na základě genderových rolí a odlišného postavení žen a mužů ve společnosti vysvětlují, proč je dosažení vysokoškolského vzdělání u žen v porovnání s muži více závislé na vzdělání jejích rodičů, proč ženy pociťují menší podporu a zájem o jejich zaměstnání ze strany svých partnerů [Čermáková 1999a: 141] nebo proč je pracovní postup ženy více ovlivněn výší jejího vzdělání (a to navzdory jeho nižšímu finančnímu efektu) [Zpráva 1999: 69]. Poukazují také na vliv předsudků, které se pojí k feminizovaným profesím a ženské pracovní síle vůbec, na umístění žen na trhu práce [Anker 1998: 23]. Větší koncentraci žen v zaměstnáních nabízejících kratší pracovní úvazky, a tak i menší platy a prestiž, vysvětlují genderové teorie jako důsledek toho, že jsou tato povolání považována za vhodná pro ženy, nikoliv za výsledek větší poptávky po částečných úvazcích ze strany žen, jak tuto situaci interpretují neoklasičtí ekonomové [Anker 1998: 29]. Situace na českém trhu práce Vysoký podíl žen na trhu práce je v České republice již dlouhou dobu běžnou záležitostí. Od šedesátých let tvořil podíl zaměstnaných žen na celkovém počtu zaměstnaných okolo % a v devadesátých letech klesl jejich podíl zhruba o jedno procento. Nezaměstnaných žen registrovaných na úřadech práce je přitom o 3 % více než mužů. Povaha jejich nezaměstnanosti má dlouhodobější charakter. Pracovní uplatnění žen je stále více závislé na věku, rodinné situaci, vzdělání a jejich vzájemných vazbách [Zpráva 1999: 66]. Na českém trhu práce se setkáváme se segregací mužů a žen do odlišných profesí, odvětví, sektorů a podniků. Feminizováno je především zdravotnictví a sociální činnosti (77,7 % žen), školství (75,7 % žen) a peněžnictví, pojišťovnictví (65,8 %) [Statistická 2000]. Co se studentů vysokých škol týče, je situace obdobná stavu na trhu práce. Ženy jsou koncentrovány do menšího počtu oborů a jejich zastoupení je zhruba o 10 % nižší. 445\n6 Sociologický časopis, XXXVI, (4/2000) Stejně jako na trhu práce existují pochopitelně i zde feminizované obory a směry s velice nízkým zastoupením žen [Statistická 2000]. Platy žen dosahovaly v roce 1999 v průměru 73,2 % platů mužů. S vyšším vzděláním tento podíl neroste. Vysokoškolačky bez vědecké výchovy dosahovaly v roce 1999 pouze 62,3 % platů vysokoškoláků bez vědecké výchovy [Mzdy 2000]. Ženy v řídících funkcích dosahují ještě nižšího podílu platů mužů na vedoucích pozicích [Zpráva 1999: 68]. Podle Jurajdovy [Jurajda 2000] ekonomické studie 3 je možno na základě porušování pravidla stejné odměny za stejnou práci vysvětlit ve veřejné pracovní sféře zhruba 10 % platový rozdíl mezi muži a ženami. V soukromých firmách jde podle něho dokonce o 20 % rozdíl. Koncentrace žen v nízkopříjmových povoláních, firmách a pracovních skupinách způsobuje podle Jurajdy asi třetinu (zhruba 10 %) platových rozdílů mezi muži a ženami. Výzkumný záměr V tomto textu je pozornost soustředěna na sociologickou analýzu postojů české vysokoškolsky vzdělané populace k pozici žen na trhu práce. Středem zájmu jsou interpretace a hodnocení nižšího postavení žen v pracovním prostředí, které zastává tato vzdělanostní elita. 4 Je třeba si uvědomit, že se jedná o muže a ženy, kteří jsou schopni o daném námětu přemýšlet v rámci širšího společenského kontextu, formulovat své názory a domýšlet jejich důsledky. Právě oni mají navíc vysokou šanci na dosažení řídících postů v rámci větších podniků a firem. Z této skupiny se nejčastěji rekrutují ti, kteří ovlivňují nebo rozhodují o platech, povýšení a přijetí některých dalších do zaměstnání. Vzhledem k tomu, že datový soubor české vysokoškolsky vzdělané populace, o který se tato studie opírá nejvíce, je dostatečně velký, bylo možno porovnávat rozdíly v názorech zaměstnanců, řídících podnikových pracovníků i zaměstnavatelů na postavení žen na pracovním trhu. 5 Sociologické a ekonomické explanace nerovností na trhu práce nacházejí jako i jiné sociálně-vědní teorie svou odezvu i v rámci veřejného mínění. Lidé využívají v běžném životě zjednodušené argumenty teoretiků k pochopení světa, ve kterém žijí, aniž by si tento soulad uvědomovali. Jejich argumenty jsou přitom vytvářeny jednak na základě vlastní zkušenosti, a jednak podléhají vlivu veřejných médií, na jejichž poli se odehrává boj více či méně zvýhodněných mluvčích odlišně konstruujících sociální realitu, včetně interpretace nerovností a způsobů jejich řešení. Teorie sociálních nerovností se tak stávají nositeli mýtotvorného potenciálu, ale mohou být využity i k boření přetrvávajících předsudků. 3 ) Pro tuto studii byla využita databáze ISPV (Informační systém o průměrných výdělcích), kterou zpracovala Trexima, Zlín pro MPSV v rámci povinného čtvrtletního šetření zaměstnavatelů. Její nevýhodou je, že provedená analýza nezohlednila vliv mateřství na rozdíly v platech mužů a žen. 4 ) Ačkoliv by bylo jistě přínosné srovnání názorů vysokoškoláků s postoji populace s nižším vzděláním, nebyla k dispozici srovnatelná data. Proto není naší snahou osvětlit specifika postojů zde zkoumané skupiny. 5 ) Výzkum Muži a ženy s vysokoškolským diplomem byl realizován Sociologickým ústavem AV ČR v roce 1998 v rámci projektu Pozice žen s vysokoškolským vzděláním v české společnosti 90. let. Sběr provedla agentura Sofres-Factum. Soubor 961 vysokoškoláků a 947 vysokoškolaček splňuje podmínky reprezentativity podle věku, struktury vysokoškolského vzdělání a typu místa bydliště. Další informace o tomto šetření jsou zmíněny na konci článku mezi popisy zdrojů dat. 446\n7 Hana Hašková: Postoje české vysokoškolsky vzdělané populace k pozici žen na trhu práce Genderové teorie, ale i teorie statistické diskriminace poukazují na možný vliv falešných předsudků na rozhodování zaměstnavatelů a nadřízených o pracovním postupu a ocenění různých skupin zaměstnanců nebo o přijetí uchazečů do pracovního poměru. O jaké genderové stereotypy se jedná a do jaké míry jsou rozšířeny mezi českou populací, však není zcela jasné. Odpověď, kterou poskytuje tento text na dané otázky, je postavena na vlastní analýze datového souboru a opírá se také o další domácí výzkumné zprávy a studie. Metodologická poznámka Názory vysokoškoláků, které zde budou prezentovány, nevycházejí pouze z odpovědí na dotazníkové uzavřené otázky s předem vymezenými možnostmi odpovědí. Zpracovány jsou také reakce vysokoškoláků na otevřenou otázku situovanou na závěr dotazníku. 6 Tyto reakce byly vypsány do záznamového archu rozděleného do 7 tematických skupin. 7 Jednotlivé kategorie, do nichž byly konkrétní výroky zařazovány, nebyly stanoveny předem, jak tomu bývá u kvantitativní obsahové analýzy, ale vznikaly během záznamu dat, jak tomu je u kvalitativního šetření písemných sdělení [Wimmer a Dominick 1997]. Tento postup byl zvolen z toho důvodu, že se výzkumníkům jednalo spíše o exploraci názorů zastávaných vysokoškoláky než o jejich verifikaci či srovnávání. Volné odpovědi respondentů týkající se postavení žen na trhu práce jsou použity komplementárně k odpovědím na uzavřené otázky na stejné téma. Zatímco výběr z předem stanovených variant odpovědí sloužil ke statistickému rozdělení populace do skupin s odlišnými názory na postavení vysokoškolaček, volně vyjádřené postoje měly zprostředkovat neočekávané interpretace dané problematiky stejně tak jako i detailnější pochopení jednotlivých statisticky podchycených názorů. Ačkoli byla mezi oběma typy analyzovaných otázek zřejmá tematická souvislost, je nutno připustit, že jejich propojení v textu nutně záviselo na imaginaci autorky. Názory na společenskou a pracovní pozici českých žen a její příčiny Výsledky dotazníkového šetření ukazují, že téměř 2/3 vysokoškolaček a polovina vysokoškoláků se shodne na tom, že ženy mají oproti mužům omezené šance dosáhnout úspěchu. Obráceně to vidí na obou stranách zhruba jedno procento vysokoškoláků. Příčiny větší úspěšnosti mužů v práci však vysokoškoláci hledají jinde než vysokoškolačky. 6 ) Na otevřenou otázku odpovědělo 53 % z celkového počtu respondentů a dalších 15 % se vyjádřilo ve smyslu dostatečného pokrytí zkoumané problematiky v rámci předchozích uzavřených otázek. Dotaz zněl: Na závěr Vás chceme poprosit o Vaše další sdělení, názory, připomínky či náměty k otázkám postavení mužů a žen-vysokoškoláků v české společnosti, na pracovním trhu, vztahů mužů a žen v pracovních skupinách, případně k hodnocení sociálních podmínek vysokoškoláků. 7 ) Jednalo se o následující celky: připomínky ke konstrukci dotazníku, situace vysokoškoláků ve společnosti, postavení vysokoškoláků na trhu práce, situace absolventů vysokých škol na trhu práce, postavení žen na trhu práce, vztahy mezi muži a ženami na pracovišti, ostatní. 447\n8 Sociologický časopis, XXXVI, (4/2000) Tabulka 1. Vyrovnanost šancí mužů a žen na úspěch podle názorů vysokoškoláků v závislosti na jejich pohlaví Muži Ženy Abs. % Abs. % Ženy mají větší šance na úspěch 13 1, ,06 Šance mužů a žen jsou vyrovnané 462 * 48, * 33,47 Muži mají větší šance na úspěch 485 * 50, * 65,47 Celkem , ,00 Počet chybějících pozorování je 1. * ) značí ty kategorie proměnné, ve kterých byl prokázán statisticky významný rozdíl mezi muži a ženami, a to s 0,1 % možnou chybou. χ 2 = 43,788; Sig = 0,000; minimální očekávaná četnost = 11,42. Faktorová analýza 8 pomohla odhalit celkem tři příčiny, o nichž se vysokoškoláci domnívají, že zabraňují ženám většímu průniku do klíčových pozic. Zatímco se muživysokoškoláci přiklánějí spíše k tvrzení o tom, že ženy nemají v porovnání s muži dostatek schopností požadovaných na trhu práce a nejeví o něj takový zájem (43 % mužů oproti 25 % žen), 9 nebo hledají klíč k neúspěchu žen v oblasti zaměstnání v jejich roli matky a pečovatelky o domácnost (39 % mužů oproti 27 % žen), vysokoškolačky samy nalézají příčinu omezení žen spíše v nedostatku příležitostí k jejich sebeprosazení způsobeného z části mužskou exkluzí žen z atraktivních pracovních postů (48 % žen oproti 18 % mužů). Tabulka 2. Názory na příčinu společenského a pracovního postavení vysokoškolaček podle pohlaví lidí s vysokoškolským vzděláním Muži Ženy Abs. % Abs. % Neschopnost a nezájem žen , ,4 Role matky a pečovatelky o domácnost , ,6 Nedostatek příležitostí pro ženy , ,0 Celkem , ,0 Počet chybějících pozorování je 27. Rozdíly mezi názory mužů a žen jsou statisticky významné s 0,1 % možnou chybou. χ 2 = 198,71; Sig < 0,05; Minimální očekávaná četnost >5. 8 ) Do faktorové analýzy vstoupilo celkem 13 položek. Po vyloučení dvou pro nízkou komunalitu a procento vysvětlení modelu byly vytvořeny tři faktory. První faktor, nazvaný neschopnost a nezájem žen, je tvořen těmito položkami: Ženy se bojí úspěchu; Ženy nemají schopnosti, které jsou požadovány; Ženy nemají přirozenou autoritu; Ženy pracovní postup a kariéra nezajímá; Ženy se obávají ztráty přitažlivosti pro muže, pokud by dominovaly příjmem a postavením; Muži dokážou udělat mnoho věcí lépe než ženy. Druhý faktor, nazvaný role matky a pečovatelky o domácnost, je tvořen těmito proměnnými: Ženy omezuje těhotenství a péče o malé děti; Ženy mají málo času kvůli rodinné zátěži; Ženy nejsou stabilní pracovní silou. Poslední faktor, pojmenovaný nedostatek příležitostí pro ženy, zahrnuje tyto znaky: Společnost není ženám nakloněná a nepodporuje je; V práci dominují muži a ti nedají ženám šanci. 9 ) Uvedená procenta se vztahují k podílu vysokoškoláků nebo vysokoškolaček, kteří se přikláněli k uvedenému názoru více než k jiným vysvětlením situace nižšího společenského postavení žen. 448\n9 Hana Hašková: Postoje české vysokoškolsky vzdělané populace k pozici žen na trhu práce Tabulka 2 ukazuje, že názorové rozdíly mezi skupinou vysokoškoláků a vysokoškolaček jsou v rámci dané tematiky statisticky významné. V následujícím textu budou tyto odlišnosti postupně, faktor po faktoru rozebírány, stejně tak jako budou odhalovány i názorové rozdíly mezi zaměstnavateli, zaměstnanci, nadřízenými a pracovníky bez podřízených. Tabulka 3. Rotovaná matice faktorových zátěží Role matky a Nedostatek Příčinou nižšího postavení Neschopnost pečovatelky příležitostí žen ve společnosti je: a nezájem žen o domácnost pro ženy Ženy se bojí úspěchu 0,732 0,190 Ženy nemají schopnosti, které jsou požadovány 0,695 0,135-0,175 Ženy nemají přirozenou autoritu 0,690 0,160 Ženy pracovní postup a kariéra nezajímá 0,597 0,175 Ženy se obávají ztráty přitažlivosti pro muže, pokud by dominovaly příjmem a postavením 0,566 0,301 Muži dokážou udělat mnoho věcí lépe než ženy 0,541 0,339-0,225 Ženy omezuje těhotenství a péče o malé děti 0,831 Ženy mají málo času kvůli rodinné zátěži 0,731 Ženy nejsou stabilní pracovní silou 0,276 0,657 Společnost není ženám nakloněná a nepodporuje je 0,810 V práci dominují muži a ti nedají ženám šanci 0,113 0,775 Procento vysvětlení faktorů položkami je 54 %. Pro rotaci faktorů byla zvolena metoda varimax. O schopnostech a povahových rysech Zarážejícím zjištěním se zdá být, že více než 40 % mužů a 25 % žen s vysokoškolským vzděláním shledává neúspěch žen na trhu práce především v jejich naturelu. Tato skupina vysokoškolsky vzdělané populace odmítá představu existující společnosti jako diskriminující a po vzoru liberalistických idejí tvrdí, že v dnešní době je již každý strůjcem svého osudu, 10 prosadí se ten, kdo umí, záleží na schopnostech a umění vyjednávat svá práva a výsady doma i na pracovišti. Typickým představitelem zastánců tohoto názoru je muž, jehož partnerka dosáhla nižšího stupně vzdělání než on sám. Tito vysokoškoláci tvrdí, že ženy nejsou na trhu práce diskriminovány. 11 Hlavní příčinu jejich menších pracovních úspěchů shledávají v jejich nedostatku na trhu práce požadovaných schopností a nezájmu o kariéru. Ženy jsou omezeny svými fyzickými a psychickými dispozicemi. Při detailnější analýze dat lze zjistit, že spíše než o předsudek nezájmu žen o kariéru, jde často spíše o šovinistický předpoklad jejich neschopnosti vyrovnat se mužům. Výzkumy opakovaně potvrzují, že mezi českou populací přetrvávají stereotypy o povaze žen-zaměstnankyň, založené na genderovém rozdělení rolí ve společnosti. O ženách se soudí, že jsou citlivé, klidné, trpělivé, pečlivé, pracovité, spolehlivé. Podle dat 10 ) Kurzívou uvedené výroky v uvozovkách v rámci celého textu jsou citacemi reakcí respondentů na otevřenou otázku ve výzkumu vysokoškolské populace. 11 ) Zajímavým zjištěním je, že celých 22 % z těch, kteří uvedli, že diskriminace žen neexistuje nebo muži i ženy mají stejné možnosti uplatnění a ocenění apod., opatrně omezilo platnost svého soudu na oblast svého pracoviště nebo oboru. 449\n10 Sociologický časopis, XXXVI, (4/2000) ze studie Kuchařové a Zamykalové [Kuchařová a Zamykalová 2000] se považují ale také za nesamostatné v rozhodování, nesoutěživé a bez autority. Neumí se (pro něco pozn. autorky) rvát a rychle jednat, a to ve světě, kde mají zelenou průbojní, draví, nekompromisní, agresivní a drzí. Podle některých jsou muži zkrátka ve všem úspěšnější, a proto by měli být na vedoucích místech. Muže jako vedoucí preferuje celá polovina zaměstnaných mužů a 36 % žen. Zbytek převážně soudí, že na pohlaví nezáleží [Zpráva 1999: 68]. Je možno si všimnout, že výše zmíněné vlastnosti, které jsou podle respondentů v pracovním prostředí požadovány, ale zároveň popírány jako vlastnosti žen, se neslučují s rolí pečovatelky, kterou ženy vykonávají v rámci své rodiny. Tato role je však s feminitou spojena natolik pevně, že se od ženy očekává v každé situaci. Na trhu práce se ženy uplatňují především ve zdravotnictví, školství nebo sociálních službách, které tuto roli implikují. Zajímavé je, že ženy podle empirických výzkumů svou schopnost získat autoritu mírně nadhodnocují nebo muži tuto dovednost u žen mírně podhodnocují. Fakt, že ženy bývají nadřízenými většinou ve feminizovaných profesích nebo pracovních skupinách, evokuje domněnku o tom, že ženy hůře získávají autoritu právě u mužů, což zřejmě souvisí nejen s pozicí žen na trhu práce, ale i ve společnosti. Genderové stereotypy se podílejí na reprodukci zaměstnanecké struktury, ve které jsou ženy udržovány spíše na nižších než řídících pracovních postech, kde mohou uplatnit jim přisouzenou pracovitost, rezistenci proti monotónnosti práce, trpělivost, pečlivost a spolehlivost, zatímco jsou chráněny před rozhodováním pod tlakem a výkonem autority. Podle teorie sebesplňujícího se proroctví pak ztížená možnost pracovního postupu způsobuje, že se ženy chovají podle očekávání zaměstnavatele, což ho zpětně utvrzuje o správnosti stereotypu. Někteří teoretici z oblasti sociální psychologie zdůrazňují, že se ženy v případě naplňování stereotypní představy chovají koneckonců zcela racionálně, jelikož lidé tendují k odmítání nebo marginalizaci toho, co neodpovídá jejich očekávání [Grusky 1994: 625]. Chování úspěšných žen na trhu práce je tak považováno spíše za pověstnou výjimku potvrzující pravidlo než fakt, jenž by mohl vést k přehodnocení možných předsudečných východisek. O mateřství Vysokoškolačky se s vysokoškoláky nejlépe shodnou na vysvětlení nižších pracovních úspěchů žen z důvodu mateřství a pečovatelské role ženy. I přes současné změny rodinného chování zatím patří mateřství k významným událostem v životě téměř každé české ženy. U žen se tedy s ním, i když třeba odloženým do pozdějšího věku, počítá a chápe se jako projev normality. 12 Mateřství ve smyslu oddané mateřské lásky je pojímáno spíše jako instinkt, nikoliv sociální dovednost. Takto chápané je pevně a jedinečně spojeno s ženskou identitou. I když se na příčině menší úspěšnosti žen na trhu práce z rodinných důvodů shodne téměř třetina české vysokoškolsky vzdělané populace, je možno v jejích názorech nalézt výrazné rozdíly. Zatímco někteří definují omezení žen v roli matky jen po určitou 12 ) Za bývalého politického režimu u nás zůstávalo celoživotně bezdětných pouhých 5,5 % žen, což je vzhledem ke 4 % neplodných žen v populaci, odhadem 3-4 % lesbiček, 3 % mentálně retardovaných a 6 % celoživotně těžce fyzicky handicapovaných nepřirozeně malé číslo [Večerník 1998: 108]. 450\n11 Hana Hašková: Postoje české vysokoškolsky vzdělané populace k pozici žen na trhu práce dobu po skončení mateřství už ženy nejsou diskriminovány, jiní se domnívají, že je celoživotní záležitostí rodinné povinnosti nutí mnohdy ženy přijmout i méně atraktivní místo či odmítnout i lákavé pracovní nabídky, čímž se samozřejmě snižuje pracovní motivace i možnost pracovního postupu. Nejdřív je žena diskriminována, protože se zaměstnavatel bojí, že otěhotní, pak kvůli dětem, a když už děti odrostou a ona se může konečně naplno věnovat své práci, tak už je zase moc stará. Mateřství je považováno za základní a nepřenositelnou roli ženy. Jako taková působí na všechny ostatní role, které jsou ženě připsány nebo jež během života získá. Ačkoliv je chápáno celými 25 % vysokoškolaček jako hlavní faktor limitující jejich možnosti na trhu práce, není většinou pojímáno jako zcela determinující. Vysokoškolačky stejně jako ženy s nižším vzděláním vesměs znají strategie, jak skloubit rodinu a zaměstnání nebo je od sebe oddělit tak, aby se vzájemně neovlivňovaly [Čermáková 1999b: 3]. Avšak aplikujeme-li výše uvedenou faktorovou analýzu pouze na soubor soukromě podnikajících vysokoškoláků se zaměstnanci, zjišťujeme, že se jejich interpretace nižšího postavení žen na trhu práce od zaměstnaných vysokoškoláků liší, a to ve větším důrazu, který kladou podnikatelé na pracovní handicap žen právě v podobě mateřství a péče o děti. Mateřství a péče o děti je chápána jako hlavní příčina menších úspěchů žen na trhu práce zhruba 45 % vysokoškolskými podnikateli se zaměstnanci a 32 % zaměstnávajícími vysokoškolskými podnikatelkami. 13 Stejná tendence (totiž větší důraz na pracovní handicap žen v podobě mateřství a péče o děti) byla zjištěna také u zaměstnaných vysokoškoláků, nikoliv však vysokoškolaček, s nejméně šesti podřízenými. 14 Více než 60 % vysokoškolaček nicméně odpovědělo, že práci i rodinu dokáží skloubit bez větších problémů. Dalších 17 %, které jisté nesnáze pociťují, nešidí práci, ale naopak rodinu. Pravý opak uvedly jen 2 % vysokoškolaček, ale také stejný podíl vysokoškoláků. Obavy zaměstnavatelů a nadřízených z neschopnosti žen přijatelně skloubit rodinu a zaměstnání může tedy pochopitelně výrazná většina vysokoškolaček na základě vlastní zkušenosti mateřství pociťovat při nejmenším za neoprávněné, když ne (z nejrůznějších důvodů) za diskriminující. Vysokoškolačky většinou zvládají pracovní a rodinné úkoly, které zůstávají v rámci asymetrické dělby práce v rodině stále převážně na nich, na úkor času věnovaného čistě sobě, svým zálibám a přátelům. 15 Vzhledem k tomu, že mateřství je pro české ženy silnou sociální normou, neusilují o takové práce, které by vylučovaly založení rodiny. Podle teorie kompenzace rozdílů se koncentrují převážně ve školství, v němž charakter práce umožňuje, aby si nosily práci s sebou domů a řešily pracovní úkoly i po odchodu z pracoviště, což také činí častěji než vysokoškoláci. Dřívějšími odchody z práce řeší rodičovské povinnosti jako vyzvedávání dítěte ze školky nebo jeho ošetřování v době nemoci, které vysokoškolačky v dvoukariérovém manželství (stejně jako i ostatní české ženy) často přijímají jako svou povinnost, s níž jim může, ale nemusí jejich partner pomoci. 13 ) Uvedená procenta se vztahují k podílu vysokoškoláků nebo vysokoškolaček, kteří se přikláněli k uvedenému názoru více než k jiným vysvětlením situace nižšího postavení žen. 14 ) Jiné významné názorové odlišnosti na příčinu nižšího postavení žen na trhu práce nebyly mezi zaměstnanými vysokoškoláky bez podřízených a s podřízenými nebo soukromě podnikajícími vysokoškoláky s podřízenými zjištěny. 15 ) Vysokoškolačky vykazují celkově menší spokojenost s množstvím svého volného času než vysokoškoláci. Ti naopak uvádějí častěji, že volný čas si pro sebe najdou opravdu každý den. 451\n12 Sociologický časopis, XXXVI, (4/2000) 452 Tabulka 4. Zvládání rodinných a pracovních povinností z pohledu vysokoškoláků podle pohlaví Muži Ženy Abs. % Abs. % Zvládám dohromady bez problémů 443 * * 63 Dohromady nezvládám, šidím rodinu 236 ** ** 17 Dohromady nezvládám, šidím práci Zvládám obojí tak napůl Dohromady nezvládám, mám problémy s oběma Celkem Počet chybějících pozorování je 356. * značí ty kategorie proměnné, ve kterých byl prokázán statisticky signifikantní rozdíl mezi muži a ženami s 5 % možnou chybou a ** s 0,1 % možnou chybou. χ 2 = 33,320; Sig = 0,000; Minimální očekávaná četnost = 8,72. Česká populace ve výzkumech opakovaně vykazuje silnou prorodinnou orientaci. V situaci, kdy většina žen v produktivním věku pracuje a zaměstnání se vzdát nechce a ani z ekonomických důvodů nemůže, se tedy ze strany státu očekává podpora pracujících matek a zlepšení fungování i zpřístupnění služeb, aby se žena mohla odpoutat od domácnosti. Na druhou stranu se však lze setkat také s názorem, že muži by měli být finančně ohodnoceni tak, aby žena nemusela pracovat. Nutno podotknout, že tento názor, který bylo možno slyšet v České republice i na politické scéně, je v rozporu s veřejně deklarovaným meritokratickým principem hodnocení zaměstnance podle jeho výkonu. Zavádění kritérií typu ženatý-svobodný nebo muž-žena do systému odměn za práci odporuje koncepci prosazování rovných příležitostí. Lze se však domnívat, že paternalistické chápání mzdového zabezpečení, jak bylo uplatňováno ve státních podnicích, kdy signifikantně nižší mzdy žen byly vedoucími pracovníky zcela oficiálně ospravedlňovány argumentem, že ony přece neživí rodinu, bude pravděpodobně přežívat ještě dlouho. O diskriminaci a neexistenci rovných příležitostí Mateřství je s problematikou rovných příležitostí pro muže a ženy úzce svázáno. Se vzrůstajícím počtem let, která vysokoškolačka stráví v domácnosti výchovou dětí, roste pravděpodobnost, že bude při návratu na pracovní trh shledávat mateřství jako profesně omezující. Roste ovšem také šance, že příčinu svého pracovního omezení nebude spatřovat ve své konkrétní situaci mateřství, ale spíše v sociálních konstrukcích na mateřství nabalených a v předsudečném postoji k ženám vůbec. Záleží zřejmě na tom, s jakým přístupem se setká při návratu na pracovní trh a jakým způsobem svou zkušenost vyhodnotí; jestli jako diskriminující nebo přirozenou. Svou úlohu zde hraje zcela jistě i postoj, který žena zaujímá k rozdělení genderových rolí v české společnosti. Stereotypní dělbu práce mohou ženy chápat jako konfliktní ve stylu teorie patriarchátu muži zneužívají ženy tím, že na nich přenechávají rodinné povinnosti nebo se s ní smířit ačkoliv péče o děti fakticky omezuje ženy na trhu práce, ony děti jako svůj pracovní handicap neberou. Nedostatečnou podporu příležitostí pro ženy garantovanou společností nebo dokonce vědomou snahu o jejich redukci považuje za příčinu svého omezení téměř celá polovina vysokoškolaček. U vysokoškoláků toto zdůvodnění nižšího postavení žen na trhu práce jako jediné naopak naprosto propadlo. Situace, které vysokoškolačky hodnotí jako diskriminující, hodnotí muži spíše jako úděl a přirozenost.\n13 Hana Hašková: Postoje české vysokoškolsky vzdělané populace k pozici žen na trhu práce Téměř třetina vysokoškolaček uvedla, že zažila pracovní diskriminaci jen proto, že měla malé děti. Jiné sice existenci diskriminace popřely, ale vzápětí uvedly, že se s některou z praktik exkluze na trhu práce z důvodu mateřství setkaly. Ženy u nás nejsou diskriminovány, ale je pravda, že když mají malé děti, tak shánějí zaměstnání velmi těžko. Tato situace je často způsobena tím, že ženy akceptují obavy zaměstnavatelů jako racionální, a tak přistupují na jejich pravidla hry. Pocit nedostatku příležitostí pro ženy se s věkem vysokoškolačky zvyšuje. Tato situace je pochopitelná, jestliže si uvědomíme, že mladé vysokoškolačky ve věkové kategorii do 30 let prožívají z hlediska rovnosti mužů a žen platově nejvyrovnanější (nikoli však vyrovnané) období a nejsou nuceny řešit každodenní konflikty plynoucí z dvojrole zaměstnané matky. Nelze říci, že nižší finanční ohodnocení ženy je způsobeno pouze jejím mateřstvím. Rozdíl v průměrných měsíčních mzdách mužů a žen je totiž významný také u bezdětných, a to nejen mladých vysokoškolaček, u nichž se mateřství očekává do budoucna, ale i u starších 40 let. Fakt, že se pocit exkluze na pracovním trhu zvyšuje s věkem vysokoškolačky, lze v období rostoucí nezaměstnanosti interpretovat také jako důsledek prožitku věkové diskriminace. Ženy se cítí diskriminovány na základě svého věku daleko častěji než muži, což je pochopitelné, jestliže si uvědomíme, že častěji pracují v takových zaměstnáních, kde je vyžadován mladistvý vzhled, a navíc odcházejí do důchodu dříve než muži, což je v očích zaměstnavatelů diskvalifikuje v soutěži o získání práce. 16 Ačkoliv je nezaměstnanost žen o něco vyšší než mužů, není menší možnost získání zaměstnání tím, co by vysokoškolačky chápaly jako nejvíce frustrující. Konečně, i když je podle některých respondentů na trhu práce nedostatek míst, tak vysokoškoláci prostě přijmou i méně kvalifikovanou práci bez požadavku na jejich vzdělání. Největší nerovnosti v šancích mužů a žen vidí vysokoškolačky shodně s ženami s nižším vzděláním v získání vedoucího a ředitelského místa [Křížková 2000: 6]. Příčinou těžké dostupnosti těchto postů je podle některých mužská ješitnost, 17 nižší respekt žen v práci a nedůvěra v jejich schopnosti. 18 Podle zaměstnavatelů je hlavní příčinou především fakt, že lidé preferují vedoucí-muže (podle tabulky ze studie [Kuchařová a Zamykalová 2000]). Vliv věku na homogenizaci názorů mužů a žen Z výzkumu vyplynulo, že čím jsou respondenti starší, tím větší je názorová shoda mezi skupinou mužů a žen na hlavní příčinu nižšího postavení žen na trhu práce. Vysokoškoláci-muži se v závislosti na stoupajícím věku přiklánějí sice sporadicky (18 % mužů), nicméně přece k postoji typickému pro ženskou vysokoškolskou část populace a vysokoškolačky (25 % žen) zase naopak. Čím je vysokoškolák starší, tím je větší pravděpodobnost, že přistoupí na možnost vysvětlení neúspěchu žen z důvodu nedostatku rovných 16 ) Podle výzkumu Muži a ženy na trhu práce z roku 1995 se v životě cítila znevýhodněna na základě svého věku téměř třetina žen, zatímco podíl mužů, kteří zažili podobnou zkušenost, nedosahoval ani 25 %. 17 ) Podobné výroky proneslo dvakrát více žen než mužů. 18 ) Nositelkami posledních dvou názorů byly pouze ženy. 453\n14 Sociologický časopis, XXXVI, (4/2000) příležitostí. Čím starší je vysokoškolačka, tím vzrůstá naopak pravděpodobnost souhlasu s tvrzením o neschopnosti a nezájmu žen o kariéru a pracovní postup. Shodně s Čermákovou [Čermáková 1999b: 4] lze postupnou rezignaci a paradoxní smiřování žen s názory většinové populace, a tak i většinovým názorem mužů, chápat jako důsledek subjektivního vnímání sekundárního postavení žen a vlastní špatné zkušenosti se sebeprosazením. Větší sebedůvěru mladých vysoce vzdělaných žen, dospívajících do průměrného sňatkového věku svobodných v průběhu devadesátých let, lze interpretovat v kontextu změn rodinného chování; konkrétně odsunu mateřství do pozdějšího věku vysokoškolaček nebo jeho odmítnutí vůbec. Současné absolventky vysokých škol neodcházejí na mateřskou dovolenou krátce po ukončení studií tak, jak tomu bylo po celá 70. a 80. léta. Prodloužená doba, po kterou budují svou kariéru před jejím dlouhodobým narušením, které znamená často snížení odbornosti a opuštění kariérních plánů, bude zřejmě i nadále pozitivně ovlivňovat sebehodnocení i hodnocení pracovních schopností žen. Svůj vliv však v tomto případě nesehrály jen změny rodinného chování, ale také společenskopolitické proměny devadesátých let, které přinesly možnosti studia a práce v zahraničí, umožnily soukromé podnikání a celkově přenesly zodpovědnost za umístění na trhu práce na jedince. Nepřímou úměru mezi věkem vysokoškoláka a jeho souhlasem s většinovým názorem vysokoškolaček o existenci diskriminace na trhu práce, je možno interpretovat na základě jeho s věkem se měnících zkušeností na trhu práce. Platové i poziční rozdíly absolventů a absolventek vysokých škol v rámci jednoho podniku nebo profese totiž nejsou tak markantní jako později v průběhu jejich pracovní kariéry. Diskriminace absolventek na pracovním trhu bývá pro jejich kolegy skrytá. Projevuje se např. ve formě menších investic, které do nich v porovnání s kolegy vkládá zaměstnavatel. Spokojenost s postavením žen na trhu práce Stejně tak jako větší část vysokoškolaček než vysokoškoláků vnímá šance žen na trhu práce jako omezené, tak i větší podíl vysokoškolaček projevuje celkovou nespokojenost s postavením žen v české společnosti (62 % žen). Bez povšimnutí by ale nemělo zůstat ani 34 % vysokoškoláků-mužů, kteří vnímají současnou sociální pozici žen jako problémovou. Celých 14 % vysokoškoláků a sedmkrát méně vysokoškolaček se domnívá, že na pozici žen by se v naší společnosti nemělo nic měnit. Téměř polovina vysokoškolské populace se shodne na tom, že k odstranění nerovností je třeba společného úsilí mužů a žen. Zhruba polovina vysokoškolaček a o necelých 15 % méně vysokoškoláků (především staršího věku) dále vyžaduje stanovení patřičných zákonů. 19 Poměrně velká shoda panuje v tom, kdo by v žádném případě neměl být aktérem změn. Česká společnost odmítá tendence vidět ženy a muže proti sobě v opozici. Zřejmě i proto jsou u nás vnímány snahy feministických aktivistek jako cizí a neužitečné, protože u nich se antagonistický postoj předpokládá. České ženy často přijímají parciální rovnost jako fakt a metodou 19 ) Diskriminace podle pohlaví je formálně zakázána Ústavou ČR, nicméně česká soudní praxe téměř nezná případy řešené na ústavním základě jako jediném legislativním zdroji. Teprve v letošním roce byl explicitně vyjádřen zákaz diskriminace v pracovněprávních vztazích, v přístupu k zaměstnání, v odborné přípravě či v pracovním postupu podle pohlaví v novele zákoníku práce, která bude platit od V současné době se také rozvinula v úzkém kruhu odborníků v oblasti práva diskuse o vytvoření samostatného zákona o rovnosti mužů a žen, nicméně průchodnost takového zákona v parlamentu se zdá být bez předchozí rozsáhlé kampaně nemožná. 454\n15 Hana Hašková: Postoje české vysokoškolsky vzdělané populace k pozici žen na trhu práce participace rozkládají patriarchální a hierarchické struktury mužské dominance latentně a velmi zvolna [Čermáková 1995: 19]. Shrnutí Na začátku tohoto textu byly zmíněny různé teoretické koncepce pro explanaci genderových nerovností na trhu práce. Jejich aplikace na českou společnost však není vždy možná z důvodu specifik, kterými se vyznačuje český transformující se trh práce. U některých profesí přetrvávající statusová inkonzistence, typická pro země bývalého socialistického bloku, zpochybňuje plošnou použitelnost funkcionální teorie, podle níž rozdílné ocenění lidí v zaměstnání odráží různou společenskou důležitost práce, kterou vykonávají. Ze stejného důvodu a dále na základě evidence větších platových rozdílů mezi vysokoškoláky a vysokoškolačkami než mezi muži a ženami s nižším vzděláním (ačkoliv právě vysokoškolačky si vybírají nejkratší rodičovskou dovolenou), lze zpochybňovat i plošnou aplikaci základních tezí neoklasických modelů, které vysvětlují rozdílné postavení mužů a žen na trhu práce na základě nižšího vzdělání žen a jejich pracovního omezení v podobě odchodu na mateřskou dovolenou. Neoklasická teorie lidského kapitálu předkládá vysvětlení koncentrace žen ve feminizovaných odvětvích. Ta je v souladu s tímto modelem interpretována jako důsledek racionální volby žen, jenž se snaží vyhnout mužské konkurenci, v níž by z důvodu výše uvedených základních premis neoklasických přístupů nemohly uspět. Empirické výzkumy však ukázaly, že ženy pracující ve feminizovaných odvětvích a povoláních dosahují nižších platů než ty, které pracují v typicky mužských povoláních. Zdánlivě o trochu lepší vysvětlení segregace mužů a žen na trhu práce nabízí neoklasický model kompenzace rozdílů, který lze aplikovat na některá feminizovaná povolání a pracoviště. Podle něho ženy upřednostňují taková povolání a pracoviště, která jsou sice pověstná nižší platovou úrovní, nicméně poskytují určité výhody jako např. bezpečnost práce, a vybírají si tak část mzdy v jiné než peněžní formě. Není možné použít tuto teorii pro vysvětlení koncentrace žen do všech feminizovaných odvětví. Strukturalisté shodně s institucionalisty kritizují premisu neoklasických teorií o závislosti postavení zaměstnance na trhu práce na jeho vzdělání a pracovní zkušenosti. Strukturalisté tvrdí, že každá mzda je určena pozicí konkrétní práce v hierarchii povolání, a oslabují tak její závislost na kvalitách jedince, který ji vykonává. Duální teorie trhu práce, která se prosadila v rámci institucionálního myšlenkového proudu, vysvětluje na příkladě odděleného primárního a sekundárního trhu práce, proč ženy dosahují menších platů, horších pozic a charakteru práce v rámci stejného zaměstnání jako muži. Na straně druhé se nezabývá tím, proč přetrvává rozdělení na typicky ženská a mužská povolání. Podle teorie statistické diskriminace vycházejí zaměstnavatelé při příjímání nových lidí do zaměstnání ze statisticky podložených předpokladů, ale také falešných předsudků o ženské a mužské pracovní síle z toho důvodu, že zjišťování skutečných dovedností jednotlivých uchazečů o zaměstnání by pro ně znamenalo náklady, které by nebyly kompenzovány užitkem z výběru schopnějšího uchazeče. Síla této teorie spočívá především ve vysvětlení skrytých procesů během přijímacích pohovorů, ale oslabuje ve zdůvodnění diskriminačních praktik v dalším průběhu pracovní kariéry konkrétních žen. Podle neomarxistů je genderově segmentovaný trh práce nástrojem zaměstnavatelů kterým zabraňují sjednocení zaměstnanců. Teorie patriarchátu definují muže jako vyko- 455\n16 Sociologický časopis, XXXVI, (4/2000) řisťovatele pracovní síly žen. Ta je zneužívána v soukromé sféře, což ženám zabraňuje průniku do klíčových pozic ve sféře veřejné. Genderové teorie jsou zaměřeny na vysvětlení základních postulátů některých ostatních uvedených teorií. Skrze genderové role vysvětlují odlišný lidský kapitál mužů a žen, se kterým vstupují na trh práce. Podobně jako někteří ekonomové a teoretici statistické diskriminace upozorňují zastánci genderových teorií na vliv předsudků o ženské pracovní síle na chování zaměstnavatelů, zaměstnanců i připravujících se na zaměstnání. Z těchto přístupů jsme vycházeli při stanovení výzkumného záměru. Tím bylo jednak zjištění, do jaké míry jsou rozšířeny předsudky o ženské pracovní síle mezi českými vysokoškoláky, a jednak šetření jejich interpretací a postojů k nerovnému postavení žen na trhu práce. Rozsah a zaměření výzkumu nesměřovalo k celkové kritice zmiňovaných teoretických koncepcí a vzhledem k nedostatku srovnatelných výzkumných dat o zkoumaných názorech celé české populace nebylo možné vytyčit ani specifika postojů vysokoškolsky vzdělané populace. Přehled nejznámějších teoretických koncepcí genderových nerovností na trhu práce sloužil jako úvod do problematiky nerovností mezi muži a ženami na pracovním trhu. Základní kritika teoretických modelů byla využita k popisu specifik ženské pracovní síly na českém trhu práce. Genderové nerovnosti se na něm projevují jednak v podobě platových rozdílů, a jednak jako segregace mužů a žen do různých pracovních sektorů, odvětví, profesí, podniků, pracovních skupin i postů. Výzkum ukázal, že vysokoškolačky mají větší sklon tyto nerovnosti chápat jako diskriminující, zatímco muži je častěji interpretují jako důsledek ženského naturelu. Předpoklad nedostatku schopností, které jsou požadovány na trhu práce, u žen se ukázal být mezi českou nejvzdělanější částí populace, a to především mužskou, silně rozšířen bez ohledu na to, zda se jednalo o zaměstnavatele, řídícího pracovníka nebo zaměstnance bez podřízených. Podle různých šetření se ženám vytýká především menší soutěživost, nedostatek asertivity, nesamostatnost v rozhodování a nedostatek autority. Tyto znaky jsou považovány za maskulinní a vhodné pro výkon vedoucích funkcí. Ženám jsou připisovány naopak vlastnosti pečovatelky (jako pečlivost, citlivost, trpělivost), která je naopak pevně spjata s feminitou. Tyto předsudky ovlivňují nejen zaměstnavatele, ale i ambice zaměstnankyň a uchazeček o práci. Vysokoškolačky si existenci těchto předsudků často uvědomují a nejsou se svou pozicí v české společnosti zcela spokojeny. Téměř třetina z nich uvedla, že byla ve svém životě diskriminována z důvodu mateřství a skoro polovina se cítí být na trhu práce znevýhodňována z jiného důvodu než péče o děti. Přesto k rozdělení genderových rolí ve společnosti přistupují jako k faktu a nehodlají se za účelem zlepšení svého postavení nijak organizovat ani vyvolávat konflikty. Dávají přednost spíše pozvolnému průniku na vyšší pracovní, ale i společenské pozice. HANA HAŠKOVÁ je odbornou pracovnicí Sociologického ústavu Akademie věd České republiky a studentkou magisterského cyklu sociologie a sociální antropologie na Fakultě sociálních věd Univerzity Karlovy. Zabývá se výzkumem genderových rolí a proměnami v chápání mateřství. Zkoumá jejich vliv na postavení žen na trhu práce i v rodině. 456\n17 Hana Hašková: Postoje české vysokoškolsky vzdělané populace k pozici žen na trhu práce Zdroje dat Muži a ženy na trhu práce Sociologický výzkum zaměřený na pracovní vztahy a postoje ekonomicky aktivních mužů a žen byl realizován za podpory Grantové agentury České republiky (GA ČR č. 403/94/1891). Dotazováni byli ekonomicky aktivní lidé (N = 495 mužů, 492 žen). Muži a ženy s vysokoškolským diplomem Sociologický výzkum zaměřený na život a práci vysokoškolsky vzdělané české populace byl realizován za podpory Grantové agentury České republiky (GA ČR č. 403/97/0586). Dotazováni byli pouze vysokoškolsky vzdělaní ekonomicky aktivní lidé (N = 961 mužů, 947 žen). Literatura Anker, R Gender and Jobs Sex Segregation of Occupation in the World. Geneva: International Labor Office. Čermáková, M Gender, společnost a pracovní trh. Sociologický časopis 31: Čermáková, M Postavení žen na trhu práce. Sociologický časopis 33: Čermáková, M. 1999a. Gender Differences among Economically Active University Graduates. Czech Sociological Review 7: Čermáková, M. 1999b. Sociální pozice žen s vysokoškolským vzděláním. Data & Fakta, č. 4. Diskriminace žen v zaměstnání a její důvody Sociální politika, no 7-8: Graham, M. E., J. L. Hotchkiss, B. Gerhart Discrimination by Parts: a Fixed-effects Analysis of Starting Pay Differences Across Gender. Eastern Economic Journal 26(1): Grusky, D. B. (ed.) Social (Class, Race and Gender) Stratification in Sociological Perspective. Boulder: Westview Press. Hájek, M Vývoj vybraných oborů vzdělání z hlediska genderu. Pracovní texty 97:5. Praha: SoÚ AV ČR. Hradecká, I Výrobní dělníci, industriální vztahy a sociální politika: základní orientace a postoje. Sociologický časopis 31: Huffman, M. L., S. C. Velasco When more is less. Work and Occupation 24(2): Jurajda, Š Ženy versus muži na trhu práce: trocha empirie. 16. seminář ČSE v řadě Ekonomické teorie a česká ekonomika. Praha: ČSE. Křížková, A Diskriminace na českém pracovním trhu. Gender, rovné příležitosti, výzkum č. 2-3: 6. Kuchařová, V., L. Zamykalová Rovnost příležitostí žen a mužů. Praha: VÚPSV McCarl Nielson, J Sex and Gender in Society: Perspectives on Stratification. Prospect Heights, IL: Waveland Press. Rebitzer, J. B Radical Political Economy and the Economics of Labor Markets. Journal of Economic Literature 31(3): Rich, B. L Explaining Feminization in the U.S. Banking Industry, : Human Capital, Dual Labor Markets or Gender Queuing? Sociological Perspectives 38(3): Statistická ročenka Praha: ČSÚ. Večerník, J. (ed.) Zpráva o vývoji české společnosti Praha: Academia. Velký sociologický slovník Praha: Karolinum. Wimmer, R. D., J. R. Dominick Mass Media Research. Belmont: Wadsworth Publishing Company. Zpráva o lidském rozvoji Praha: VÚPSV. 457


"Nevím, jestli se dokážete vžít do situace, kdy vás po společně stráveném životě, vaše rodina, vaši lidé, odkopnou jako kus hadru a nechají vás napospas prázdnotě útulkového kotce.\n11.té narozeniny jsem oslavil sám v plesnivé boudě, poslouchal jsem bubnování lijáku na plechovou střechu kotce. Na střecha musela být děravá, protože mi po tváři tekly kapky deště, ale možná to byly jen slzy....\nPřemýšlel jsem, k čemu je mi rodokmen, když nikoho nemám, přemýšlel jsem, proč tohle lidi svým věrným přátelům dělají. Věděli, že jsem s nimi celý život bydlel doma a přesto se neštítili, nechat mě v mrazech venku a samotného. Věděli, že mě bolí loket, že moje starší tělo potřebuje teplo, že moje obrovské srdce potřebuje lásku. Odjeli.....\nJmenuji se Baron a je mi 11 let. Jsem velký, jsem starý, jsem zdravý. Na svůj věk mám pouze jednu malou a přirozenou potíž. Tu samou, jako máte vy, když jste staří. A kvůli artroze ani vás nikdo na mráz nevyhodí. Stačil by mi hodný člověk, se kterým budeme společně a věrně mlčet, poslouchat třeba praskání v krbu, nebo koukat na Superstar. Je mi to jedno, hlavní je, najít toho člověka, najít k němu cestu.\nVelmi naléhavě hledáme dočasnou péči, doživotní péči, domov, jakékoli vlídné a láskyplnné místo pro Barona. Ideálně domek se zahradou, kde si může šmejdit. Je zdravý, s procházkami nemá problémy, má je rád. Musí být jako pes sám, miluje jen lidi. Je kompletně očkován, čipován, kastrován, odčerven a po RTG celého těla, kde má zjistěnou jen atrozu, odpovídající věku, je v dobré kondici. Nebere léky, pouze kloubní výživu a granule mobility, vše pro něj hradíme. Chybí nám jen místo a člověk, který ho bude mít rád.\nTel 602 259 705, ideálně Praha a okolí, ostatní možné po dohodě a předkontrole.\nInfo o vás pište na mail, dipu@seznam.cz, podpis adopční smlouvy podmínkou.


Záměry a realizace | Obec Jankov\nHlavní strana > Historie > Bitva u Jankova > Záměry a realizace\nÚzemí Čech se za třicetileté války zapsalo do válečných dějin i dvěma významnými bitvami. První z nich, bitva na Bílé hoře u Prahy v listopadu 1620, je českými obyvateli chápána jako osudová pro národní historii. Politický význam bitvy naprosto převážil vojenský průběh, jenž měl spíše charakter větší šarvátky. Na bělohorské pláni však fakticky ukončila svou existenci stavovská monarchie a z Českého království se stal absolutistický stát, dynasticky pevně spojený s ostatními územími pod vládou rakouských Habsburků. Naproti tomu druhá bitva, svedená 6.března 1645 u středočeského městečka Jankova, neměla za následek výraznější politické změny. Na rozdíl od bitvy bělohorské je však tato bitva významnou z vojenského hlediska, a to na svou dobu netypickým způsobem manévrování švédské i císařské armády a hlavně vysokým stupněm odolnosti obou vojsk.\nOkolí Jankova si svými dlouhodobě nevlídnými klimatickými poměry vysloužilo málo lichotivé označení Česká Sibiř . Drsné zimní podmínky se jeví natolik specifickými, že pronikly do obecného povědomí. A právě klimatické podmínky patří mezi jednu ze zvláštností jankovské bitvy. Kromě složité terénní konfigurace, kterou musela vojska obou stran během bojů překonávat, znesnadňovala vojenskou činnost i nepřízeň počasí - hluboké závěje navátého sněhu v údolích a dolinách návětrné strany, ostrý nárazový vítr na nechráněných úbočích a temenech kopců, později i rozmočená a bahnitá půda, když roztál sníh pod tisíci chodidel a koňských kopyt. Až do konce 18.století těžko nalezneme podobnou obtížnou terénní situaci, kombinovanou s tak nepříznivými klimatickými podmínkami jako u jankovské bitvy.\nObě vojska pronikla do této nehostinné krajiny po více než měsíčním manévrování západními a jižními Čechami. Iniciativu měla švédská vojska pod maršálem Lennartem Torstenssonem (téměř 17 000 mužů) ‚ která se po úspěšném ukončení bojů v Dánsku přesunula na jih a 31.ledna 1645 jejich předvoj pronikl do Čech. Nebezpečí, hrozící korunním i alpským zemím, donutilo císaře soustředit veškeré dostupné vojenské síly vlastní i spojenců. Nový vrchní velitel císařského vojska v Německu, polní maršálek Melchior hrabě von Hatzfeld, převzal velení nad všemi jednotkami v českých zemích a soustředil je v jihozápadních Čechách. Do poloviny února bylo jeho vojsko doplněno jednotkami polního maršálka Johanna hraběte von Götze, operujícími původně v Horních Uhrách proti sedmihradské armádě knížete Jiřího Rákocziho, dále posilami od italských knížat, několika saskými jezdeckými pluky a hlavně bavorským pomocným sborem generála Johanna de Wertha. Císařská armáda tak dosáhla celkového počtu 16 000 vojáků .\nPůvodní Torstenssonův plán na rychlý pochod Čechami nevyšel, Hatzfeldovi se podařilo úspěšným manévrováním zadržet Svédy na řece Otavě. Přitom císařští využívali skutečnosti, že všechna opevněná místa byla v jejich rukou a zabezpečovala jim nerušené zásobování. Poté, co Hatzfeld nepřijal 27. února Torstenssonem nabízenou bitvu v blízkosti Horažďovic a o den později se Švédům nepodařilo dobýt Písek, rozhodl se Tostensson opustit Čechy a táhnout na Moravu, kde měl spolehlivou zásobovací základnu v obsazené Olomouci. Zároveň tímto přesunem ohrožoval Vídeň a nutil tak císařské táhnout za sebou.\nPro Hatzfelda však byl pochod na Moravu problematickým. Úspěšné manévry v zimním terénu jihozápadních Čech vyčerpávaly švédskou stranu daleko více než císařské a bylo záhodno v nich pokračovat. Avšak pomocný bavorský sbor (téměř třetina Hatzfeldova vojska) nemohl v Čechách zůstávat věčně, neboť bavorské kurfiřtství bylo na západě ohroženo francouzskými vojsky. Tažení na Moravu za ustupujícími Švédy bylo pro Wertha nemyslitelným, neboť by jej značně vzdálilo vlastní zemi. Hatzfeld se proto rozhodl postavit se Torstenssonovi do cesty a riskovat i bitvu, aby jeho postupu na Moravu zabránil. Rychlým pochodem předstihl švédské vojsko a 5. března 1645 stanuly obě armády proti sobě u středočeského městečka Jankova.\nTažení armád po Čechách k Jankovu\nPostavení Hatzfeldových i Torstenssonových jednotek před bitvou zcela odpovídalo tehdejším taktickým zásadám. Obě armády využily terénní konfigurace a sešikovaly se na výšinách - císařští východně a Švédové západně od Jankova. Navíc, císařští využili krajiny (odvrácených svahů i lesního porostu) k ukrytí značné části svých sil., což se ještě 5. března stalo osudným švédskému průzkumnému oddílu. Večer toho dne však obě vojska zaujímala pevné pozice a čelní útok protivníka na kteroukoli z nich by pravděpodobně skončil pro útočící vojsko katastrofou. Přes Torstenssonovu aktivitu při přesunech se jej Hatzfeldovi opět podařilo vymanévrovat a zabránit mu v dalším postupu podle původního plánu. Švédský vojevůdce si však již nemohl dovolit ústup, navíc do krajiny svým vlastním vojskem vydrancované a zčásti vypálené. Jeho zásobování bylo omezeno (císařští měli své zásobovací základny jak v Táboře, tak i v Praze) a jediným řešením bylo proražení na Moravu. Aby toho dosáhl, musela jeho armáda nejprve porazit císařské v regulérní bitvě.\nV okamžiku patové situace se ukázal rozdíl mezi veliteli obou armád. Polní maršálek Hatzfeld si zatím vedl velmi dobře a dokázal několikrát vymanévrovat protivníka, který si držel výhodu iniciátora v tažení. Císařskému vojevůdci právem náleží místo mezi význačnými osobnostmi habsburského vojenství, což dokázal i později. Jeho postup byl z hlediska dobové strategie téměř bezchybný a pokud by se Švédové rozhodli svést bitvu podle dobových taktických zásad, pravděpodobně by byli poraženi. Torstensson však byl jedním z nemnoha vojevůdců, jimž přísluší označení geniální - a právě u Jankova tuto genialitu předvedl. Jeho taktický postup před bitvou se zcela vymykal dobovému vojenskému umění a je s podivem, že nebyl dodnes výrazněji oceněn.\nNa základě průzkumu okolní krajiny se Torstensson rozhodl k bočnímu pochodu, obvyklému v taktice až o sto let později. Jeho taktický manévr lze nejlépe přirovnat ke klasickému manévru námořních bojů řadových lodí, k tzv. položení příčky na T. Švédský postup vpravo znamenal přemístění bojové linie, která zaujala nové postavení v levém boku císařských, kolmo na jejich linii. Z této pozice mohla švédská armáda zahájit postup proti nepříteli, který by byl nucen měnit svou linii v průběhu boje, což by se mu stalo osudným. Torstensson nalezl u Jankova východisko ze strnulé taktiky čelního střetnutí dvou linií, pomocí manévru se dostal do pozice, kdy protivníka ohrožoval převahou sil na rozhodujícím místě a nutil jej k přeskupení během boje.\nLegenda pro následující mapky\nVýchozí pozice a první manévry v bitvě u Jankova 6. března ráno\nU Jankova, kde byl tento manévr proveden pravděpodobně poprvé (díky terénní konfiguraci, kdy se přesun po přivrácených svazích přímo nabízel), měla švédská zrněna postavení ještě velmi daleko k dokonalosti. Torstensson však předpokládal problémy, které při přesunu mohou vzniknout a dokázal čelit možnému zpoždění svých jednotek a pravděpodobnému protiútoku protivníka palbou, krytím svého postupu dělostřelectvem. Ještě než byla švédská linie schopna zaujmout své nové postavení, byly její pravé křídlo a střed kryty soustředěním veškerého dělostřelectva, Jež mělo odvrátit případný útok. Přemístění palebných prostředků na rozhodující místo bylo nezbytným doplňkem švédského bočního pochodu, bez něhož by nový taktický manévr neměl šanci na uplatnění.\nVelitel levého křídla císařské armády polní maršálek Götz totiž zaznamenal švédský postup ještě před jeho dokončením a rozhodl se mu čelit prudkým útokem na nejcitlivější místo nové švédské linie, kterým bylo její pravé křídlo, respektive spoj mezi tímto křídlem a středem. Rychlý útok císařských ve stylu Pappenheimových jezdeckých průlomů by zcela jistě otřásl ještě ne plně sestavenou švédskou bitevní linií a při jisté shodě okolností by ji mohl i rozbít. O tom, že se Götzovi jeho záměr nezdařil, rozhodly dva faktory. První z nich byl terén, přes který Götz svůj útok vedl - hustý les a několik mělkých údolí s navátým sněhem, kde jeho útočící jednotky ztratily potřebnou dynamiku. I přesto se Götzovým jednotkám podařilo proniknout až na dostřel k formující se švédské bitevní linii. V tomto okamžiku však sehrál rozhodující úlohu druhý faktor, kterým bylo švédské dělostřelectvo, jeho soustředěná a přesná palba. Švédové dovozují, že právě dělostřelecká převaha měla rozhodující význam pro vítězství v bitvě ‚ a minimálně pro tuto etapu bitvy jim musíme dát zapravdu. Útok Götzových jednotek se rozpadl pod vražednou dělostřeleckou palbou, podporovanou palbou mušketýrů švédské pěchoty, urychleně zaujímající své místo ve středu sestavy. Samotnému polnímu maršálkovi se tato palba stala osudnou, poté, co pod ním byli zastřeleni čtyři koně, byl zasažen sám dvěma ranami a na místě jim podlehl.\nGötzův protiútok v bitvě u Jankova ( X - místo, kde Götz pravděpodobně padl)\nJakmile Hatzfeld zjistil švédský přesun, bylo jeho snahou co nejrychleji přeskupit vlastní vojsko a postavit novou bitevní linii. Prudký Götzův útok a vytrvalost, s jakou vojáci jeho křídla dokázali vydržet ve zničující švédské palbě mu poskytla čas tento manévr provést. Při seskupování nové bitevní linie došlo u císařských k málo vídanému jevu - jejich sestava se manévrem stranově převrátila, bývalé Götzovo levé křídlo, se v nové linii ocitlo vpravo a Werthovi Bavoři, původně tvořící pravé křídlo, se nově nacházeli na křídle levém. Prudký útok císařských proti Švédům tak přinesl Hatzfeldovi určitý pozitivní výsledek, vůči nové švédské bitevní linii byl schopen postavit bitevní linii svou. Cenou tohoto úspěchu však bylo rozbité pravé křídlo císařských, což dávalo Torstenssonovi převahu v silách.\nDruhá fáze jankovské bitvy se výrazněji nevymyká taktice třicetileté války. Torstensson využil své početní převahy, dané rozbitím císařského křídla, a zahájil čelní útok na oslabeného protivníka. Nepodařilo se mu však rozvrátit sestavu císařských, kteří, ustupujíce z pozice na pozici, dokázali způsobit Švédům značné ztráty. Nepoměr sil však byl patrně příliš velký a švédský útok nakonec dosáhl zčásti svého cíle - císařská armáda se odpoutala a ustoupila na pahorky severovýchodně od Jankova. Cesta na Moravu se pro Švédy zdála být volnou.\nBitva vsak v teto fazi nebyla zdaleka u konce. Hatzfeldovi se podařilo udržet bojeschopnost podřízených a také uspořádat a znovu sestavit většinu rozbitých Götzových jednotek. Torstensson, předpokládající rychlý ústup poražené císařské armády směrem ku Praze, byl nemile překvapen jejím novým šikováním k boji. Nadešla třetí fáze bitvy, v níž překvapivě získaly iniciativu Werthovy bavorské pluky.\nTřetí fáze bitvy probíhala východně od Jankova, kolmo na původní postavení císařské armády. Opět došlo k čelnímu střetu obou armád, avšak bavorskému jezdectvu pravděpodobně pod přímým Werthovým velením se zdařil hluboký obchvat švédského pravého křídla. Objevení se bavorské jízdy ve švédském týlu mohlo rozhodnout bitvu, pokud by jezdecké pluky zaútočily do týlu švédské pěchoty. V cestě k vítězství však stál švédský tábor a bavorští jezdci se místo na nepřítele vrhli na švédské zásoby. Werthovi ani jeho důstojníkům se nepodařilo přimět naverbované žoldnéře k pokračování v boji, když se jim nabízela zcela bezbranná kořist. Příhodný okamžik tak byl ztracen, Torstensson otočil část jednotek ze své linie proti týlu, rychlým útokem rozdrtil plenícího protivníka a s naprostou převahou pak přešel do nového útoku proti císařským. Tento poslední nápor již Hatzfeldova armáda nevydržela a její linie se zcela rozpadla. Bitva u Jankova skončila naprostým švédským vítězstvím, před Torstenssonem se otevřela cesta na Moravu a dále na Vídeň.\nSituace bitvy odpoledne - obchvat císařské jízdy\nZtráty na mrtvých a těžce raněných (fakticky odsouzených k smrti v důsledku nedostatečné péče) dosáhly na obou stranách 25-30 %. Císařští ztratili dalších cca 25 % na zajatcích, zbývající vojáci se rozprchli po okolí a pouze menší část se vrátila zpět pod plukovní prapory. Ještě ráno mohutná císařská armáda i pomocný bavorský sbor přestaly téměř existovat. Maršálek Götz padl, maršálek Hatzfeld byl zajat, generálovi Werthovi se podařilo ze zajetí uprchnout. Na druhé straně však i švédské ztráty byly povážlivé a podlomily bojovou sílu vojska.\nUdivující ovšem zůstává schopnost obou vojsk vést boj až do úplného rozhodnutí. Tato odolnost dokázala na obou stranách překonat několik krizových momentů, u císařských rozbití Götzova útoku zničující palbou, ústup celé linie i dva čelní útoky celé švédské armády, u Švédů pak dva neúspěšné čelní útoky s velkými ztrátami a navíc proniknutí nepřítele do vlastního týlu. Tato odolnost je v dosti příkrém rozporu s tehdejší vojenskou realitou a nebyla pravidlem ani v následujících stoletích. Další příklady takové odolnosti však později nalezneme právě u švédské a císařské armády. U první v jejích bojích s převahou polských, litevských a ruských vojsk, u druhé pak v protitureckých válkách.\nNa závěr lze připomenout ještě skutečnost, že bitva u Jankova má dodnes význam pro české vojenství. Kromě toho, že byla svedena na území Čech, zúčastnily se jí na císařské straně dva pěší pluky.\nSborník vlastivědných prací z podblanicka sv. 35


VIDEO: VĚZEŇSKÁ VZPOURA! Trestanci zapálili vězení\nAsi čtyřicítka vězňů ve věznici nedaleko Arundelu na jihovýchodě Anglie se v noci na sobotu vzbouřila a zapálila některé budovy věznice, informuje agentura AFP. Situaci uklidnila až zvláštní zásahová jednotka policie.\nČást věznice v britském Ashwellu asi 150 kilometrů severně od Londýna zachvátily v sobotu plameny, když se tamější vězni vzbouřili. Žádné zprávy ale nehovoří o případných obětech na lidských životech.


Renault Koleos - Osobní auta - inzeráty | Inzerce na Annonce.cz\nRenault Koleos, 4x4 2.0dCion, SUV, nafta\nRenault Koleos 4x4 2.0dCion SUV r.v. 2012 110 kW, barva bílá, klimatizace, tempomat, klimatizace, ABS, Akční cena při při financování s vybranými partnery 194000 Kč. Otevřeno denně (včetně víkendů a svátků) 8.00-22.00 hod. Kupujte vozy s garancí!.\nRenault Koleos, 4x4 2.0dCi, ČR, Panorama, SUV,\nRenault Koleos 4x4 2.0dCi, ČR, Panorama SUV r.v. 2011 127 kW, barva bílá, klimatizace, tempomat, klimatizace, ABS, Akční cena při při financování s vybranými partnery 183000 Kč. Otevřeno denně (včetně víkendů a svátků) 8.00-22.00 hod. Kupujte vozy s garancí!.\nRenault Koleos, 2.0 dCi, SUV, Diesel\nRenault Koleos 2.0 dCi SUV r.v. 2008 barva fialová, ABS, klimatizace, tempomat, mnoho další výbavy. Všechny vozy procházejí důkladnou kontrolou 107 technických parametrů a stavu najetých km. Prodloužená záruka Carlife až 24 měsíců na mechanický stav vozu. Doživotní záruka na původ vozu. Výhodnou půjčku bez navýšení domluvíme za vás, vybírejte z 8 000 kvalitních vozů za nejlepší ceny. Více info na www.aaaauto.cz. Vůz je registrován a momentálně se nachází mimo území České republiky, je však připraven k dovozu do České republiky s možností okamžité rezervace. Náklady na transport vozu do ČR a registraci v ČR nejsou v ceně zahrnuty a jejich kalkulace bude provedena individuálně na vyžádání..\nRenault Koleos 2.0 dCi SUV r.v. 2012 barva bílá, ABS, klimatizace, tempomat, mnoho další výbavy. Všechny vozy procházejí důkladnou kontrolou 107 technických parametrů a stavu najetých km. Prodloužená záruka Carlife až 24 měsíců na mechanický stav vozu. Doživotní záruka na původ vozu. Výhodnou půjčku bez navýšení domluvíme za vás, vybírejte z 8 000 kvalitních vozů za nejlepší ceny. Více info na www.aaaauto.cz. Vůz je registrován a momentálně se nachází mimo území České republiky, je však připraven k dovozu do České republiky s možností okamžité rezervace. Náklady na transport vozu do ČR a registraci v ČR nejsou v ceně zahrnuty a jejich kalkulace bude provedena individuálně na vyžádání..\nRenault Koleos, 2.0 dCi, SUV, Benzín\nRenault Koleos 2.0 dCi SUV r.v. 2009 barva černá, ABS, alarm, klimatizace, tempomat, mnoho další výbavy. Všechny vozy procházejí důkladnou kontrolou 107 technických parametrů a stavu najetých km. Prodloužená záruka Carlife až 24 měsíců na mechanický stav vozu. Doživotní záruka na původ vozu. Výhodnou půjčku bez navýšení domluvíme za vás, vybírejte z 8 000 kvalitních vozů za nejlepší ceny. Více info na www.aaaauto.cz. Vůz je registrován a momentálně se nachází mimo území České republiky, je však připraven k dovozu do České republiky s možností okamžité rezervace. Náklady na transport vozu do ČR a registraci v ČR nejsou v ceně zahrnuty a jejich kalkulace bude provedena individuálně na vyžádání..\nRenault Koleos 2.0 dCi SUV r.v. 2011 barva bílá, ABS, klimatizace, tempomat, mnoho další výbavy. Všechny vozy procházejí důkladnou kontrolou 107 technických parametrů a stavu najetých km. Prodloužená záruka Carlife až 24 měsíců na mechanický stav vozu. Doživotní záruka na původ vozu. Výhodnou půjčku bez navýšení domluvíme za vás, vybírejte z 8 000 kvalitních vozů za nejlepší ceny. Více info na www.aaaauto.cz. Vůz je registrován a momentálně se nachází mimo území České republiky, je však připraven k dovozu do České republiky s možností okamžité rezervace. Náklady na transport vozu do ČR a registraci v ČR nejsou v ceně zahrnuty a jejich kalkulace bude provedena individuálně na vyžádání..\nRenault Koleos, 2,0 DCI 4 X4, SUV, nafta\nRenault Koleos 2,0 DCI 4 X4 SUV r.v. 2008 1995 ccm, 110 kW, barva světle modrá metalíza, ABS, tempomat, ZÁRUKA NA CELKOVÝ STAV, PŮVOD I NA POČET UJETÝCH KILOMETRŮ. VEŠKERÝ SERVIS ZAJIŠTĚN V NAŠEM AUTOSERVISE.\nRenault Koleos, 2.0 DCiition, SUV, nafta\nRenault Koleos 2.0 DCiition SUV r.v. 2013 129 kW, barva šedá, klimatizace, tempomat, klimatizace, ABS, Akční cena při při financování s vybranými partnery 245000 Kč. Otevřeno denně (včetně víkendů a svátků) 8.00-22.00 hod. Kupujte vozy s garancí!.\nRenault Koleos, 2.0 Dci 100kW 4X4 ZIMNÍ PNEU, SUV,\nRenault Koleos 2.0 Dci 100kW 4X4 ZIMNÍ PNEU SUV r.v. 2008 1995 ccm, 110 kW, barva světle hnědá metalíza, ABS, tempomat, Pohon 4X4 . 2 startovací karty, servisní knížka.V pěkném stavu.OTEVŘENO PO-PÁ 8:30-12:00 a 13:00-17:30 SO 9-12 . Na kávu s Vámi se těší Lukáš.Najdete nás 5min od Třebíče směr Dukovany-Moravský Krumlov.Nákup vozida v rodinné atmosféře.Zkušební projížďka samozřejmostí, prohlídka Vaším technikem, nebo návštěva Vámi vybraného autoservisu samozřejmostí.Nakupujte v klidu a dělejte si radost.\nRenault Koleos 2.0 dCi SUV r.v. 2009 barva černá, ABS, klimatizace, tempomat, mnoho další výbavy. Všechny vozy procházejí důkladnou kontrolou 107 technických parametrů a stavu najetých km. Prodloužená záruka Carlife až 24 měsíců na mechanický stav vozu. Doživotní záruka na původ vozu. Výhodnou půjčku bez navýšení domluvíme za vás, vybírejte z 8 000 kvalitních vozů za nejlepší ceny. Více info na www.aaaauto.cz. Vůz je registrován a momentálně se nachází mimo území České republiky, je však připraven k dovozu do České republiky s možností okamžité rezervace. Náklady na transport vozu do ČR a registraci v ČR nejsou v ceně zahrnuty a jejich kalkulace bude provedena individuálně na vyžádání..\nRenault Koleos, 2.5, +sada kol, SUV, benzín\nRenault Koleos 2.5, + sada kol SUV r.v. 2009 126 kW, barva černá, klimatizace, klimatizace, tempomat, ABS, Akční cena při při financování s vybranými partnery 150000 Kč. Otevřeno denně (včetně víkendů a svátků) 8.00-22.00 hod. Kupujte vozy s garancí!.\nRenault Koleos, dCi 190 4x4 Initiale Paris, SUV,\nRenault Koleos dCi 190 4x4 Initiale Paris SUV r.v. 2020 1995 ccm, 140 kW, barva bílá, ABS, Vůz v provozu, pro jeho prezentaci nás kontaktujte.Vůz bude k dispozici 2-3 měsíc / 2022. Čeká se na dodání nového vozu..\nRenault Koleos Blue dCi 190 4x4 X-Tronic 736.500 Kč. R. v. 2020, počet km 53000, Karoserie combi, VAN, MPV . Diesel, 140kW . Objem 1995ccm , STK do 22.01.2024 . Výbava: ABS, airbag, aut. převodovka, centrální zamykání, EDS, el. okna, imobilizér, indikátor parkování , klima, alu, pohon 4x4, posilovač řízení, potahy kůže , protiprokluzový systém kol (ASR), satelitní navigace, servisní knížka, stabilizace podvozku (ESP) , tažné zařízení, tempomat, vyhřívaná sedadla.\nRenault Koleos 2.0 dCi SUV r.v. 2018 barva vínová, ABS, alarm, klimatizace, tempomat, mnoho další výbavy. Všechny vozy procházejí důkladnou kontrolou 107 technických parametrů a stavu najetých km. Prodloužená záruka Carlife až 24 měsíců na mechanický stav vozu. Doživotní záruka na původ vozu. Výhodnou půjčku bez navýšení domluvíme za vás, vybírejte z 8 000 kvalitních vozů za nejlepší ceny. Více info na www.aaaauto.cz. Cena při platbě na splátky s vybranými partnery: 660000 Kč..\nRenault Koleos, 4x4 2.0dCi Edition, SUV, nafta\nRenault Koleos 4x4 2.0dCi Edition SUV r.v. 2014 127 kW, barva šedá, klimatizace, tempomat, ABS, Akční cena při při financování s vybranými partnery 218000 Kč. Otevřeno denně (včetně víkendů a svátků) 8.00-22.00 hod. Kupujte vozy s garancí!.\nRenault Koleos, 4x4 2.0 DCiE Edition, SUV, nafta\nRenault Koleos 4x4 2.0 DCiE Edition SUV r.v. 2011 110 kW, barva bílá, klimatizace, klimatizace, tempomat, ABS, Akční cena při při financování s vybranými partnery 165000 Kč. Otevřeno denně (včetně víkendů a svátků) 8.00-22.00 hod. Kupujte vozy s garancí!.\nRenault Koleos, 2.0dCi, ČR, Navi, TZ, SUV, nafta\nRenault Koleos 2.0dCi, ČR, Navi, TZ SUV r.v. 2012 110 kW, barva béžová metalíza, klimatizace, klimatizace, tempomat, ABS, Akční cena při při financování s vybranými partnery 177000 Kč. Otevřeno denně (včetně víkendů a svátků) 8.00-22.00 hod. Kupujte vozy s garancí!.\nRenault Koleos, 2.0dCi, Navi, kůže, SUV, nafta\nRenault Koleos 2.0dCi, Navi, kůže SUV r.v. 2013 110 kW, barva bílá, klimatizace, klimatizace, tempomat, ABS, Akční cena při při financování s vybranými partnery 190000 Kč. Otevřeno denně (včetně víkendů a svátků) 8.00-22.00 hod. Kupujte vozy s garancí!.\nRenault Koleos, 2.0dCile Paris, SUV, nafta\nRenault Koleos 2.0dCile Paris SUV r.v. 2014 127 kW, barva černá, klimatizace, klimatizace, tempomat, ABS, Akční cena při při financování s vybranými partnery 230000 Kč. Otevřeno denně (včetně víkendů a svátků) 8.00-22.00 hod. Kupujte vozy s garancí!.


Jméno Sofie Lisa Naše jména Aktuální databáze křestních jmen a příjmení, jejich četnost, význam a původ , svátek\nJméno Sofie Lisa má 1 člověk, je na 17610. místě a věkový průměr je 7 let.\nJméno Sofie Lisa je složeno z více jmen. Jméno Sofie nosí 10388 obyvatel ČR, svátek slaví 15.5., má význam: moudrost (Sophia) a původ řecký. Jméno Lisa nosí 47 obyvatel ČR.\nDiskuze na téma: Jméno Sofie Lisa Ostatní diskuze:


Cruiser Kolečka Socket Blue Dog 78a 60 mm - Longshop.cz\nCruiser Kolečka Socket Blue Dog 78a 60 mm\nCinetic Nebula jsou kolečka pro každou příležitost. Chceš jít skejtovat, ale musíš jet přes půlku města, která je navíc pekelně rozkopaná? Potřebuješ jet co nejdřív nakoupit, ale jediné, co máš zrovna po ruce je skate (jak kdyby po ruce bylo někdy něco jiného, že…)?\nDostupnost: Není skladem Size: - Categories: Cruiser, Kolečka, Longboard, Longboarding, Skateboard, Skateboard Kolečka, Skateboarding, Slide. Tags: 60mm, 78a, kolečka.\nSocket Cruiser Blue Dog 78a 60 mm\nSocket cruiser kolečka jsou pro každou příležitost. Chceš jít skejtovat, ale musíš jet přes půlku města, která je navíc pekelně rozkopaná? Potřebuješ jet co nejdřív nakoupit, ale jediné, co máš zrovna po ruce je skate (jak kdyby po ruce bylo někdy něco jiného, že…)? Říkáš si, že by se slidovačka s fellas dneska fakt dala, ale na DH setupu máš jen rainwheely, které jsou navíc přirezlé k osičkám, protože na posledním Alpenu byly 4 metry sněhu? Tak si už si přestaň zoufat, nasaď Nebuly na skejt a vyraž!\nDíky oblým hranám a předbroušené kontaktní ploše kolečka pěkně kloužou, ale zase ani jedna varianta není moc tvrdá, aby se ti v každé zatáčce splašila a vyslala tě do nepříjemného highsidu. Přidej si k tomu rozumnou cenu a slušnou výdrž a máš recept na ideální kolečka ať už pro začátečníka, nebo pro ostřílené matadory.\nPokud chceš podobná kolečka, ale vsázíš radši na klasiku, tak jsou tu pro tebe Lil’hooty od Rememberu.\nZnačka Socket je Český brand, který vyrábí nejen skate kolečka, ale také desky Charge, Grip Tape a spoustu dalího hardwaru.\nKontaktní plocha: 29 mm\nBuďte první, kdo ohodnotí “Cruiser Kolečka Socket Blue Dog 78a 60 mm” Zrušit odpověď na komentář


Česká republika po šestnácti letech\nMinutaN.czNezařazenéPamátková péče 6. července 2019 14:53\nČeská republika po šestnácti letech rozšířila seznam památek zapsaných na UNESCO. Třináctou českou památkou se stal Hornický region Erzgebirge/Krušnohoří. Na svém twitterovém účtu to oznámilo UNESCO.\nŠtola Maria Pomocná na Mědníku je jednou z řady nově zapsaných památek na seznamu UNESCO. Foto: Montanregion Erzgebirge – Krušnohoří, o.p.s.


Lidé, kteří v Chebu prohrabují kontejnery, ohrožují řidiče - Chebský deník\nLidé, kteří v Chebu prohrabují kontejnery, ohrožují řidiče\nCheb - Jen část Chebanů ví, jak při železných nedělích nakládat s odpadem\nOTEVŘENÝ KONTEJNER NA CHEBSKÉM ZLATÉM Vrchu může lehce způsobit neštěstí. Lidé, kteří se chtějí snadněji v odpadcích přehrabovat, si neuvědomují, že do něj mohou řidiči narazit. Foto: DENÍK/ Václava Simeonová\nTragédii mohou způsobit lidé, kteří si v Chebu pletou takzvané železné neděle s hledáním pro sebe použitelných věcí. Prohrabují kontejnery, které stojí většinou na silnici, rozhazují odpad, ale především otevřenými kontejnery ohrožují řidiče.\nLidé, kteří hledají, co by se jim z odpadu hodilo, jsou líní do kontejneru vlézt. Našli snadnější způsob. Například na Zlatém Vrchu otevřeli kontejner tak, že se jen náhodou nestalo nějaké neštěstí. Na nepřehledném úseku by totiž motorista mohl velice snadno do otevřeného kontejneru narazit. „To, že jsou jeho vrata otevřená, není z hlavní silnice vidět,“ uvedl dvaačtyřicetiletý Jaroslav z Chebu. „Takže člověk, který odbočuje, do něj nabourá velice snadno.“\nPracovníci technických služeb se s takovým neohleduplným chováním často nesetkávají. Řešení ale mají. „Pokud lidé něco podobného uvidí, měli by se na nás obrátit,“ uvedl provozní náměstek Chebských technických služeb Zdeněk Pavlík. „Celou věc pak dáme do pořádku.“\nŽelezné neděle jsou sice občany vítané, ale problematické. Kontejnery jsou zaplněné během velice krátké doby a v jejich okolí je rozházený nepořádek. „Situace se ale oproti minulému roku zlepšila,“ sdělil Pavlík. Pracovníci technických služeb začínají praktikovat novinku z minulého roku. Kontejnery, které jsou na stanoviště dovezené v pátek, bývají ještě ten den plné. Proto je zaměstnanci Chetes odvezou v sobotu a přivezou je na dané místo nazpět.\n„Opět bychom občany poprosili, aby na sebe odpad nevršili,“ upozornil Pavlík. Také přetrvávají potíže s tím, co všechno lidé vyhazují. Železné neděle jsou určené pro velkoobjemový odpad. „To znamená, že tam mohou dát třeba starý nábytek,“ vysvětloval provozní náměstek Chetes. „Rozhodně nejsou kontejnery určené pro nebezpečný odpad nebo třeba elektroniku.“\nNěkterým občanům by se líbilo, kdyby se akce konala častěji, než jen na jaře.\n„Když úředníci vidí, kolik lidé toho odpadu mají, tak proč nepořádají železné neděle častěji?“ ptal se sedmapadesátiletý Marcel Nový z Chebu.\nŽelezné neděle jsou ale celkem náročnou záležitostí. „Tato akce stojí celkově jeden a půl milionu korun,“ sdělila mluvčí chebského městského úřadu Martina Kuželová.


BenQ PV270 | Megapixel\nÚvod → E-shop → Video → Úprava videa → Monitory pro úpravu videa → BenQ PV270 Katalog produktů\nPN: 9H.LEJLB.QBE, ID: 038847\nPoužití: Fotografie (profesionálové), Video, Grafika a design, Fotografie (nadšenci)\nSháníte BenQ PV270?\n„BenQ PV270“ již není v prodeji.\nBenQ PV270, navržený pro uspokojení náročných požadavků profesionálů v oblasti postprodukce videa a grafiky, nabízí komplexní podporu průmyslových norem barev včetně Rec. 709, DCI-P3 a Adobe RGB. Nekompromisní barevný výkon a výkonné kalibrační nástroje činí z PV270 ideální monitor pro tok práce při postprodukci videa. Velká 27” širokoúhlá obrazovka s rozlišením QHD 2 560 x 1 440, Velká 27” širokoúhlá obrazovka s rozlišením QHD 2 560 x 1 440 100% pokrytí gamutu Rec. 709 a 96% pokrytí DCI-P3 pomocí technologie IPS Produktová sekce: Monitory pro úpravu videa BenQ …\nAlternativy k již neprodávanému BenQ PV270\nNaši zákazníci nejčastěji zvažují tyto alternativy k BenQ PV270\n35 490 Kč Skladem 2 ks\n47 390 Kč Skladem 1 ks\nBenQ PV270 ,\nVelká 27” širokoúhlá obrazovka s rozlišením QHD 2 560 x 1 440\n100% pokrytí gamutu Rec. 709 a 96% pokrytí DCI-P3 pomocí technologie IPS\nHardwarová kalibrace s přesnými barvami\nSoftware pro kalibraci barev Palette Master Element\nFunkce rovnoměrnosti jasu\nSpolehlivé barvy během celého toku práce\nKomplexní a přesný přístup BenQ PV270 k správě barev pomáhá zajistit konzistentní reprodukci barev během celého toku práce při postprodukci videa. Od fáze hrubého ořezávání, přes přidávání efektů, korekci barev a kompozici, až po výstupní fázi jsou barvy vykreslovány s velmi vysokou přesností, aby výsledek dokonale odpovídal záměru.\nZ důvodu vysoké důležitosti pro tok práce při postprodukci videa byla věnována velká pozornost tomu, aby PV270 zobrazoval maximální rozsah přesně a konzistentně vykreslovaných barev.\nBarevný gamut Rec.709 a DCI-P3\nPV270 nabízí 100% pokrytí normy Rec. 709 a 96% pokrytí normy DCI-P3, aby výstup pro TV s vysokým rozlišením a digitální kina odpovídal definovaným barvám. PV270 rovněž nabízí 99% pokrytí barevného prostoru Adobe RGB, aby byla pokryta většina barev produkovaných profesionály v oblasti grafiky.\nRozlišení 2 560 x 1 440 (QHD) na 27” širokoúhlé obrazovce\nRozlišení 2 560 x 1 440 (QHD) s vysokou hustotou pixelů zajišťuje kvalitní ostrý obraz, očekávaný při podrobných recenzích a úpravách detailů, a prostorné širokoúhlé zobrazení skýtající zvýšený komfort a produktivitu.\nRovnoměrnost jasu je dosahována prostřednictvím delikátního procesu zahrnujícího použití vysoce přesných přístrojů pro vysoce pečlivé jemné doladění stovek podoblastí celé obrazovky. Nabízí autentičtější a konzistentnější vizuální zážitky.\nPokročilé ovládání jasu zajišťuje nejen ideální úroveň jasu, které je dosaženo rychle po zapnutí, ale rovněž konzistenci během používání i během celé životnosti tohoto displeje.\nPřesná kalibrace barev\nPráce na postprodukci videa vyžadují jemnou kalibraci barev - díky výkonným kalibračním funkcí PV270 je zajištěn vysoce přesný výsledek kalibrace.\n14bitová 3D vyhledávací tabulka\nPomocí 14bitové 3D vyhledávací tabulky (LUT) mohou monitory zobrazovat nejpřesnější směs barev. 14bitová 3D LUT tabulka zvyšuje přesnost barevných přechodů RGB a přináší dokonalou reprodukci barev a šedých odstínů.\nMonitor BenQ PV270 nabízí hodnotu Delta E ≤ 1,5 v barevném prostoru Rec. 709 a Adobe RGB, aby bylo zajištěno přesné zobrazení barev v každé fázi toku práce při úpravě videa. Hodnota Delta E ≤ 1,5 nabízí uživatelům nejen nejvěrnější vzhled originálního obrazu, ale šetří rovněž čas a peníze reprodukcí věrných barev a poskytováním slibných výsledků při spojování obrazů poprvé i v každém dalším okamžiku.\nKalibrační software BenQ\nPalette Master, vyvinutý ve spolupráci s firmou X-rite, světovou jedničkou v oblasti vědy a technologie barev, je dodávaný software umožňující ověřovat nastavení kalibrace. Uživatelsky přívětivé rozhraní a množství různých parametrů nastavení umožňují rychlou uživatelskou konfiguraci pro jakoukoliv úlohu Download Link :\nNavržen pro profesionály\nExcelentní monitor pro postprodukci videa netvoří pouze specifikace. Vyžaduje inovativní funkce usnadňující sdělení vašich úmyslů a dosažení požadovaných výsledků.\nFunkce GamutDuo umožňuje zobrazit současně video vedle sebe v různých barevných prostorech pro zvýšení pohodlí a spolehlivosti při porovnávání. Kromě toho lze tímto způsobem zobrazit videa ze dvou různých zdrojů pro snadnou kontrolu.\n*Povolte GamutDuo přepnutím do režimu PIP/PBP\nKlonování zobrazení barev\nKlonování zobrazení barev eliminuje potřebu odhadu pro dosažení přesných barev v různých umístěních. Vestavěný snímač teploty barev automaticky upravuje obraz podle podmínek osvětlení okolí, díky čemuž jsou barvy vykreslovány konzistentně s vámi požadovanými hodnotami.\n*Je vyžadován OS Windows a funguje pouze v režimu Kalibrace\nSkutečné přehrávání 24P filmů\nPodpora obnovovacích frekvencí 48 Hz a 72Hz umožňuje zobrazit obsah 24p filmu se správnou kadencí, bez potřeby funkce pulldown nebo změny rychlosti, které zkreslují přehrávání zdrojového videa.\n*Podpora pouze pro HDMI\nSada pro vývoj softwaru (SDK)\nStudia mají k dispozici SDK a snadno použitelné rozhraní API, aby mohla vyvíjet přizpůsobený kalibrační software splňující jejich vysoce specifické domácí nebo projektové požadavky.\nStínící clona a ergonomie\nStínící clona brání působení osvětlení a odrazů pracovního prostředí na obsah zobrazený na obrazovce. Kromě toho umožňuje natáčecí stojan zobrazení v orientaci na šířku i na výšku pro skvělou ergonomii.\nBenQ PV270 je certifikován firmou Technicolor Color a splňuje přísné normy barev pro Hollywood, obecná média a zábavní průmysl. Pětiletá všeobecná záruka a záruka šest měsíců na vadné pixely jsou finálním potvrzením kvality.\nRozměry v mm: 645 × 559 × 302\nHmotnost: 8800 g\nČíslo produktu: 9H.LEJLB.QBE\nBarevné rozsahy: 100% sRGB / Rec. 709, 99% Adobe RGB, 96% DCI-P3\nVideo vstupy: DVI, HDMI, DisplayPort, mini DisplayPort\nVýbava monitoru: Čtečka paměťových karet, Nastavitelná výška, Pivot, Uchycení na zeď (VESA), Stínítko (v balení), Automatická regulace jasu, Flicker Free, Low Blue Light\nPříkon (obvyklý): 52 W\nSouvisející články s BenQ PV270\n15. ročník Splash festivalu je tu! Přijďte 14. - 15. září na festival VFX a ilustrace.\n15. ročník velkého mezinárodního festivalu VFX & ilustrace je opět tady! Přijďte si poslechnout přednášky a zúčastněte se workshopů s profesionály. Návštěvou festivalu získáte slevu 10 % na nákup monitorů BenQ. Rozdáváme 10 vstupenek na festival, tak čtěte dále a dozvíte se, jak je vyhrát.\nNové monitory BenQ PD2720U a PD3220U pro designéry a návrháře\nBenQ přichází s inovacemi a přináší na trh dva zcela nové monitory, které splňují potřeby všech náročných uživatelů. Vylepšený barevný rozsah, rozhraní Thunderbolt 3 pro efektivní přenos obrazu a dat a taky funkci KVM, která umožní použití více počítačů současně s jednou klávesnicí a myší.\nJaký byl workshop s fotografickými monitory BenQ a Martinem Rakem?\nPost produkce, neboli úprava fotografií, je nedílnou a velice důležitou součástí samotného fotografování. Proto jsme se rozhodli uspořádat workshop s krajinářským fotografem Martinem Rakem a společností BenQ, která disponuje výkonnými fotografickými Monitory té nejvyšší kvality.


Perníková maska a peeling na rty v 1 | Žijeme homemade\nZveřejněno uživatelem Veronika Poláčková | 3. 12. 2019 | Kosmetika, Péče o rty, Vánoční recepty - cukroví, dekorace a další | 0 |\nTaky se vám občas něco nepovede, ale ve finále z toho vzejde něco dobrého i když jiného než jste na začátku chtěli? Tak přesně to se mi stalo při výrobě tohoto peelingu a masky. Původně to měl být perníkový balzám na rty. Jenže i po přecezení zůstávaly v balzámu kousky koření. Pak se mi ale nad hlavou rozsvítila žárovka a já se rozhodla kousky koření využiju jako peeling. Nakonec je z perníkového balzámu perníkový peeling a hydratační vyživující maska v jednom.\nJe vyrobená z včelího vosku, kokosového oleje a perníkového koření. Kde co seženete najdete pod článkem. A abyste ten vosk nemuseli kupovat jen na výrobu této masky můžete se podívat do kategorie kosmetika. Vosk používám v mnoha receptech. Také se dá použít na výrobu včelích svíček.\nPeeling ze rtů odstraní odumřelou kůži a zanechá je jemné a červené. Maska zase rty vyživuje, zjemní a zabrání jejich popraskání. Péče o rty je stejně důležitá jako péče o pleť a v létě a zimě je to naprostou nutností. Kdo by taky chtěl rozpraskané rty, že?\nMnožství: cca 20g peelingu (pro větší množství dávku znásobte)\n5g včelího vosku*\n+ pár kapek skořicové silice (https://www.mydlovysvet.cz/cs/silice-esencialni-oleje/222-skoricova-silice-10ml.html) (pro prokrvení a zvětšení rtů)\nMalá zavařovací sklenice\nMalý hrnec nebo pánev\n*dají se koupit pláty (mezistěny), bloky i peletky. Je jedno jaký vosk máte. Jen odeberte, ukrojte nebo nastrouhejte požadované množství.\nVčelí vosk odvažte a dejte do zavařovací sklenice.\nPřidejte také kokosový olej.\nDále do sklenice nasypte perníkové koření.\nSklenici postavte do malého hrnce nebo pánvičky. Pánev/hrnec naplňte vodou tak, aby sahala cca do půlky sklenice. Voda se nesmí dostat do sklenice!\nZahřejte na střední teplotu a hřejte do rozpuštění vosku. Lze to urychlit tak, že použijete vosk nastrouhaný či nakrájený nadrobno anebo mu pomozte mícháním.\nKdyž je vosk tekutý přidejte skořicovou silici, promíchejte a okamžitě vytáhněte. Přidejte 5 kapek skořice a uvidíte jestli to bude stačit (rty mají být prokrvené a o něco větší). Skořice rty pěkně prokrví a na určitou dobu jim dodá krásně červenou barvu a také je zvětší. Kdo nesehnal nebo nechce silici používat vynechá.\nPeeling rychle přelijte do připravené dózy nebo malé zavařovací sklenice. Tuhne velice rychle. Kdo to nestíhá může ho ještě krátce zahřát, aby ve sklenici nic nezůstalo.\nNaberte si trochu peelingu a naneste na rty. Jemně po dobu minuty masírujte. Pro hydrataci a výživu rtů nechte 10 minut působit. V případě použití skořicové silice můžete cítit lehké brnění, to je právě to jak se rty prokrvují – to je v pořádku. Případné začervenání okolí během pár minut zmizí. Po masáží nebo působení masku setřete hadříkem nebo smyjte.\nPoznámka: Někdo může být na skořici citlivější, v tom případě příště skořici nepoužívejte.\nTIP: na roztavování surovin používejte jednu zavařovací sklenici. Vosk nejde skoro vůbec umýt. Dělám to tak, že nožem seškrábnu co jde a už to dál neřeším. Příště ji takto použiju znovu. Namísto zavařovací sklenice lze použít i teplu odolná miska (kovová nebo skleněná). Opět je ale lepší počítat s tím že si ji necháte pouze pro tento účel. Nikdy nedávejte věci od vosku do myčky. Jde velice těžko umýt a byl by všude.\nPředchozí Hříbky z domácího marcipánu (vánoční cukroví)\nDalší Vánoční kostkový cukr