Elektronickým knihám na Českokrumlovsku knihovny fandí - Deník.cz\nElektronickým knihám na Českokrumlovsku knihovny fandí\nČeskokrumlovsko - Časy, kdy lidé, kteří nedokáží být ani den bez četby, tahali na své dovolené tašky plné knih, jsou už nejspíš v nenávratnu. Alespoň tedy pro jedince, kteří tolik nelpí na samotném formátu knihy a vystačí si s její elektronickou podobou.\nV dnešní době stačí vzít takzvanou elektronickou čtečku knih a o zábavu je postaráno. Jak na nové technologie pohlížejí knihovnice?\n„Ač jsem milovnicí papírových knih, proti čtečkám vůbec nic nemám, naopak si myslím, že je to docela zázrak a určitě parádní věc třeba pro studijní účely nebo pro cestování náruživých čtenářů," uvedla ředitelka krumlovské knihovny Karla Votřelová. „Jestli se někdo z našich čtenářů vzdal kvůli čtečce návštěv knihovny a papírových knih, to vůbec netuším, samozřejmě by mě to zajímalo," dodala.\nElektronickým čtečkám je nakloněná i knihovnice z Benešova nad Černou Růžena Lepšová. Sama dává přednost tištěným knihám, ale v nové technologii vidí plno pozitiv.\n„Například na dovolené je to určitě skvělá věc," řekla včera v poledne.\nNěkdo může namítnout, že elektronické knihy mohou jednou tištěné knihy zlikvidovat. Ostatně stejně jako třeba ničí stahování muziky trh s hudebními nosiči. „Nemám strach, že k něčemu takovému jednou dojde. Je pořád plno lidí, kteří potřebují šustění stránek," usmála se Růžena Lepšová.\nE-knihy se už dokonce dají v některých knihovnách sehnat. „Jde ale většinou o tituly z klasické literatury, které je možno zveřejnit, protože už nepodléhají autorskému zákonu," zmínila Karla Votřelová. „S ohromnými problémy se pracuje v současné době na novele autorského zákona a knihovny samozřejmě sledují tento proces pozorně, protože jejich činnost bude autorským zákonem jistě hodně ovlivněna."\nS e-knihami každopádně knihovny počítají. „Snad půjde o takovou formu, že bude nad knihovnami nějaký kolektivní správce práv autorů, který bude odvádět poplatky ochranným svazům," dodala Karla Votřelová.


Íránské letadlo prudce kleslo, aby se vyhnulo srážce s americkou stíhačkou, cestující se zranili - Novinky.cz\nNovinky.czZahraničníBlízký a Střední východÍránské letadlo prudce kleslo, aby se vyhnulo srážce s americkou stíhačkou, cestující se zranili\nÍránské letadlo prudce kleslo, aby se vyhnulo srážce s americkou stíhačkou, cestující se zranili\n24. 7. 2020, 10:22 – Teherán/Washington\nNěkolik cestujících letadla íránské společnosti Mahan Air se ve čtvrtek zranilo, když se jeho pilot nad Sýrií pokoušel zabránit srážce s americkým stíhacím letounem F-15, uvedla íránská agentura IRIB. Americké velení incident potvrdilo, podle něj se však stíhačka držela v bezpečné vzdálenosti.\nÍránský pilot dopravního letadla směřujícího z Teheránu do Bejrútu podle agentury IRIB kontaktoval piloty dvou přibližujících se stíhaček, kteří se identifikovali jako američtí, a vyzval je, aby dodržovali bezpečnou vzdálenost. To se podle něj nestalo a on musel rychle změnit výšku letu, aby nedošlo ke kolizi. Několik cestujících se přitom zranilo.\nVideo z paluby íránského stroje zachycuje znepokojení cestujících, průlet stíhačky okolo dopravního letadla a cestujícího, který má krev na tváři, uvedl list The Guardian. Jeden cestující popsal, jak se při prudkém sestupu hlavou praštil do stropu, a na videu je vidět, jak je jeden starší cestující vleže ošetřován.\nVedení bejrútského letiště potvrdilo, že mezi cestujícími bylo několik lehce zraněných.\nAirbus A310 Mahan Air používaný na letech mezi Bejrútem a Teheránem\nAmerické Centrální velitelství, pod které spadá oblast Blízkého východu, uvedlo, že americké stíhačky F-15 byly na rutinní misi nad Sýrií a provedly „standardní vizuální inspekci dopravního letadla Mahan Air z bezpečné vzdálenosti asi 1000 metrů“.\n„Jakmile pilot identifikoval letadlo jako dopravní letadlo Mahan Air, F-15 si udržovaly odstup od letadla,“ uvedlo v prohlášení s tím, že inspekce byla provedena “v souladu s mezinárodními standardy“, aby se zajistila bezpečnost koaličních vojáků na základně al-Tanf.\nÍránské ministerstvo zahraničí oznámilo, že se incident vyšetřuje a že budou podniknuty adekvátní právní a politické kroky.\nUSA a Izrael obviňují Mahan Air, že převáží zbraně pro Íránem podporované milice v Sýrii i Libanonu. USA uvalily na Mahan Air sankce už v roce 2011, protože poskytuje podporu íránským revolučním gardám.


Dva mladíci roztříštili sklo zastávky v Komíně, i přes svědectví jiných, tvrdí, že jsou nevinní | Brňan\nDva mladíci roztříštili sklo zastávky v Komíně, i přes svědectví jiných, tvrdí, že jsou nevinní\nMladíci údajně ve středu večer roztříštili sklo zastávky v brněnském Komíně, pak nasedli na tramvaj a z místa odjeli směrem do centra města. Celou situaci sledovala pohotová svědkyně, která neváhala a vytočila linku 156. Na výtržníky upozornila strážníky a popsala jim, jak oba vypadají.\n„Operační středisko městské policie tedy prostřednictvím dispečinku dopravního podniku zjistilo, kde se tramvaj s uvedenou dvojicí právě nachází, a vyslalo jejím směrem nejbližší hlídku. Ta mladíky odpovídající popisu vyzvala k vystoupení z vozidla a k předložení dokladů,“ popsala k případu mluvčí brněnských strážníků Markéta Skřivánková.\nOba podle ní tvrdili, že s roztříštěnou skleněnou výplní velikou zhruba tři metry čtvereční nemají nic společného, a že u zastávky vůbec nebyli. Svědkyně ale strážníkům popsala, že je nejprve slyšela, jak se spolu hlučně a vulgárně baví, pak prý následovala hlasitá rána a řinčení skla. „Hlídce navíc poskytla videozáznam z doby, kdy se v přístřešku pohybovali. Škoda pravděpodobně nepřesáhne hranici deseti tisíc korun, její výši však nebylo možné v danou chvíli přesně určit. Podezřením z majetkového přestupku se tak bude zabývat správní orgán,“ uzavřela Skřivánková.


ŽEBŘÍČEK: 10 nejlépe placených českých hokejistů v nové sezoně NHL – SportRevue.cz\nŽEBŘÍČEK: 10 nejlépe placených českých hokejistů v nové sezoně NHL\n6. 10. 2018 | Petr Sobol\nNová sezona v NHL odstartovala. I letos zasáhne do akce řada českých hráčů, kteří si v zámoří vydělávají na život. A spousta z nich bere hodně tučné odměny.\nNejlépe placeným hráčem celé NHL je John Tavares z Toronta, kterého následují Connor McDavid z Edmontonu a gólman Montrealu Carey Price. Jak jsou na tom čeští hokejisté? Jména deseti nejlépe placených Čechů najdete v následujících kapitolách.\nMichal Kempný (Washington) – 3,3 milionů dolarů\nJeště v průběhu uplynulé sezony byla jeho pozice nejistá. V Chicagu neměl tolik prostoru, sám se sebou nebyl spokojený a přemýšlel o návratu do Evropy. Pak ale zamířil do Washingtonu, stal se jedním z klíčových beků týmu a získal Stanley Cup. Následně podepsal čtyřletou smlouvu na deset milionů dolarů.\nRadko Gudas (Philadelphia) – 3,4 miliony dolarů\nBourák z Philadelphie podepsal před sezonou 2016/17 čtyřletou smlouvu. Začal na čtyřech milionech dolarů, letos si vydělá o 600 tisíc dolarů méně, jeho úloha v týmu je však i nadále velmi důležitá.\nVladimír Sobotka (Buffalo) – 3,5 milionů dolarů\nDo NHL se vrátil z Omsku a v St. Louis rychle získal pevnou pozici. Jenže Blues v létě tolik stáli o Ryana O’Reillyho z Buffala, a tak obětovali i Vladimíra Sobotku. Zkušený forvard má u Sabres platnou smlouvu ještě na tuto a příští sezonu.\nMichael Frolík (Calgary) – 4 miliony dolarů\nTřicetiletý útočník podepsal před sezonou 2015/16 s Flamrs pětiletý kontrakt na 21 milionů dolarů. Letos mu z něj běží čtvrtý rok, ve kterém si vydělá čtyři miliony dolarů. Loni posbíral 25 kanadských bodů, na jakou metu se dostane tentokrát?\nMartin Hanzal (Dallas) – 5 milionů dolarů\nPřed loňskou sezonou se přesunul do Dallasu, se kterým podepsal tříletou smlouvu na 14,25 milionů dolarů. V uplynulém ročníku však vinou operace zad odehrál jen 31 zápasů. Jakou porci zvládne letos?\nTomáš Hertl (San Jose) – 6 milionů dolarů\nČtyřiadvacetiletý útočník má za sebou pět sezon v NHL. Všechny strávil v San Jose, se kterým v létě prodloužil smlouvu o další čtyři roky, během nichž si vydělá 22,5 milionů dolarů. Letos z nich ukrojí rovných šest milionů.\nOndřej Palát (Tampa Bay) – 6,855 milionů dolarů\n26,5 milionů dolarů za pět let. Tak zněly podmínky smlouvy, kterou před rokem podepsal Ondřej Palát s Tampou Bay. Letos by rád s týmem zaútočil na Stanley Cup, uspěje?\nDavid Krejčí (Boston) – 7,5 milionů dolarů\nČeská stálice v NHL. David Krejčí se už několik let pohybuje na předních příčkách žebříčku českých boháčů soutěže, ve kterém mu letos patří třetí místo. Dvaatřicetiletý centr Bruins, který má smlouvu ještě na další dva roky, si v aktuálním ročníku přijde na 7,5 milionů dolarů.\nDavid Pastrňák (Boston) – 8 milionů dolarů\nByla to jedna z nejdelších ság loňského léta. Podepíše David Pastrňák novou smlouvu s Bostonem? A jaké podmínky si vyjedná? Nakonec získal šestiletý kontrakt na 40 milionů dolarů. V uplynulém ročníku se dostal celkově na sto kanadských bodů, na jakou metu se vyšplhá letos?\nJakub Voráček (Philadelphia) – 9,25 milionů dolarů\nNejlépe vydělávajícím českým hokejistou v NHL je Jakub Voráček, jenž byl loni i nejproduktivnějším Čechem v základní části. Dokonce je 17. nejlépe placeným hráčem celé NHL. Flyers však potřebují, aby je společně s Claudem Girouxem už dovedl k nějakému výraznému úspěchu.\nTémata článku: Hokej, NHL, Peníze, Jakub Voráček, David Pastrňák, David Krejčí, Tomáš Hertl, Ondřej Palát, Radko Gudas, Michael Frolík, Vladimír Sobotka, Michal Kempný, Martin Hanzal


batman - Údržba a čistění\nDura-Bright® EVO Wheels\nAkce a slevy > kované disky ALCOA > Údržba a čistění\nV sekci "Akce a slevy" mimořádné ceny kol ALCOA!!!\nKaždý zákazní, který potřebuje přepravit zboží, rád uvidí, že jeho výrobky přepravuje dopravce s perfektním vozovým parkem. Je to součást i jeho image v očích kupujícího. Kovaná kola ALCOA mají fascinující vzhled, kterým reprezentují svého majitele ať už se jedná o velkou dopravní společnost nebo malého přepravce. Originální systém přípravků údržby kol ALCOA je zárukou, že kola budou vždy zářit jako nová a budou svým vzhledem reprezentovat svého majitele. Využijte příležitost a objednejte si nyní originální AL-Clean a AL-pollish s mimořádnou slevou 30% z běžné ceny. Informace o cenách naleznete v sekci Ceny a slevy nebo volejte +420 577 915 034.\nKliknutím na obrázek stáhnete Návod na údržbu kovaných kol ALCOA.\nKompletní sada prostředků údržby obsahuje ALclean (1ltr), ALbrush (1ks), ALpolish (1 tuba), ALfinish (1ks) a návod k použití..\nPro více informací o správném postupo a použití jednotlivých komponentů přejděte na cleaning stranu\nČistící startovací sada\nALclean (1 litr) - čistič\nZákladní , vysoce účinný kapalný čistič pro hliníková kola a hliníkové díly. Zbavuje disk usazenin z brzd, odstraní oxidovanou vrstvu a vrací povrchu původní lesk. Neleptá hliník. Podle stupně znečistění disku lze koncentrci snížit ředěním vodou. Nejlepšího účinku dosáhnete v kombinaci s kartáčem ALbrush.\nPro více informací k použití přejděte na ALclean stranu.\nplast.lahev - obsah 1 litr, návod\nALclean (5 litrů) - čistič\nplastový kanystr - obsah 5 litrů, návod\nALclean (25 litrů) - čistič\nplastový kanystr - obsah 25 litrů, návod\nALbrush - kartáč\nPUR-kartáč pro zajištění nejvyššího účinku čističe ALclean. Je opatřen spec.upravenými a měkčenými PUR-štětinami. není vhodný pro např. suché vymetání prostoru kabiny atd.\nPro více informací k použití přejděte na ALclean stranu\nkartáč s logem ALCOA\nALpolish - leštící pasta\nNejúčinější a osvědčená lešticí pasta pro všechny povrchy leštěného nelakovaného hliníku. Vrací povrchu zpět zrcadlový lesk. Doporučujeme použít v kombinaci s ALfinish, kotoučem pro snadné a dokonalé leštění bez námahy.\nPro více informací k použití přejděte na ALpolish stranu.\nplast.tuba - obsah 200g\nALfinish - leštící kotouč\nPoužívání kotouče ALfinish pro kola ALCOA ušetříte čas a a bez námahy vrátíte kolům jejich zrcadlový lesk.\nleštící kotouč, návod


Poznejte přednosti kachlových kamen : KKK Zlín.cz\nHledáte do svého interiéru vhodný topný prvek, jež vám přinese nejenom dostatek tepla, ale stane i nedílnou součástí vašeho bydlení? Pak se zaměřte na kachlová kamna, která se od těch krbových liší právě použitím vzhledově originálních kachlí.\nTy mohou nabývat nejrůznějších podob, velikosti a barevného podání. Kachle povyšují design obyčejných krbových kamen na mnohem vyšší úroveň a přináší vám zdravé a komfortní topení. Je to způsobeno tím, že kachle dokáží dlouho akumulovat a sálat teplo, takže o příjemné prostředí ve vašem domě jistě nebudete mít nouzi.\nZvolit si můžete také kachlová kamna s výměníkem, u kterých jednoznačně vede jedna zásadní přednost. Můžete je napojit na ústřední vytápění a tím získat teplo ještě v dalších místnostech. Rozhodněte se v tomto směru pro ekologické vytápění s důrazem za nepřehlédnutelný vzhled. Vězte, že z tohoto hlediska budete maximálně nadšeni.


Jak něco získat téměř zdarma? Řešení může být...\nJak něco získat téměř zdarma? Řešení může být překvapivě jednoduché!\nUrčitě každý z nás touží po něčem, co v současné době nemůže mít, ať už je to cokoli. Většina lidí řekne něco jako: „Na to nemám“ nebo „to si nemohu dovolit“ anebo něco dalšího. Jistě všichni známe. Pár lidí si řekne: „Jak to udělat, abych si to mohl dovolit?“ Ale za pár dní je většinou nic nenapadne a tak to pustí z hlavy. Pokud je vaše touha opravdu silná, cestu si vymyslíte.\nRobert Kiyosaki o tom píše v jedné ze svých knih. Uvádí, že chtěl jezdit v lepším autě, než které si mohl dovolit. Šel proto za majitelem autosalonu a domluvil se s ním, že od něj bude mít jedno z aut půjčené a protože hodně jezdí, bude mu tím dělat reklamu. Asi namítnete, že tohle už v dnešní době fungovat nebude a pravděpodobně máte pravdu, protože nepůjdete a nezkusíte to. Ale co kdyby…\nMožná, že už to vážně neklapne s tím majitelem autosalonu, ale máme tu spoustu příležitostí, jak získat něco, po čem toužíte, třeba výměnou za něco, co máte vy.\nOd mala miluju auta, čím větší výkon, tím lepší pochopitelně. A určitě tušíte, co je vrchol pro takového milovníka aut. Jasně, rally. Ale jak to sakra udělat. Na živé závody jsem nikdy nejel a to ze dvou důvodů:\nNechci se někde tlačit v davu ve vymezeném prostoru a čekat až projede jedno auto a pak se případně hnát s ostatními někam jinam.\nTo že budu stát někde 50 metrů od auťáků, mi nepřijde tak super a platit si VIP sekce nebo být rovnou sponzorem a mít tak VIP automaticky mi připadá značně nedostižné.\nDovolím si teď jednu malou odbočku. Jednou na běžeckých závodech jsem si všiml, že určitý typ lidí může úplně všude. Překvapivě jsem to nebyl já jako závodník, ale pár lidí, kteří měli cedulku s magickým slovem „Staff“. No jo, ale jak to udělat. Dyť tohle jsou protekční místa pro rozmazlený děcka pracháčů. A dělají to proto, aby se dostali blízko ke hvězdám – k těm úspěšným.\nStále mi to vrtalo hlavou. Dostat se na rally jako zástupce organizátorů. Pomáháte jim a výměnou za to, dostanete zážitek, takový, který si kolikrát ani za peníze nemůžete koupit. Ale pořád jsem si myslel, že toto je beznadějné. Dyť o to musí být obrovský zájem, tak jsem se ani nepokusil kontaktovat žádný pořadatelský autoklub. Ó jak jsem se mýlil.\nNetrvalo to dlouho a příležitost si mě našla. Že by protekce? Možná. Náhoda? Tak to určitě ne. Žádné náhody totiž neexistují. Přes známou jsem se dostal kontakt na jejího tátu. Za pár týdnů jsme měli sraz, kde jsme probírali, co se od nás očekává na příštím ročníku a na čem se v rámci příprav podílíme. A tady to přišlo. Říkám mu, že je to super, že jsem moc rád, že jsem se tam dostal, že určitě o to musí být obrovský zájem. A odpověď, tak to ani náhodou, máme málo lidí, hledáme dobrovolníky, a když lidem nezaplatíme, tak to nedělají.\nTak to je něco, mě se splnil sen a na příštím ročníku se podívám na závodní speciály zblízka a to jenom za to, že jim tam pomohu cca pár dnů s organizací. Pro mě je to k nezaplacení.\nMožná, že Vás neláká rally, ale něco jiného a přemýšleli jste podobně – tam se nikdy nemůžu dostat. Možná obdivujete tenisty a chtěli byste se potkat s největšími hvězdami. Zkoušeli jste někdy oslovit asociaci, jestli nehledají nějakého dobrovolníka na pozici sběrače míčků pro turnaj. A když Vám řeknou ne. Tak na tom budete úplně stejně jako předtím, Neztratíte vůbec nic.\nNa druhou stranu neznám moc organizací, které by odmítli dobrovolníka. Takže vzhůru do toho a splňte si svoje netradiční sny netradičním způsobem. Stačí jen přemýšlet dost dlouho o tom, jak to udělat, a nebo jít a dát výše uvedené do praxe.\nJak jít neochvějně za svým úspěchem\nJak funguje nevědomé formování naší mysli\n6 způsobů, jak můžete prožít život\nje podnikatel, začínající investor, příležitostný bloger, nadšený programátor a bezchybný kutil\nDesatero povzbuzení pro váš úsměv\nŽádné komentáře | Kvě 6, 2015\nKdo Vás motivuje a inspiruje?\nŽádné komentáře | Čvc 15, 2015\nHledáte příležitost jak vydělat peníze?\nMáte nesplněné sny a cíle?\nToužíte po finanční nezávislosti?\nCo je to vlastně osobní rozvoj?\n5 prosince, 2015\t• 3 komentáře\n10 tipů k efektivní komunikaci\n26 listopadu, 2015\t• 1 komentář\n15 důvodů, proč je vzdělávání extrémně důležité\n18 ledna, 2016\t• 1 komentář\nOdhalte tajemství, jak vydělávat více peněz\n1 února, 2016\t• 1 komentář\nMyšlenka projektu YeahCoach\n26 dubna, 2015\t• Žádný komentář\nCo se stane, když natočíte video v dobré víře pomoci druhým lidem\n21 března, 2016\t• Žádný komentář\nBuďte ve formě a krásná s Olgou Šípkovou\n3 května, 2015\t• Žádný komentář\nNaše kamarádka motivace a její přítel plán\n2 března, 2016\t• Žádný komentář\nVzdělání je základem přežití\n28 února, 2016\t• Žádný komentář\nOvěřený tip na vedlejší příjem\n14 prosince, 2015\t• Žádný komentář\nNa co se dnes zaměříte?\nJste kouč, lektor či autor?\nZaměřujete se na téma osobního rozvoje, zdraví, vztahů nebo peněz?\n.. řešíte, jak za svou práci dostat zaplaceno?\nYeahCoach - aplikace pro skutečný život\nJsme komunitou lidí, kteří myslí odlišně a chtějí převzít kontrolu nad svým životem. Společně si proto platíme vývoj unikátních nástrojů, které nám úspěšně pomáhají překonávat životní výzvy. Věříme, že vším co děláme, zlepšujeme nejen svůj život, ale i budoucnost celé Země.\nPřehrát video Chci se přidat\n20 kousků Honzy Janči\nCopyright © 2020 Blog YeahCoach.


Tagy: rasismus | Krajské listy.cz\nFotbalové hajlovačky z dětských hřišť. Komentář Štěpána Chába\nPři fotbalovém zápasu české Sparty a skotského Rangers Glasgow došlo zase k objevení prubířského kamene, na kterém se ověřila ryzost vztahu mezi Západem a Východem. A opět to řádně zajiskřilo. Češi, ti ...\nJako by nestačilo #MeToo, teď zas pranýřují Liama Neesona. Ale… Sobota Pavla Přeučila\nNaštěstí se typický klaďas a zatracovaný „rasista“ vrátil na červený koberec. Bude vzat opravdu na milost? Před třemi dny se objevil po delší odmlce na veřejnosti britský herec Liam Neeson. A to dokonce ...\nNovinář Petr Uhl, socioložka Zuzana Uhde, bývalý ministr zahraničí a bývalý předseda Valného shromáždění OSN Jan Kavan a mnozí další podpořili otevřený dopis pořadatelům festivalu Dny Jeruzaléma v rámci ...


LINO | MALL.CZ\nNacházíte se zde: Úvodní strana›Prodávané značky›LINO\nLINO Antibakteriální gel na ruce s 96,1% alkoholu\nAntibakteriální gel na ruce s obsahem 96,1% alkoholu zajistí rychlou a kvalitní dezinfekci rukou kdykoliv a kdekoliv. Gel není nutné oplachovat, proto ho využijete při cestování, doma iv práci. Složení s aloe vera a vitamínem E příjemně voní a ruce navíc vyživuje a regeneruje. Výhodou tohoto dezin\nSkladem 197 Kč 257 Kč\nVega solutions 1\nNábytek Lino s.r.o. byl založen v roce 1994. V současné době patříme mezi významné výrobce a prodejce nábytku pro gastronomii, zahradní nábytek, židle, stoly a podnože. Standardně nabízí širokou paletu sedacího nábytku. Podle přání vyrábí nábytek na zakázku (podnože, barovky, stoly, atd.).\nKaždý stůl je lze snadno upravit, aby co nejvíce odpovídal vašemu vlastnímu vkusu — zkombinovat stolové podnože a stolové desky dle vlastního výběru není nejmenší problém.\nSortiment stolové desky\nSortiment stolové podnože\nAtraktivní cena, vysoká kvalita a dlouhá životnost.


Beckhamova nevěra Brity nezajímá - iDNES.cz\n21. dubna 2004 18:51, aktualizováno 18:51\nBritové prý moc nehltají příběh údajného nemanželského poměru anglického fotbalisty Davida Beckhama. V novém průzkumu pro deník The Guardian se ukázalo, že skoro polovině Britů je jedno, zda byl Beckham nevěrný. Kromě toho se vyslovili pro větší ochranu soukromí celebrit.\nV průzkumu pro Guardian tvrdilo 27 procent dotázaných, že věří Beckhamovu popírání milostných románků.\nJeho údajné milence Rebecce Loosové věří 31 procent a 43 procent dotázaných tvrdí, že soukromý život Davida Beckhama je jim zcela lhostejný.\nNejsilnější názor v průzkumu je postoj 69 procent Britů, kteří se domnívají, že by měl být přijat zákon, který by publikaci podobných článků zakázal. Pouhých 27 procent lidí bylo proti.\nVětšina Britů se domnívá, že příslušný zákon by měl v první řadě bránit soukromí královské rodiny, po níž následuje přání chránit osobní soukromí celebrit, jako jsou zpěváci a fotbalisté. Naproti tomu 52 procent lidí je proti tomu, aby bylo chráněno\nBeckhamova bývalá asistentka Rebecca Loosová.\nÚdajná Beckhamova milenka Rebecca Loosová na premiéře filmu Kill Bill 2. (Londýn, 20.4.2004)\nÚdajná Beckhamova milenka Rebecca Loosová.\nTémata: David Beckham, Kill Bill, Londýn, milenka, Nevěra, Victoria Beckhamová


Společnost Happy foto překročila loni metu 200 tisíc aktivních zákazníků v Čechách a na Slovensku - Naše Praha 4\nI loňský rok pokračoval v trendu, kdy se projevuje nárůst prodeje fotodárků na úkor klasických fotografií. Stále převládá fotografie, která dělá 70% obratu společnosti, před fotodárky (fotoknihy, fotokalendáře). „Očekáváme, že v letošním roce se poměr fotodárků s fotografiemi zcela vyrovná na 50 : 50," odhaduje vývoj jednatelka české i slovenské pobočky Happy Foto Michaela Bílá Čížková. V průměru každý pracovní den se v Čechách prodalo 121,5 fotoknih od Happy Fota. „Přesto jsou výsledky v segmentu fotografií vyšší, denní průměr je téměř 74 tisíc prodaných fotografií každý pracovní den," dodává jednatelka Bílá Čížková. Oproti roku 2008 se loni zvýšil zájem o fotoknihy a fotokalendáře přes internet o 44 %.\nZákazníci Happy Fota postupně preferují internet ve využívání zásilkové fotoslužby před klasickou poštovní zásilkou. Sedmdesát procent jich předává své fotoknihy, kalendáře a fotografie přes webové rozhraní, 30 % zákazníků využívá komunikaci přes Českou poštu. Celoevropskému Happy Foto se v loňském roce podařilo jedno rekordní číslo: „V srpnu loňského roku se v laboratoři v jeden den vyrobilo 1 milion fotografií," pochlubila se jednatelka Michaela Bílá Čížková.


Zelené teplo - Pro čistější Brno\nVíte, že Teplárny Brno jsou šetrné k životnímu prostředí díky vysoce efektivnímu provozu?\nKombinují výrobu tepla a elektrické energie ve spojení se spalováním zemního plynu, který jsou tak schopni využít o 1/3 efektivněji, než když se zemní plyn využije jen na výrobu tepla.\nKombinovaná výroba elektřiny a tepla (KVET, nebo též kogenerace) je sdružená výroba tepla a elektřiny v jednom výrobním cyklu. Jestliže vyrábíme teplo a elektřinu společně v kombinovaném cyklu, ušetříme cca 1/3 paliva oproti jejich oddělené výrobě. Díky recyklaci tepla z výroby elektřiny, šetří teplárny v rámci KVET palivo i životní prostředí. Kogenerace dnes pokrývá téměř 2/3 dodávek tepla pro soustavy zásobování teplem v České republice.\nKombinovaná výroba elektřiny a tepla výrazně zvyšuje účinnost využití primárního paliva oproti oddělené výrobě elektřiny v kondenzační elektrárně a tepla ve výtopně. Zatímco při výrobě elektřiny v kondenzační elektrárně je větší část energie paliva z fyzikální podstaty odvedena ve formě nízkopotenciálního tepla jako pára z chladicích věží do okolí (a tím pádem vyjde toto teplo vniveč), v případě kombinované výroby v teplárně je toto teplo recyklováno a dále využito v soustavách zásobování teplem pro vytápění budov a přípravu teplé vody nebo v technologických procesech průmyslových podniků. Tím se ušetří až 1/3 primárního paliva. Proto je tento nejefektivnější a nejekologičtější způsob výroby elektřiny a tepla v EU podporován.\nS úsporou primárního paliva je spojena úspora emisí znečišťujících látek (oxidy dusíku, oxidy síry, prach) a emisí oxidu uhličitého. Kombinovaná výroba tepla a elektřiny tak přispívá také ke zlepšení životního prostředí. Díky rozmístění po celém území republiky a dodávce elektřiny do nižších napěťových hladin blíže spotřebitelům přispívá kombinovaná výroba elektřiny a tepla také ke snižování ztrát elektřiny v přenosové soustavě a distribučních soustavách, což má opět pozitivní vliv na snižování emisí a zlepšování životního prostředí.\nVýroba elektřiny je transformační proces s vůbec nejvyššími energetickými ztrátami a její účinnost je určující z hlediska energetické náročnosti tvorby hrubého domácího produktu. V roce 2010 činila průměrná účinnost výroby elektřiny v ČR při započtení vlastní spotřeby elektřiny v elektrárnách pouhých 35,5 %. Jinými slovy téměř 2/3 energie dodané pro výrobu elektřiny byly zmařeny a převážně ve formě nízkopotenciálního tepla vypuštěny do atmosféry chladicími věžemi elektráren. Téměř 1/3 všech primárních energetických zdrojů využitých v ČR v roce 2010 byla spotřebována na krytí ztrát při výrobě elektřiny.\nInteraktivní model paroplynového cyklu s kombinovanou výrobou tepla a elektřiny najdete zde.


LGM-118 – Wikipedie\n(přesměrováno z Peacekeeper)\nStart střely LGM-118 Peacekeeper\nV roce 1966 se USAF začalo zabývat náhradou svých starých raket LGM-30 Minuteman novým systémem včetně mobilní verze. Tomuto projektu bylo přiděleno kódové označení Weapons System 120A, ale vývoj byl v r. 1967 zrušen Kongresem USA.\nV roce 1972 začaly designové práce na novém návrhu. Výsledkem tohoto programu, zvaného „Missile-X“, odtud zkratka „MX“, měla být ICBM z vícenásobnými hlavicemi MIRV, která by mohla být odpalována z mobilních železničních ramp, upravených transportních letadel i ze starých statických sil pro rakety Minuteman. Kvůli nebezpečí z prodlení byly ale zahájeny práce na ICBM poháněné pevnými palivy, ze které měla být později vyvinuta mobilní varianta.\nV roce 1977 byly dokončeny návrhové práce, avšak kongres se vzepřel myšlence na využití statických sil Minutemanů (vyhodnocených jako příliš zranitelné) a dal letectvu roční odklad, aby mohla být dokončena mobilní varianta. USAF přišlo s návrhem vybudování 4600 mobilních lehkých úkrytů (MPS -Mobile Protective Shelters), do nichž by bylo ukryto 200 střel MX, přičemž ve zbylých úkrytech by byly makety - sovětská rozvědka by tak nevěděla, kde jsou skutečné rakety a kde makety. Tento návrh byl schválen v r. 1979, přičemž bylo raketě projektu MX přiděleno označení MGM-118. Všechny části rakety byly dokončeny do června 1982.\nProjekt MPS byl ale v roce 1980 zrušen a tak bylo na počátku roku 1983 rozhodnuto, že budou rakety Peacekeeper přece jen umístěny v silech po raketách Minuteman.\nParadoxně tak došlo k situaci, že se program zdržel o 6 let a byly promrhány velké finanční prostředky.\nRakety byl přejmenovány z MGM-118 (Mobile, Guided ground-to-ground Missile) na LGM-118 (silo-Launched, Guided ground-to-ground Missile) a umístěny do sil Minutemanů, přičemž byly doplněny menšími, ale mobilními střelami MGM-134 Midgetman, které nesly jednu hlavici stejného typu jako Peacekeeper.\n17. června 1983 byl z Vandenberg AFB v Kalifornii úspěšně odpálen testovací exemplář LGM-118A, který uletěl 6700 km a poté úspěšně vypustil 6 cvičných hlavic na Kwajalein Missile Test Range v Pacifiku. Prvních 8 testovacích odpalů bylo provedeno z nadzemních ramp, zbylé již ze sil Minutemanů.\nSériová produkce se rozběhla v únoru 1984, v prosinci 1988 bylo všech 50 vyrobených Peacekeeperů ve svých silech.\nV roce 1986 byl schválen „Peacekeeper Rail Garrison plan“, jehož výsledkem bylo vyrobení dalších 50 Peacekeeperů, které byly umístěny na mobilní železniční podvozky, ale tento plán byl zrušen v roce 1991. Těmto raketám by bylo opět přiděleno označení MGM-118A.\nStudený start balistické střely LGM-118 Peacekeeper\nLGM-118A Peacekeeper je čtyřstupňová mezikontinentální balistická střela, která se skládá ze 3 částí:\nboost system (první 3 stupně)\nPost-Boost Vehicle (PBV)\nPBV Vehicle a Re-entry System tvoří 4. stupeň. PBV se odděluje ještě před opětovným vstupem do atmosféry.\nVýzbroj tvoří 10 samostatně naváděných hlavic Avco MK 21, každá s nukleární hlavicí W87 o ekvivalentu 300kT TNT.\nPrvní stupeň vyrobil Thiokol, druhý Aerojet, třetí Hercules a čtvrtý Rocketdyne. První 3 stupně jsou na tuhá paliva, čtvrtý pak na kapalná paliva s možností restartu.\nU Peacekeeperu byla poprvé na západě použita technologie studeného startu, při které je raketa ze sila vymrštěna plyny a zažehne se až ve vzduchu, čímž se předejde poškození sila. Raketa je před plyny chráněna kanystry, které při vymrštění odpadnou, což vytváří charakteristický obraz.\nLGM-118A je vybaven inerciální navigační jednotkou Rockwell Autonetics IRS (Inertial Reference Sphere), díky které dosahuje (podle některých pozorovatelů) kruhové odchylky do 120 metrů, což umožňuje použít LGM-118 k ničení bodových cílů vysoké důležitosti jako jsou střediska velení.\nDélka\t21.6 m\nPrůměr\t2.34 m\nVáha\t87,75 tun\nRychlost 6 694,4 m.s-1\nDostup\t800 km\nDosah\t10900+ km\n1. stupeň 2225 kN\n2. stupeň 1225 kN\n3. stupeň 290 kN\n4. stupeň má pouze manévrovací motorky\nCena 70 mil. USD / kus\nPodle různých pramenů je ve službě 50 - 100 kusů střel. Podle posledních údajů byly vyřazeny v roce 2004.\n↑ LGM-118 Peacekeeper, missilethreat.com (anglicky)\nObrázky, zvuky či videa k tématu LGM-118 ve Wikimedia Commons\nStart LGM-118 na youtube; pěkná ukázka studeného startu\nLGM-118 Peacekeeper na Palba.cz\nStavy mezikontinentálních řízených střel na Palba.cz\nCitováno z „https://cs.wikipedia.org/w/index.php?title=LGM-118&oldid=16924635“\nNaposledy editováno 7. 2. 2019 v 16:02


Metabaletky vám nasypou sůl do očí za všechny „tlustý, hnusný a blbý holky“ | Radio Wave\nMetabaletky vám nasypou sůl do očí za všechny „tlustý, hnusný a blbý holky“\n„Ještě jedno projímadlo?“ Poslechněte si recenzi multimediálního představení Metabaletky s ukázkami\nMiřenka Čechová vloni rozvířila knižní i taneční vody svým autobiografickým románem Baletky. V něm se ohlíží za studiem na pražské taneční konzervatoři, které provázela fyzická i psychická šikana pedagogů, i za dospíváním v devadesátkové Praze, které nedoprovázel ani rodičovský dozor, ani ochrana. V pražském Paláci Akropolis teď měly premiéru Metabaletky – taneční divadelní představení, které vychází z knihy i z toho, co se v životě Čechové dělo po jejím vydání.\nMiřenka Čechová je bezesporu ve světě tance úspěšná. Po konzervatoři vystudovala DAMU, založila dva respektované taneční soubory, vyučuje doma i v zahraničí, píše knihy. Přesto nezapře jakousi křehkost, která její osobu provází v psaném textu, při tanci a hlavně v civilním projevu na jevišti. To všechno totiž Metabaletky jsou, kompilace tance, filmových i divadelních scén i interaktivní části, kdy je Miřenka jen Miřenkou, s konkrétní zkušeností a konkrétním prožitkem, o kterém s diváky otevřeně mluví.\nPokud se máme bavit o Metabaletkách jako o běžné inscenaci, a ne jako o zpovědi, kterou se sluší nesoudit, pak v porovnání se svou silnou knižní předlohou trochu kulhají|foto:Ondřej Košík,Spitfire Company\nDá se říct, že knihou Baletky se Čechová vypořádala s tancem, a teď se tancem vypořádává s knihou. Trochu se mi příčí hodnotit Metabaletky jako běžné divadelní nebo taneční představení. Je to jako hodnotit prožívání vašeho letmého známého, který se potýká s úzkostí. Jste u toho a můžete dát najevo účast, ale to je asi tak všechno.\nMiřenka v rámci představení o svých zkušenostech z konzervatoře, kdy jí denně někdo předhazoval, že je tlustá, hnusná, neohrabaná, netalentovaná a hloupá, říká: „Teď už je to dobrý.“ Druhým dechem ale mluví o záchvatech paniky, které u ní propukly po tom, co o své (ještě nevydané) knize dala první rozhovor, čímž pobouřila staré známé baletní kruhy. A usmívá se u toho tak, že si nejste jistí, jestli u toho, co se právě děje, máte a chcete být.\nPremiéru a dvě další představení Metabaletek vysílal Palác Akropolis. S dalšími reprízami se počítá na začátek září, kdy snad tvůrce i diváky čekají lepší časy. Nicméně online prostředí Metabaletkám nijak neškodí, představení je skládané z více formátů, z nichž některé na obrazovku jasně patří. Hodinové Metabaletky bez přestání provází silná atmosféra, která se různě mění. Je to strach, který ostatně sama autorka považuje za stěžejní, je to nepochopení, samota, konkurence, odosobnění, šikana, stesk nebo touha. Diváci jsou svědky originálních inscenačních řešení i psychedelických předělů, kterým porozumí čtenáři knihy, ale ti, co ji nečetli, budou možná úplně mimo.\nPokud chcete vidět někoho, kdo vám bez zábran nasolí do očí svoje trauma, zaškrtněte si v diáři první zářijové dny a dejte Metabaletkám svůj čas|foto:Ondřej Košík,Spitfire Company\nPokud se máme bavit o Metabaletkách jako o běžné inscenaci, a ne jako o zpovědi, kterou se sluší nesoudit, pak v porovnání se svou silnou knižní předlohou trochu kulhají. Nejsilnějšími zůstávají zcela nedivadelní (re)citované pasáže z knihy, někdy překlápěné do tance, někdy pouze vyřčené, nebo Miřenčiny telefonáty s mámou. Představení má místy ukazovat nadsázku, pro mě zůstala ale jen pokusem. Téma se totiž jeví tak bolestně, že se mu zasmát jde jen velmi nuceně.\nKe konci přichází momenty, které už jsou nástavbou knize a doplňují její existenci o kontext toho, co nastalo po jejím vydání. Miřenčina tombola posbíraných hejtů i do kontrastu stavěné hlasy mladých baletek, kterým naopak pomohla, tady více než předtím působí jako terapeutické sezení, kam jste omylem vpadli, když jste si na chodbě spletli dveře.\nZávěr, který jsem slíbila neprozradit, působí trochu jako kýč. A možná zbytečná doslovnost související s odvahou se něčemu postavit. Přesto by se dal ztvárnit neotřeleji a jemněji. Jenže. Metabaletky jdou na krev vlastně celou dobu, nic v nich není prostřední a očividně nemají ambici dopřát divákům, aby něco sami vycítili nebo si něco domysleli. Není to na nich špatně. Když se díváte pozorně, pochopíte, že právě tohle střemhlav je pro Miřenku Čechovou absolutně nevyhnutelné podání. Takže pokud chcete vidět někoho, kdo vám bez zábran nasolí do očí svoje trauma, zaškrtněte si v diáři první zářijové dny a dejte Metabaletkám svůj čas.\nPředstavení Metabaletky se vrátí do Paláce Akropolis po letních prázdninách. Poslechněte si recenzi Michaely Sladké.


Case Logic Skořepinové pouzdro na fotoaparát nebo videokameru malé brašna cena od 357 Kč - Srovname.cz\nCASE LOGIC DCB304K Case Logic Klasické pouzdro na fotoaparát s kapsou Case Logic CPL103K černé Case Logic TBC404K Case Logic TBC403K Case Logic DCB308K Case Logic QPB301K černé Case Logic Skořepinové pouzdro na fotoaparát nebo videokameru malé Case Logic QPB301P šedé CaseLogic CL-DCB302K\nSrovnání cen » Elektronika » Brašny a pouzdra na elektro » Pouzdra na fotoaparáty » Srovnání cen Články o Recenze Napsat recenzi pro Informace o Poradna Case Logic Skořepinové pouzdro na fotoaparát nebo videokameru malé\nIdeální pro dnešní miniaturní digitální videokamery Špičková ochrana přístroje díky skořepinovému materiálu Plyšový interiér zamezující poškrábání a zvyšující účinnost ochrany Vnitřní kapsa pro paměťově karty nebo baterie ...a dál?\nProdukt Case Logic Skořepinové pouzdro na fotoaparát nebo videokameru malé neprodává žádný obchod s kamennou pobočkou. Zobrazte si všechny obchody.\nProdukt Case Logic Skořepinové pouzdro na fotoaparát nebo videokameru malé nemá žádný obchod skladem. Zobrazte si všechny obchody.\nProdukt Case Logic Skořepinové pouzdro na fotoaparát nebo videokameru malé neprodává žádný obchod s možností platby kartou. Zobrazte si všechny obchody.\nDoporučujeme Case Logic Skořepinové pouzdro na fotoaparát nebo videokameru malé\nDo obchodu » Case Logic Skořepinové pouzdro na fotoaparát nebo videokameru malé Spolehliva-svitidla.cz\nDo obchodu » Case Logic Skořepinové pouzdro na fotoaparát nebo videokameru malé Fotolab.cz\nDo obchodu » Case Logic Skořepinové pouzdro na fotoaparát nebo videokameru malé Alza.cz\nCase Logic Skořepinové pouzdro na fotoaparát nebo videokameru malé v kostce\nPro a proti Case Logic Skořepinové pouzdro na fotoaparát nebo videokameru malé\nSpecifikace Case Logic Skořepinové pouzdro na fotoaparát nebo videokameru malé\nKategorie Pouzdra na fotoaparáty\nIdeální pro dnešní miniaturní digitální videokamery Špičková ochrana přístroje díky skořepinovému materiálu Plyšový interiér zamezující poškrábání a zvyšující účinnost ochrany Vnitřní kapsa pro paměťově karty nebo baterie Odnímatelný ramenní popruh Poutko na opasek Barva: černá Materiál: EVA / nylon Vnější rozměry: 14,0 x 5,5 x 10,5 cm Vnitřní rozměry: » ... a dál?\nPorovnat ceny Case Logic Skořepinové pouzdro na fotoaparát nebo videokameru malé\nZkuste další pouzdra na fotoaparáty CASE LOGIC\nCase Logic Skořepinové pouzdro na fotoaparát nebo videokameru malé - parametry\nIdeální pro dnešní miniaturní digitální videokamery\nŠpičková ochrana přístroje díky skořepinovému materiálu\nPlyšový interiér zamezující poškrábání a zvyšující účinnost ochrany\nVnitřní kapsa pro paměťově karty nebo baterie\nMateriál: EVA / nylon Vnější rozměry: 14,0 x 5,5 x 10,5 cm\nVnitřní rozměry: 11,2 x 4,6 x 7,1 cm Hmotnost: 0,14 kg Záruka: 25 let Americká firma Case Logic byla založena v roce 1984 v Coloradu a po dobu své činnosti se vypracovala a rozvinula až do našich končin. Case Logic nabízí celou řadu přenosného příslušenství, jedná se především o tašky, pouzdra a brašny nebo batohy na notebooky, fotoaparáty, média a další přenosnou elektroniku. Portfolio firma Case Logic neustále rozšiřuje a nebrání se ani cestovním zavazadlům. Produkty vyrábí opravdu kvalitní s mimořádnou výdrží a současně se skvělým vzhledem. Case Logic představuje skořepinové pouzdro na fotoaparát nebo videokameru v černém provedení. Pouzdro je vyrobeno z nylonu a poskytne ochranu před různými nepříznivými vlivy a před nárazem. Součástí pouzdra je plyšový interiér proti poškrábání, oddělená vnitřní kapsa pro paměťové karty, poutko na opasek a odnímatelný ramenní popruh. Vnitřní prostor pro zařízení má rozměry 85 x 35 x 128 mm a vnější 105 x 55 x 140 mm. Provedení výrobku: černá barva Ideální pro dnešní miniaturní digitální videokamery\nPoutko na opasek Barva: černá Materiál: EVA / nylon Vnější rozměry: 14,0×5,5×10,5 cm Vnitřní rozměry: 11,2×4,6×7,1 cm Hmotnost: 0,14 kg Záruka: 25 let Rozměry výrobku: Hmotnost (kg): 0.092 Výška (cm): 14.00 Šířka (cm): 10.50 Hloubka (cm): 5.50 Rozměry balení: Hmotnost (kg): 0.142 Výška (cm): 20.10 Šířka (cm): 11.40 Hloubka (cm): 6.00 EAN: 0085854217934 Záruční doba: 300 měsíců Pouzdro pro digitální kameru - materiál EVA/ nylon, vnitřní rozměr 11.2x4.6x7.1cm, vnější rozměr 14x5.5x10.5cm. Robustní vysoce odolné skořepinové pouzdro Case Logic QPB202K s jemným a měkkým polstrováním uvnitř. Vhodné pro většinu dnešních miniaturních digitálních kamer. Díky tuhé vnější skořepině poskytuje pouzdro nadstandartní ochranu přístroje. Měkký plyšovýinteriér chrání LCD displej a povrch kamery. Pouzdro má vnitřní síťovou kapsu pro uchování paměťové karty nebo baterie. Odnímatelné poutko na zavěžení a poutko na opasek pak nabízí dvě možnosti nošení. Oboustraný zip se dvěma jezdci usnadní otevření pouzdra ve všech situacích.\nMateriál:EVA / nylon\nVnější rozměry:14,0 x 5,5 x 10,5 cm\nVnitřní rozměry:11,2 x 4,6 x 7,1 cm\nRecenze Case Logic Skořepinové pouzdro na fotoaparát nebo videokameru malé\ntapetka, 28. července 2014\nPROTI: Splňuje očekávání\nannasta, 2. února 2013\nPRO: elegantni odolny pevny obal akoratni velikosti\nnicky.n, 1. srpna 2012\nPRO: zatím nemá chybu\nPROTI: uvidí se časem\nPřidat recenzi pro Case Logic Skořepinové pouzdro na fotoaparát nebo videokameru malé


Bobrovka Walther - STAV-INVEST\nDomů » Produkty » Krytiny – betonové, pálené » Jacobi Walther Dachziegel » Bobrovka Walther\nAktuální ceník Walther-Jacobi (budete přesměrováni do sekce Ceníky)\nWalther Jacobi – ceník příslušenství (20-07-2017)\nWalther – prohlášení o shodě\nWalther Jacobi – prospekt střešních krytin\nVšeobecné informace Bobrovka\nBobrovka, nejstarší typ pálené tašky s několikasetletou tradicí, je hojně využívána zejména na památkových objektech při rekonstrukcích, ale lze ji využít i v novostavbě.\nV minulosti byla bobrovka vyráběna v různých velikostech i tvarech – záleželo hlavně na konkrétní oblasti, ve které byla vyráběna. Nyní je dodávána ve formátu 18 * 38 centimetrů.\nU bobrovky Walther je k dispozici široká škála povrchových úprav od základní režné barvy, přes různé engoby a glazury až po flekatou černou.\nMnožství bobrovky Walther se pohybuje cirka kolem 34 až 39 kusů do metru (dle sklonu střechy a způsobu pokrytí) při váze 1,8 kilogramů.\nK bobrovce je k dispozici kompletní příslušenství keramické i kovové od krajovek, přes průchody střechou až po solární držáky a ozdobné prvky.\nDodavatelem je německý výrobce Walther-Jacobi.\nZákladní modely bobrovky Walther\nBobrovka Walther režná; engoby červenohnědá, měděná, černá-antracitová, staročervená; glazury nero, marone, rosso\nBobrovku lze dodat v několika variantách spodního řezu tašky: kulatý, segmentový, špičatý a plochý.\nNení problém! Zkontaktujte naše pobočky , případně nám napište přes formulář níže a poptáme ho.\nV Německu vznikly stovky modelů bobrovek v různých regionech i časových obdobích. Výrobce s tímto počítá a má velké skladové zásoby. Pro historické objekty (hrady, zámky) lze objednat i model na míru.\nMáte zajem se dozvědět více?\n(+420) 777 125 297\nTechnická specifikace bobrovky\nPočet kusů na paletě: 576 kusů bobrovek (celková hmotnost palety je tedy cca. 1056 kilogramů)\nPočet kusů v balíku: 12ks\nRozměry: 380 * 180 * 14 mm\nKusů na m2: 34 – 39 ks\nVáha na m2: 61 – 70 Kg\nBezpečný sklon krytiny: 30° (s vodotěsným podstřeším 20°)\nMetrů latí na m2: 6,7 bm šupinové krytí / 3,3 bm korunové krytí\nBobrovku exkluzivně dovážíme vlastními silami z výrobního závodu Watlher-Dachziegel standardně po celých kamionech. Doprava bobrovky Vám může být řešena několika různými způsoby:\nzávoz bobrovky – auto s hydraulickou rukou z libovolné pobočky – nosnost 12 tun, 10-12 paletových míst; cena začíná orientačně na 1.000,- bez DPH za výjezd,\nzávoz pro rozsáhlé realizace – kamion přímo od výrobce, nutno zajistit skládání na místě; cena řešena individuálně,\nzávoz menšího množství bobrovky – tranzit do váhy 1500 Kg; cena orientačně od CZK 450,- bez DPH,\nzávoz v řádu desítek kusů, pokud bude mít obchodní zástupce cestu kolem; cena šálek kávy,\nvyzvednutí bobrovek na libovolné pobočce,\nkusové zásilky – například prostupových tašek pro bobrovku – pomocí zásilkové služby (UPS, DHL apod.) přímo od výrobce; cena orientačně EUR 10-20 za balík.\nSkladem je bobrovka držena standardně na všech našich prodejnách střešních krytin.\nZpůsob pokládky bobrovky\nBobrovku lze pokládat buďto šupinově nebo korunově.\nŠupinově – bobrovka je kladena ve stejných vzdálenostech cirka 15cm od sebe tak, že se v polovině překrývají. Spotřeba latí se pohybuje kolem 6,7bm na čtverečný metr.\nKorunově – vzdálenosti mezi bobrovkami jsou cirka 30cm s tím, že se přímo na první řadu ještě klade druhá. Tím se sníží počet latí cirka na 3,3bm do čtvrečného metru. Pokládka je ta hospodárnější, ale zaleží samozřejmě i na stránce estetické.\nKorunové a šupinové krytí bobrovky Walther\nZajímavé odkazy nejen o bobrovce Walther\nBobrovka na portálu o lidové architektuře\nBobrovka Walther na stránkách výrobce (německy)\nBobrovka na Wikipedii\nJe lepší pálená nebo betonová střešní krytina? (článek na našem webu)


Lukavice: Orel (od 1932 do 1948)\nLukavice (Obec, nadř. celek Pardubický kraj, okr. Ústí nad Orlicí, Pardubický kraj, Česká republika)\nPo 1932 s úspěchem začal hrát divadla a operety v přírodě, které měly velikou oblibu u publika. Hrálo se u Houfů.\nNěkteré z operet se pro úspěch opakovaly v místě i v okolí - Žamberk, Orlice, Písečná.\nHojně se hrála i dětská divadla a každoročně se pořádaly dětské besídky.\n1936 se jednotě podařilo zakoupit budovu sálu při hostinci U Malečků u kostela.\nPoté bylo přestěhováno divadelní vybavení od Houfů a bylo zhotoveno skládací jeviště, které se před konáním tanečních zábav uklidilo.\nKulisy namaloval malíř Petr Musil ze Žamberka. V novém sále hráli divadelníci 4 - 6 divadel ročně.\nSamozřejmě se cvičilo a taneční zábavy, (6-8 do roka) bývaly hojně navštíveny i z okolních obcí a Kyšperka - někdy bylo přespolních více nežli domácích. Veškerá činnost byla přerušena za války, kdy byl Orel zakázán. Pokračovalo se až v roce 1945, ve stejném duchu a s elánem jako před válkou.\nPo 1948 byl Orel zrušen.\nJednota Orla Lukavice - http://www.obeclukavice.cz - 3. 3. 2012


Moskva chce poručit počasí. Chystá se rozhánět sněžné mraky | Svět | Lidovky.cz\n15. října 2009 12:52 Lidovky.cz > Zprávy > Svět\nMoskva chce poručit počasí. Chystá se rozhánět sněžné mraky\nMoskevský starosta Jurij Lužkov se chystá letadly rozhánět mraky, aby město ušetřilo stamiliony rublů na úklidu sněhu. Poroučení rozmarům počasí nad ruskou metropolí bylo až dosud výsadou vojenských přehlídek a dalších jednorázových oslav nejvyšší důležitosti, nyní si však starosta troufá velet oblakům po celou zimu.\nNápad už budí pochyby vědců, protesty z okolních oblastí a nespokojenost ekologů.\nS vyvoláváním krásného počasí mají Rusové zkušenosti. Kupříkladu před loňskou inaugurací nového prezidenta Dmitrije Medveděva a květnovou vojenskou přehlídkou měla armáda v pohotovosti tucet letadel, aby v případě potřeby vzlétly rozptylovat speciální reagenty.\nPodle vojenských meteorologů se nad mraky vypouští tekutý dusík se sloučeninami stříbra a obyčejného cementového prachu; směs je dána typem oblačnosti. Kombinace reagentů s mraky způsobuje krystalizaci a důsledkem je okamžitý déšť. Zásah ale bývá nutné provést i stovky kilometrů daleko od místa, kde má být slunečné počasí.\nPřed měsícem Lužkov dostal nápad, že stejná technika by se nemusela používat jen výjimečně. "Co když donutíme sníh spadnout mimo Moskvu?" položil si řečnickou otázku a hned si na ni odpověděl: "Venkov kolem Moskvy bude mít více srážek a větší úrodu, zatímco my budeme mít méně sněhu!" Rozhánění mraků by podle starosty stálo třetinu toho, co město utrácí na pracné odklízení sněhu z ulic a chodníků a následné odvážení nadílky nákladními auty.\nRadnice teď hlásí připravenost přeměnit starostovu myšlenku v čin. Šéf metařských čet Andrej Cybin ohlásil, že město je připraveno investovat do počasí 180 milionů rublů. Na odklízení sněhu tak prý ušetří až 300 milionů rublů (177 milionů korun). A to přesto, že letadla mají vzlétnout jen v případě, že bude hrozit zvláště vydatná sněhová nadílka. Tedy prý jen "párkrát" za celou zimu, od půlky listopadu do půlky března. Celý podnik prý mají řídit stejní specialisté, kteří loni pečovali o počasí během olympiády v Pekingu.\nNápad se nelíbí všem "Budeme potřebovat dodatečné peníze na odklízení sněhu, ale kde je máme vzít?" postěžoval si Pavel Lykov, který má v okolí metropole na starosti veřejnou dopravu. "Když se v létě rozháněly mraky nad Moskvou, zežloutly okurky. Je to bezpečné?" dodal.\nJiní experti se obávají, že přívaly snahu v okolí metropole, způsobené Lužkovovým poroučením počasí, by mohly vyvolat těžko překonatelné dopravní zácpy. Kritici také připomínají, že moskevská radnice sice disponuje obří sumou 1,152 bilionu rublů (skoro 680 miliard Kč), ale letošní schodek 182 miliard rublů bude třikrát větší, než se původně plánovalo.\nUž v minulosti si rodiče žáků v okolí metropole stěžovali, že jim slavnostní začátek školního roku ošklivě propršel jen proto, že si Moskva ve stejnou dobu objednala hezké počasí. Ekologové se dokonce snažili u soudu dokázat, že moskevské praktiky porušují princip rovnoprávnosti všech ruských občanů.\nNutno dodat, že ne vždy letecké rozhánění mračen uspěje. Třeba před lety v Petrohradě během summitu G8 lilo přímo na hlavy států.\nDeník Izvestija dnes už vyšel na titulní straně s malůvkou letounů kroužících nad Spasskou věží coby ztělesněním Lužkovovy vize. Oslovení odborníci však o uskutečnitelnosti záměru silně pochybují. Rozhánění deštivých oblaků v létě a sněhových mračen v zimě jsou podle profesora Arkadije Trojického i meteorologa Romana Vilfanda dvě naprosto rozdílné věci. Pokud by Moskva uspěla tam, kde vědci ani pořádně nezačali bádat, zasloužila by si prý Nobelovu cenu.\nTýden po sněhové kalamitě přichází prosluněný víkend\nmatrix -2001 KLIMATICKÉ ZBRANĚ JSOU UČINNĚJŠÍ ..,,Klimatické války. Nové důkazy nasvědčují... 9:52 16.10.2009\nBath Někdo počasí, jiný klimatu. 19:41 15.10.2009\nKizbert kolik Ruskych letadel spadne na Moskvu? cha cha Ruske setreni je... 18:34 15.10.2009\nAAA Nevím jestli Rusáci poručí větru dešti ... ... ale začínají už zase poroučet... 17:48 15.10.2009\n1984 Owning the weather in 2025 Americke letectvo vydalo pred lety dokument o tom,... 15:15 15.10.2009


Supersoused.cz - všechna řemesla pod jednou střechou - Super Soused Blog\n27. října 2020 Nezaradené, Novinky a zajímavosti, Tipy a triky\nSupersoused.cz nabízí všechna řemesla pod jednou střechou.\nSupersoused.cz je intuitivní a k objednávce stačí pár kliknutí. Na výběr máte z několika nabídek a vše je rychlé spolehlivé. Udělejte si čas na sebe a své blízké v této nelehké době a práci nechte na nás.\nNic neodkládejte, jsme tu pro Vás\nTento podzim je jiný než ty loňské. Tím, že jsme více doma, máme více času na provzdušnění domu a vytřídění nepotřebných věcí, jak už jsme psali v minulém článku na blogu. S tím vším jsme připraveni Vám pomoci.\nSupersoused.cz Vám pomůže jak s vyklízením bytů, sklepů, tak se stěhováním a odvozem starých věcí do sběrného dvora.\nSupersoused.cz Vám pomůže i s předvánočním úklidem nebo generálním úklidem bytu či domu. Stačí zadat zakázku s Vašimi požadavky a vybrat si s několik nabídek našich Super sousedů. Mytí oken, žaluzií, trouby, žehlení a veškeré domácí práce naši Super sousedé zastanou. Nakonec Vám naši Super sousedé i vymalují a vše po sobě samozřejmě uklidí.\nNa podzim je i potřeba zazimovat zahradu, shrabat opadané listí, připravit dřevo na zimu a uklidit kůlnu, aby byla připravena na jaro, až zahrada zase rozkvete. I o tyto práce se postará Supersoused.cz. Terénní úpravy okolo domu, terasy a chodníky, drobné stavební práce nechte také na našich Super sousedech.\nPokud stále odkládáte objednání nového nábytku a nechce se Vám do montování nebo nechcete čekat, až bude mít někdo na montáž čas, tak už nečekejte. Supersoused.cz nabízí montáže téměř hned . Jakmile si zadáte zakázku, ještě týž den si vyberete z nabídek našich Super sousedů. Vybírat můžete dle hodnocení našich Super sousedů. Naše Super sousedy hodnotí přímo zákazníci, je tedy transparentní a pravdivé. Dále se můžete rozhodnout také podle nabízené ceny. Montáže kuchyní nejsou také žádný problém. Kuchyni Vám smontujeme, spotřebiče zapojíme a vánoční cukroví můžete péct už v novém.


Menší jídlo k drinku - Kitchen story\nJak asi většina z vás ví, letos už po několikáté probíhá další ročník vyhlašování nejlepších foodblogů u nás. Velká čest, že jsme se dostali do kategorie fotografie s dalšími skvělými blogy. Je to pro nás pokaždé krásný pocit, že vše co děláme má opravdu smysl a že to neděláme úplně špatně. A protože spustili soutěž Aperitivo moment, i my jsme se rozhodli zúčastnit. Proto jsme pro vás připravili dvě jídla, která jsme nakombinovali s drinky tak, aby k sobě skvěle ladily. Tady je máte 🙂\nPrvní jídlo, které jsme se rozhodli připravit je Avokádová pěna s fetou a takovou menší jarní zahrádkou 🙂 Máme rádi, když je jídlo barevné, veselé, ale hlavně musí chutnat. A protože avokádo zbožňujeme a máme doma vždy připravený nějaký ten zralý kousek, rozhodli jsme se, že sáhneme po něm.\n– Na tento recept použijte opravdu zralé avokádo, bude hlavním nosičem chuti.\n– Avokáda rozpulte, zbavte velké pecky uprostřed a pomocí lžíce vyndejte všechnu dužinu do stolního mixéru. Zbylé slupky můžete vyhodit.\n– K avokádům přidejte 8 lístků bazalky, 80ml olivového oleje, hrst špenátu, šťávu z ¼ citrónu, stroužek česneku, sůl a pepř. Vše rozmixujte do hladké, nadýchané pěny. (pokud budete připravovat najednou i druhý recept, nechte si dvě lžíce pěny bokem, abyste je mohli použít tam:))\n– Pokud se vám zdá pěna příliš hustá, můžete přidat ještě kapku oleje. Ale je k servírování lepší, aby na druhou stranu nebyla směs příliš tekutá.\n– Dochucenou avokádovou pěnu přendejte do cukrářského sáčku a vytvořte na připravených talířích kruhy. Na každou porci počítejte tak 3 až 4 vrstvy navršené přes sebe.\n– Sýr feta rozdrobte a lehce jím zasypejte avokádové pěny. Dozdobte jedlými kvítky a klíčky.\n– Sklenici naplňte ledem, přidejte plátek citrónu a zalijte Cinzanem. Podávejte k avokádové pěně.\nS druhým jídlem jsme se nechali inspirovat z jedné naší večeře v Sabores, kde jsme nejednou zašli na něco dobrého. Recept na naší verzi Rajčete s ančovičkami 🙂\n2 lžíce avokádové pěny\n10-12 plátků ančoviček\nlžička čeveného kaviáru\n– Rajče dobře omyjte a nakrájejte na cca 1cm silné plátky. Na talíř položte vždy jeden plátek rajčete.\n– Na rajče nejdříve přijde bazalkové pesto a poté avokádová pěna z receptu výše.\n– Ančovičky srolujte a rozložte opatrně na vršek avokádové pěny.\n– Zbytek už dozdobte klíčky, řeřichou a jedlými kvítky.\nKdyž už si dáte něco dobrého, je taky dobré to podpořit něčím k pití. Dříve bychom se pro tuto soutěž pouštěli možná do složitějších receptů, ale tentokrát jsme sáhli po jednoduchosti. K avokádové pěně jsme si dali kalsické Cinzano na ledu, které ho svou jemností krásně podpoří a rajčete jsme sáhli po Campari. Jeho více komplexnější chuť se dokonale hodí k výrazné chuti ančoviček.


Pe�e o netop�ra -l��en�\nJak l��it, pe�ovat o trvale hendikepovan�ho netop�ra\nDobr� zdravotn� stav pozn�me podle �il�ch pohyb�, leskl�ho oka, leskl� hust� srsti, pevn� stolice bez z�pachu a klidn�ho pravideln�ho vyprazd�ov�n� mo�ov�ho m�ch��e. U nemocn�ch, zran�n�ch jedinc� doporu�ujeme kontaktovat veterin�rn�ho l�ka�e. Netop��i sn�� bez probl�m� veterin�rn� l��iva v d�vk�ch p�im��en�ch hmotnosti. Pouze u analgetik (znecitlivuj�c� l�tky) a hypnotik (usp�vac� prost�edky)je t�eba po��tat s men�� ��innost� a krat�� dobou p�sobnosti, pravd�podobn� kv�li zvl�tnostem l�tkov� v�m�ny a n�vinku vyrovn�vat se s letargi� jako b�nou sou��st� �ivota. Tato skute�nost by, ale nem�la v�st k u�it� maxim�ln�ch d�vek uveden�ch na jednotliv�ch p��pravc�ch, to m� za n�sledek �asto �hyn netop�ra.Doporu�ujeme u��vat sp�e minim�ln� d�vkov�n�.\nTeplota je d�le�it� u nemocn�ch nebo poran�n�ch zv��at. Podvy�iven�, ale jinak zdrav� zv��ata u� po prvn�m nakrmen� budou schopna t�lesnou teplotu ovl�dat a spokoj� se s teplotou vzduchu n�kolik stup�� nad nulou. Pro zv��ata zran�n� �i nemocn� je regulace t�lesn� teploty �asto probl�mem. Ide�ln� je m�t je na t�le mezi vrstvami oble�en�. To je v�ak mo�n� jen p�es den. Proto je vhodn�j�� podlouhl� krabice, k jej�mu� krat��mu okraji z ven�� p�istav�me lampu s 40 W ��rovkou (ne z��ivku), kter� bude ��st prostoru vyh��vat. Kolem dokola krabice prop�ch�me otvory pro zav�en� v nevelk� v��ce nade dnem (slab� netop�r by si p�dem z v�t�� v��ky mohl ubl�it). Zv��e si samo najde m�sto s vyhovuj�c� teplotou vzduchu. Pokud se neust�le dr�� u st�ny za n� je ��rovka, doporu�ujeme pou��t siln�j�� 60 W. Nejlep�� je kdy� netop�r vis� kus od oh��t� st�ny, tak m�me zaru�eno, �e mu poskytujeme dostate�n� teplo. D�le to umo��uje zv��eti m�nit stanovi�t� a zah��vat se dle aktu�ln� pot�eby. Pokud zv��e se zdr�uje v nejchladn�j�� ��sti krabice, nem� zah��v�n� ��dn� smysl a nad�le ji� jej neprov�d�me.\nPoran�n� k��e v�etn� l�tac� bl�ny se l��� jako u jin�ch mal�ch savc�, nejlep�� je r�nu vy�istit, vydezinfikovat prost�edky, kter� neu�kod� p�i olizov�n� (peroxid vod�ku, veterin�rn� dezinfek�n� prost�edky) a ponechat voln�.Hojen� urychl� pot�r�n� �erstvou ���vou z jitrocele (l�stek �moul�me a ma�k�me dokud se neuvoln� kapka tekutiny), nebo siln�m v�luhem cel�ku zlatob�lu, �i he�m�nku (�petku bylin p�el�t l��c� vrouc� vody a po 10 minut�ch zlehka pou��t). Rozs�hlej�� poran�n� by m�l o�et�it, p��padn� se��t veterin��. Stehy je nutno t�sn� nad r�nou zast��hnout a r�nu p�et��t roztokem Novikov, pak neb�vaj� probl�my s vykusov�n�m steh�. P�esto je nutn� n�kolik hodin zv��e bedliv� sledovat. Olizov�n� ran nebr�n�me- sliny obsahuj� antibiotick� a dezinfek�n� slo�ky, mas� jazyka zlep�uje prokrven� a urychluje hojen�. V ��dn�m p��pad� neu��vejte ��dn� masti nebo zasyp.\nZlomeniny jsou zna�n�m probl�mem, proto�e je nelze fixovat zp�sobem b�n�m pro jin� zv��ata. Br�n� tomu l�tac� bl�na kolem cel�ho t�la. Jej�m na�krcen�m nebo p�isk��pnut�m by do�lo k odum�r�n� tk�n�, p��padn� k otrav� krve, �i uhynu netop�ra.\nZlomeniny na doln�ch kon�etin�ch nebr�n� v lovu a jejich p��padn� �patn� zhojen� nen� �ivotu nebezpe�n� (v�t�inou neprov�d�me ��dnou fixaci). Se zlomeninami prstu v podstat� nelze d�lat nic, ne� opatrn�m sest�i�en�m �pi�ky dr�p� (proti sv�tlu m��eme vid�t c�vku v dr�pku jen� nesm�me p�est�ihnout) a zamezen� pou��v�n� prstu p�i zav�en� a t�m jeho pohybu. Velk� kosti jsou dut� a lze je fixovat ocelovou jehlou podobn� tak jako pta�� kosti. Tuto fixaci zvl�dne ka�d� veterin��.Doba srustu zlomeniny v m�stnosti s teplotou 20�C je p�ibli�n� t�i t�dny, v chladn�j��m prost�ed� trv� d�le (pomalej�� metabolizmus = pomalej�� hojen�).\nZlomeniny horn�ch kon�etin znemo��uj� lov a zpravidla kon�� smrt� vys�len�m (hladem). Jen n�hodn� mu�e p�e��t zlomeninu horn� kon�etiny jedinec, jen� k �razu p�i�el na podzim a mohl tr�vit zimu ve vhodn�ch podm�nk�ch k hibernaci. Za zimn� obdob� se zlomenina zcela zahoj�(ov�em jej� zahojen� nezaru�uje jej� plnou a spr�vnou hybnost). Kosti pa�e a p�edlokt� jsou dut�, jako pta�� a lze je zpevnit ocelovou jehlou. R�na po zaveden� jehly mus� b�t na b�i�n� stran�, aby si j� zv��e mohlo �istit. Pou�it� dlahy je vylou�eno, stejn� jako p�iv�z�n� kon�etiny k t�lu, kter� se u��v� u zlomenin k��del pt�k�. Br�n� tomu l�tac� bl�na. Sta�en� p�edlokt� s prosty vede k poruch�m krevn�ho ob�hu, nekr�z�m a n�sledn� k �hynu. Osv�d�enou metodou je vytvo�en� z�v�su pomoc� rychloobvazu (tzv. n�plasti s pol�t��kem). Velikost n�plasti odzkou��me na zdrav� kon�etin�. Od �enichu k ocasu mus� b�t dost �irok�, aby p�i pohybu nedo�lo k vysunut� �pi�ek prst� (p�i op�tovn�m zatahov�n� by se mohla po�kodit l�tac� bl�na, nehled� k nep��jemn�mu bolestiv�mu pohybu v m�st� zlomeniny) a p�i pohybu dozadu k vysunut� z�p�st�, nebo cel� kon�etiny. Stejn� tak se nane�isto zkus� plocha lep�c�ch ��st�. Teprve pot� se odstran� kryt lep�c�ch ��st� a n�plast se pevn� p�ichyt�. Po probuzen� z nark�zy maj� netop��i tendence n�plast odstra�ovat, je proto nutn� je hl�dat a ob�as op�tovn� p�elepit. Lep�c� ��st se p�ipevn� na b�i�e a h�bet�, pol�t��ek pon�kud voln� p�ekr�v� horn� kon�etinu. Ta z�st�v� tak ��ste�n� pohybliv�, vznikl�m tun�lkem se netop�r snadno dostane k r�n� po zaveden� jehly, aby j� mohl �istit a do ur�it� m�ry mu�e pe�ovat i o l�tac� bl�nu, co� je nutn� pro zachov�n� jej� pru�nosti. P�itom ale nem��e doj�t k rotaci kost� pod�l jehly stahem sval�, co� by mohlo v�st k nep�irozen�mu vyto�en� prst� a n�sledn� zap���inilo neschopnost letu. Zhruba po 5 a� 7 dnech je t�eba zkontrolovat do�asn�m odstran�n� n�plasti (nejl�pe odst�i�en�m pol�t��ku a po kontrole op�tovn� zalepit novou n�plast�).\nPokud je r�na vid�t, nen� t�eba n�plast m�nit. Zlomenina p�i pokojov� teplot� sr�st� za 3 a� 4 t�dny, podle kondice zv��ete. Pak je mo�n� odstranit jehlu a opatrn� po kousc�ch odst��hat n�plast od srsti, nap�. n��kami na nehty. Strh�v�n� n�plasti i s chlupy je zbyte�n� t�r�n�. Jinou mo�nost� je prost��h�n� plochy n�plasti na men�� plo�ky, kter� si netop�r postupn� odstran� s�m zadn�mi kon�etinami. M� li zv��e parazity pou�ije se p�im��en� mno�stv� akaricidu pro jejich likvidaci. Paraziti pod n�plast� jsou pro zv��e skute�n�m utrpen�m.\nZlomeniny prst� horn�ch kon�etin nezb�v� ne� fixovat samolep�c�mi dlahami. Podle d�lky zdrav�ho prstu (od kloubu ke kloubu s m�rn�m p�esahem na ob� strany)se ust�ihne 2 a� 4 mm �irok� prou�ek um�l� hmoty (nap�. z v��ka, nebo kel�mku) s rohy zast�ihnut�mi dokola. Ten se nalep� na o n�co v�t�� kus n�plasti a ob� vrstvy se p�ilep� na nelep�c� stranu dal�� n�plasti, zase o n�co v�t��. Takto p�ipraven� dlaha se nalep� ze h�betn� strany, kter� je pro zv��e h�� p��stupn�. Pokud je to mo�n� se kon�etina znehybn� jako p�i zlomenin� p�edlokt�. Op�t je nutn� kontrolovat hojen�, zejm�na u otev�en�ch zlomenin.\nRekonvalescence je nutn�, aby se utvo�il dostate�n� pevn� tk��ov� z�val. V t�to dob� (dal�� asi 2 a� 3 t�dny) br�n�me zv��eti v del��m aktivn�m letu.Zpo��tku je nech�v�me pouze cvi�n� m�vat k��dly, p�i�em� je p�idr�ujeme za ocas (bu�te bez obav, je dostate�n� pevn� a pro zv��e to nen� nikterak hor�� ne� zvednut� �lov�ka za ruku). Po n�kolika dnech zkou��me kr�tk� placht�n� s p�ist�n�m na m�kkou podu�ku. Postupn� p�i tom prodlu�ujeme dr�hu letu. Teprve za t�i t�dny po sr�stu opad� nebezpe�� op�tovn�ho zlomen�, a netop�r m��e l�tat dle libosti. Pokud vydr�� netop�r l�tat alespo� 5 minut bez p�est�vky ,m��eme ho vypustit do p��rody.\nChoroby se l��� stejn� jako u jin�ch savc�.Antibiotika se d�vkuj� dle moment�ln� hmotnosti zv��ete. D�v�me p�ednost prepar�t�m u��van�m or�ln� v tekutin�ch (odm���me d�vku nap�. v inzul�nov� st��ka�ce, k�pem na l�i�ku a z�ed�me vodou). Pod�v�me jako b�n� pit�. Postupn�m p�id�v�n�m mal�ho mno�stv� vody doc�l�me vypl�chnut� cel� d�vky. Takto pod�van� l�ky netop��i zpravidla p�ij�maj� velmi dob�e.\nZ�n�ty se l��� b�n�mi prost�edky. Velmi dob�e p�sob� odvar nebo v�luh, p��padn� tinktura t�ezalky te�kovan�. Vzhledem k tomu �e netop��i nejsou vstaveny slune�n�mu z��en� ,nehroz� nebezpe�� fotosenzility, kterou t�ezalka mu�e vyvolat u denn�ch savc�. Proto lze p�idat i kapi�ku do pit� aby p�sobila vnit�n�.\nParaziti se v�hradn� odstra�uj� vykrou�en�m ou�kem jehly (kl횝ata), vychyt�n�m na kousek lepkav�ho t�sta z vody a hladk� mouky (pohybliv� blechy a muchule), nebo se u�ije p�im��en� mno�stv� repetentu �i akaricidu (dle p�edpisu veterin��e).\nOdsouzenci na do�ivot�-Trvale hendikepovan� jedinci:\nN�kte�� jedinci utrp� zran�n�, kter� i po zahojen� br�n� norm�ln�mu �ivotu v p��rod�. Jde zejm�na o komplikovan� zlomeniny horn�ch kon�etin, zejm�na p�edlokt�. O takov� jedince je nutn� pe�ovat a� do jejich smrti. D�le�it� je udr�ov�n� optim�ln� hmotnosti a krmen� v�t��mi d�vkami s del��mi p�est�vkami (a� n�kolikadenn�mi). C zimn�m obdob� se sna��me napodobit podm�nky pot�ebn� pro hibernaci a t�m netop�ra p�im�t k zimn�mu sp�nku. Zajist�me pobyt v m�stnosti s teplotou vzduchu kolem 4�C a pokud mo�no s vy��� relativn� vlhkost� vzduchu, bez pr�vanu. Zjednodu�en� �e�eno: kde se da�� uskladn�n�m brambor�m (nehnij�, neplesniv�, nescvrk�vaj� se a nekl���), tam se da�� i netop�r�m ulo�en�m k hibernaci. Proto�e mezi netop�ry jsou r�zn� individu�ln� pot�eby k zimov�n� (a to i v r�mci jednoho druhu) je nutn� kontrolovat jejich kondici, nejprve po t�dnu, pozd�ji i po 14 dnech. Je li hmotnost dobr� pod�v�me pouze tekutiny (samoz�ejm� a� po oh��t� zv��ete), opa�n�m p��pad�, kdy v�razn� klesne, zv��e dokrm�me a kontrolujeme �ist�ji. I tento zp�sob hibernace netop�r�m v�razn� prodlu�uje �ivot a n�m usnad�uje p��i o zv��e (pokud netop�r hibernuje nemus�me jej krmit).\nU do�ivotn�ch zajatc� se vyplat� nau�it je p�ij�mat krmivo z misky.Krom netop�ra velk�ho a u�at�ho, kte�� sb�raj� potravu na zemi �i listech , pova�uj� netop��i to co nen� ve vzduch za nepo�ivateln�. Zb�ru potravy ze zem�, �i miky se mus� pracn� nau�it. Je t�eba obrovsk� trp�livosti a ne v�dy je snaha korunov�na �sp�chem, ale za pokus to stoj�. Pokud se star�te o v�ce jedinc� pozn�te velmi podstatn� �levu, kdy� se jeden z nich obejde p�i krmen� bez va�� v�razn� asistence. U�enliv�j�� b�vaj� nyctaloidn� druhy.\nPo n�kolika m�s�c�ch spole�n�ho sou�it� se netop�r st�v� skute�n�m �lenem rodiny a pokud v�me �e to tak mus� z�stat, tak se brzy st�v� podivn�m p��telem a mazl��kem. Netop�r v�s bude v�tat p�i p��chodu z pr�ce, lou�it se p�i va�em odchodu, mu�e to ho m�t cel� den sebou, zav�en�ho na rameni nebo v kapse. Mo�n� se nau�� opakovat n�kter� va�e sign�ly, vy se naopak nau��te jemu rozum�t. Mu�ete ho za p�kn�ho dne vz�t ven, na proch�zku, na n�kup nebo na n�v�t�vu (bude-li s t�m hostitel souhlasit). Mnoz� odp�rci netop�r� se ale brzy p�i bl�zk�m setk�n� s nimi st�vaj� jejich milovn�ky. Zejm�na tehdy kdy� p�ekonaj� odpor a pohlad� si jejich hladk� ko��ek, nebo se dotknou jemn� l�tac� bl�ny. Ten kdo m� zv��ata r�d, nebude jim cht�t ubl�it. Mo�n� pak budou i lidi tolerantn�j��, k ne��dan�m podn�jemn�k�m. V�dy� ta trocha �ramotu a p�sk�n� nezabij�, a nav�c such� netop��� trus (narozd�l od my��ho)nep�chne a d� se snadno zam�st a pohnojit s nim zahr�dku. Netop��i za opl�tku va�� trp�livosti budou ne�navn� likvidovat dot�rn� no�n� hmyz, zejm�na kom�ry, kte�� n�m nedaj� pokoje u no�n�ho t�bor�ku �i grilu. Pohled na jejich nesly�n� obratn� let jist� v�s nejednou pobav�. Vzdy� netop��i tuhle krajinu ob�vaj� ji� n�kolik des�tek milionu let a my jsme tu pouze kr�tce. Zato se n�m poda�ilo jejich p�irozen� prost�ed� natolik zm�nit, �e se nem��eme divit jejich snaze nal�zt ukryt v nov� krajin� v na�ich domech. Proto bu�me k n�m milostiv� a tak od�i�me nesn�ze, kter� jsme jim p�ipravili.\nZp�t � Pe�e o netop�ry Zp�t � Hlavn� str�nka Zp�t � Netop��i Libereck�ho kraje


Nová posila Šimon Šmehyl se představuje: „Takto mladý tým bez veteránů jsem ještě nezažil“ - Prostějovský Večerník Zprávy -- Zpravodajství -- Krimi zprávy -- Ze života města -- Z regionů Sport -- Lední hokej ---- Hokejové Play-Off 2015/16 -- Fotbal ---- Šlágr Večerníku ---- Referáty z utkání ---- Rozhovory ---- Zápasové meníčko ---- Výsledkový servis ---- 1. SK Prostějov ---- Valná hromada -- Volejbal -- Basketbal -- Box -- Tenis -- Házená -- Cyklistika -- Nohejbal -- Ostatní ---- Florbal ---- Korfbal ---- Futsal ---- Malá kopaná -------- Haná Cup -------- Bedihošť Cup ---- Šipky ---- Požární útok -- Pod drobnohledem Večerníku -- Publicistika Kultura -- Ve městě -- V regionu Společnost -- Děti -- Zdraví -- Školství -- Narozená miminka Rozhovory Rubriky -- Publicistika ---- Analýza ---- Glosa ---- Fejeton -- Víme víc... ---- Starý případ ---- Napsáno před 10 lety ---- Jak šel čas ---- Anketa ---- Průzkum v marketech -- Téma Večerníku -- Barometr -- Číslo týdne -- Osobnost týdne -- Výrok týdne -- Ankety Zveme vás -- Kaleidoskop -- Kulturní tipy -- Sportovní tipy -- Kam za fotbalem -- Pozvánky Redakce -- Složení týmu -- Inzerce ---- Řádková inzerce -- Předplatné > -- Archív\n* Jak byste se představil? A jaká máte očekávání od angažmá v Prostějově?\n„Chci hlavně tomuto týmu a celému klubu pomoct. Myslím si, že už mám něco za sebou. Jsem odchovanec slovenské Nitry a na Slovensku jsem prošel pár prvoligovými kluby. Poslední dva roky jsem byl v Čechách, ve druhé lize. Naposledy jsem byl v Sokolově. Tam to byl celkem těžký ročník, takže si myslím, že už mám něco za sebou, abych mohl tomu týmu odevzdat hlavně to pozitivní. Hraji na postu pravého obránce a trenér se mnou prý počítá i zčásti na pozici pravé zálohy, hrát tedy budu hodně po lajnách. Doufám tedy, že pomůžu týmu co nejvíc. Cíl máme všichni stejný, a sice skončit v první polovině tabulky.“\n* Je to příjemné být nově v klubu, který má ambice?\n„Určitě ano. V Sokolově to bylo dost těžké, v únoru bylo oznámeno, že s podporou končí hlavní sponzor Sokolovská uhelná. Byla tam tedy taková psychická zátěž na hráčích. Věděli jsme, že od léta tam druhá liga nebude, ať už se zachrání, nebo ne. Bylo jen na nás ukázat se ostatním týmům, abychom si každý osobně udrželi druholigovou příslušnost. Myslím si, že mně se to podařilo, za šanci v Prostějově jsem opravdu rád. A taky mám osobní cíl – doufám, že se dostanu do ligy ať už tady, nebo na Slovensku. Hlavně chci být zdravý a pomoci týmu.“\n* Jak se vám líbí prostějovský tým? Prochází teď velkou změnou, je to hodně jiné, než co jste zažil jako soupeř?\n„Myslím si, že určitě, ta změna je velká. Zároveň ale každý hráč má co dát tomu týmu. A už je jen na nás, abychom se nějakým způsobem sehráli jako celek. A věřím tomu, že výsledky budou přicházet postupně, zápas od zápasu.“\n* Je na aklimatizaci znát, že je tu hodně nových hráčů? Takže možná o to víc k sobě můžete přilnout?\n„Ano, v té kabině je cítit, že je zde spousta nových kluků a něco se mění. Myslím si, že to postupně bude lepší a lepší, musíme se i oťukat mezi sebou. Věřím, že to bude fakt dobré.“\n* Přicházíte do mladého týmu, máte už takovou zkušenost?\n„Ne, je to pro mě něco nového. Nikdy jsem ještě nebyl v takto mladém týmu, vždy to bylo nějak vyvážené, třeba tak, jak to zde bylo doteď, že zde působili dva tři zkušení hráči. Teď se zodpovědnost posunula na mladší nebo na nás, střední generaci. Takže my, kteří už nejsme úplně nejmladší, se s tím musíme začít vyrovnávat a převzat tu roli postupně na sebe. A začít být lídry i my.“\n* Jak se vám zamlouvá trenér Šustr?\n„Myslím si, že je to ambiciózní. Chce hrát poctivý a běhavý fotbal a já mám tento styl hry rád. I proto jsem tady. Je to pro mě bez problému.“\n* Jak se vám líbí Prostějov?\n„Zatím jsem moc neviděl. Stihl jsem si akorát zajít doc centra města. A to je hezké, malé a útulné. Je to pro mě dobrá lokalita v tom, že jsou v dosahu větší města. Pro mě tedy zatím super.“\n* Bydlení a přesun, to už máte všechno vyřešené?\n„Už se všechno finalizuje. Mám to kousek od domova, dvě a půl hodiny. To je oproti Sokolovu velký rozdíl. (úsměv) Takže to je pro mě pozitivní, jsem rád.“\n* A kdybyste měl porovnat klub a zařízení v Prostějově a v Sokolově?\n„V Sokolově je velký areál, ale trochu starší. Pokud to mám porovnat, tak tady je vidět, že se buduje, stále je tu něco, co se zlepšuje. A to nám hráčům dává taky takovou vizi dopředu. Roste zde tréninkové centrum, buduje se nová umělá tráva. To zázemí bude podle mě do zimy už hodně slušné, pokud se ho podaří dokončit. Stadion je navíc útulný, takže si nemáme na co stěžovat. Už je to jen na nás, abychom přinášeli výsledky, získávali body a šli tabulkou výše.“\n* Jaké jsou vaše osobní cíle v sezóně?\n„Hlavně zůstat zdravý, to je na prvním místě. Pak už pomoct mužstvu a stoupat tabulkou co nejvýše, abychom dodrželi klubové vize, které zde byly zmíněné.“


OK�NKO :: Extreme Expedition\nV p�tek 24.6. se v 16:00 u muzea se�lo sedm skaut�. V�t�ina jich byla i p�es hork� po�as� oble�ena do dlouh�ch kalhot a v�ichni m�li na z�dech batohy. Pro�?\nP�ed p�l hodinou, kdy� v�ichni nic netu��c balili na odd�lovou v�pravu, kter� se m�la uskute�nit ten den, jim byl doru�en z�hadn� dopis...\nPo otev�en� ob�lky byli v�ichni p�ekvapeni - obr�zek vlka a pozdrav Gutten Tag - to je p�ece od Wolfa! N�sledovalo sd�len�, �e expedice, kter� se sm� z��astnit pouze 8 nejlep��ch za��n� za p�l hodiny u muzea. Povede pr� do Amazonsk�ch prales� pro vz�cn�ho mot�la Papilio Polinestur Parinda. V�bava na expedici m�la obsahovat toto: KPZ, mobil, 150 K�, Extreme Pass a dv� jak�koliv v�ci dle vlastn�ho uv�en�. To v�e vlo�it do mal�ho batohu a ut�kat na sraz. Pokud bysme si vzali n�co nav�c, mohli bysme po��tat s t�m, �e n�m to na celnici zabav� a pa�ov�n� se v Braz�lii trest� 25 lety v�zen�.\nP�ed muzeem jsme se se�li v t�to sestav�: J�, �egi, M��ka, X�k, Pepa, Pep�no a Vojta. Chv�li jsme post�vali a nev�deli, co d�l, ale pak k n�m p�istoupil nezn�m� p�n a dal n�m do rukou krabici. Rychle jsme ji otev�eli a nelezli jsme fo��k, nepromokavou krabici, sekeru a dal�� dopis. V n�m n�m pan Wolf sd�loval, �e mot�la uct�v� kmen indi�n�, tak�e dostat se k n�mu nebude tak lehk�, jak se p�vodn� zd�lo.\nDal�� instrukce jsme m�li hledat na internetu na str�nce Wolf Corporation. Tam jsme na�li dopis v angli�tin�. Po jeho p�elousk�n� n�m bylo jasn�, �e tato expedice bude fakt Extreme. Indi�ni uct�vaj�c� a chr�n�c� mot�la byli toti� kanibalov�. Podle instrukc� jsme m�li odjet vlakem v 18:00 do ���ru a tam p�estoupit na vlak do ��kon�na. To znamenalo, �e n�m zb�valy je�t� asi dv� hodiny. �li jsme se pod�vat na autobusov� n�dra��, kde m�l sraz zbytek odd�lu, chvilku jsme si kreslili na n�m�st�, kde pr�v� prob�hal pokus o rekordn� dlouh� obr�zek a potom jsme vyrazili na vlak. U� kdy� jsme si sedali do vlaku, v�imli jsme si �lov�ka v dal��m vag�nu, kter� se na n�s st�le po o�ku d�val a to�il n�s kamerou, kter� se podez�ele podobala t� Zdenyho. Kdy� jsme ve ����e p�estupovali a on si sedl do stejn�ho vag�nu jako my, po��d jsme si ��kali, �e to je�t� p�i tro�e �t�st� m��e b�t n�hoda. D�l jsme se t�m nezab�vali, proto�e jsme se soust�edili na to, abychom zachytili v�echny indi�nsk� znaky, kter� m�ly b�t pod�l trati a m�li n�m cestu za mot�lem usnadnit. Vid�li jsme sice dva znaky mihnout se kolem trati, jen�e co zobrazovaly n�m bylo z�hadou.\nZast�vka v ��kon�n� byla tak mali�k�, �e potom, co za n�mi z vlaku vystoupil i onen nezn�m� mu�, n�m bylo jasn�, �e o n�hodu se ur�it� nejedn�. D�lali jsme jakoby nic a vy�li jsme podchodem ven. Jen�e te� jsme nev�d�li kam d�l. U� jsme se cht�li pana nezn�m�ho zeptat, co m�me d�lat, kdy� mi najednou zazvonil mobil. Po zvednut� se ozval Wolf�v hlas. Ozn�mil, �e si m�me stoupnout na posledn� schod na n�stupi�ti a pod�vat se nahoru. Nalezli jsme tam sto�enou mapu. M�li jsme j�t vyzna�enou trasou a� k m�stu, kter� bylo na map� ozna�eno jako celnice a tam jsme si m�li vy��dat dal�� zpr�vu.\nPod�vali jsme se do mapy a �li jsme... a po chv�li jsme zjistili, �e jdeme blb�... Vraceli jsme se a n� pan nezn�m� �el st�le p�r krok� za n�mi. Po chv�li se kone�n� �egi oto�ila a vyjela na n�j: ,, A kdo ty vlastn� se�?" �ekl, �e prej redaktor televize NOVA, kter� dostat za �kol nato�it Expedici do Amazonsk�ch prales�.\nNa celnici jsme ��astn� dorazili a st�l tam takovej divnej t�pek v uniform�, kterej m� poprskal kofolou a pak n�s za�al �acovat, jestli n�hodou n�co nep�ev��me. Vojta m�l nez�konn� pln� kapsy tang�, o kter� p�i�el a v�echny ostatn� celn�k obral alespo� o n�ramky. Pokou�el se n�m vz�t i sekeru od Wolfa, ale jakmile se oto�il, my jsme mu ji vzali nazp�tek, tak�e si vlastn� moc nevyd�lal. Za dopis, kter� n�m necht�l d�t jen tak, jsme museli d�t n�� a Pep�n�v makovec.\nPodle mapy a dopisu jsme vyrazili d�l a k m�stu ozna�en�mu jako "sk�la" (ne�ekan� to skute�n� sk�la byla) jsme dorazili za soumraku. Tam na n�s �ekal hl�da� zdej��ho bl�zince. Utekli mu bl�zni, kte�� sed�li dole na louce a my jsme m�li pomoc� dalekohled� p�e��st ��sla, kter� m�li na z�dech. Uk�zalo se, �e jsme v�ichni po��dn� slep�, tak�e po nekone�n�ch pokusech n�s hl�da� poslal na louku, a� je chyt�me a vezmeme si od nich v�ci, kter� maj�. �eknu v�m, �e se rvali po��dn�. Po chv�li jsme se sto�en�m pap�rem, v��kem od e�usu, sv��kou a va�i�em s bombou vy�li zp�tky na cestu a pokou�eli se pomoc� va�i�e odkr�t zpr�vu napsanou voskem. Nev�m, pro� ti bl�zni tahali s sebou pr�zdnou bombu, ka�dop�dn� jsme to museli zkusit pomoc� sv��ky. ��st pap�ru n�m sho�ela (hlavn� d�ky mn� a X�kovi), p�esto byl ale docela z�eteln� vid�t n�jak� pl�nek.\nPo tm� jsme se vydali na dal�� cestu, kter� m�la sm��ovat k Americk� z�kladn�, kde jsme si m�li "vyp�j�it" �vazky, karabiny a osmy pro ka�d�ho. Najednou jsme uvid�li sv�t�lko. Bohu�el jsme k n�mu �li... Postava v k�pi n�m �ekla, �e pokud chceme z�skat dal�� indi�nsk� znaky, mus�me j� d�t p�t minc�. Abysme mince z�skali, museli jsme se postavit vlastn�mu strachu... P�edstavte si to... Vejdete za z�v�s a uvid�te p�t n�dob. Pod�v�te se do prvn� a najednou v�m s hr�zou dojde, jak to bylo my�leno s t�mi mincemi... Pono��te ruku mezi �ervy a hled�te minci. Po chv�li n�co nahmat�te a vyt�hnete. ,,Je to ono?" zept�te se a usly��te odpov��: ,,Ne, to je mrkev." Hod�te ji tam zp�tky a ��tr�te d�l... Po chv�li najdete mal� pen�zek. Odevzd�te ho postav� a p�istoup�te k druh� sklenici, kter� je pln� mravenc�. Zabo��te ruku do lesn� hrabanky a hled�te, mravenci v�m zat�m lezou po p�edlokt�...najdete minci, ot�epete ruku a pokra�ujete d�l. V dal�� sklenici uvid�te choul�c� se b�lou my�ku. Vezmete z pilin pen�zek, kter� my�ka p�edt�m vyhrabala a p�istoup�te k p�edposledn� sklenici. Postava v k�pi odhrne p�ehoz, kter� a� dote� chr�nil sklenici p�ed Va��m pohledem a uvid�te dal�� ,,zv���tko". P�esto, �e jste to tu�ili u� o pohledu do prvn� misky, p�ece chv�li jen s hr�zou z�r�te na obrovsk�ho pavouka, kter� le�� jenom n�kolik centimetr� od hrom�dky leskl�ch minc�. Jednu z nich mus�te vz�t - jinak nez�sk�te pro t�m znak... T�esouc� se rukou se p�ibl��te k hrdlu sklenice a d�v�te se na zat�m nehybn�ho pavouka... ,,Ne!", ucuknete... Takhle se sna��te asi p�t minut. Potom se oto��te a za z�v�sem uvid�te zbytek t�mu, kter� sed� na batoz�ch a je�t� nev�, co ka�d�ho z nich �ek�. Mus�te z�skat ten znak! Nadechnete se, k�e�ovit� se chyt�te h�bitu temn� postavy, oto��te hlavu a pomalou�ku d�v�te ruku n� a n�... rychle vezmete minci a ruku vynd�te. Uff... Posledn� n�doba je do t�� �tvrtin pln� zbytk�, nebo �eho. Chvilku v�m trv�, ne� najdete mezi kouskami p�rk� a rohl�k� a podobn�ch "dobr�tek" minci, ale kdy� se v�m to povede, odevzd�te ji, dostanete znak, vyjdete ven a jdete si um�t ruku do potoka. Tak tohle za�il s podobn�mi pocity ka�d� z n�s...\nPo cest� na dal�� stanovi�t� jsme si sd�lovali z�itky (NOVA n�m �el po��d v pat�ch) a za chv�li jsme do�li do n�jak� vesnice (je to u� hrozn� d�vno, tak po m� takovou nepodstatnou v�c, jako je jej� n�zev prost� nem��ete cht�t!). Kdy� jsme proch�zeli kolem kostela, spat�ili n�s dva opilci, kte�� po n�s cht�li, a� s nima jdeme na diskot�ku. Na�t�st� n�s d�le nepron�sledovali a tak jsme ve zdrav� do�li k mostu, kde u� na n�s �ekal n�jakej chl�pek s pon�em.\n�kol na most� byl jasn�: ve vod� byla skleni�ka se znakem a my jsme ji m�li n�jak�m zp�sobem z mostu dostat nahoru. Chvilku jsme hledali �eb��k a pohr�vali si s my�lenkou, �e tam spust�me za kotn�ky Vojtu, ale potom jsme jako spr�vn� skauti vyt�hli K�P�Zetky :-). Navazovali jsme prov�zky a �egi za�ala kroutit z dr�tku h��ek. Pepa se na ten h��ek pod�val, dal o�i v sloup a ud�lal ho rad�i s�m, p�iv�zal ho na prov�zek a za�al lovit. Po n�kolika minut�ch mu cel� vyn�lez spadl dol�. Za�ali jsme se sm�t (to v�te, bylo mysl�m kolem p�l jedn� r�no, my jsme byli unaven� a v t�to chv�li n�m p�i�lo vtipn� �pln� v�echno), chvilku jsme se jenom tak koukali dol� na ten prov�zek a potom jsme za�ali svazovat to, co n�m v K�P�Zetk�ch z�stalo. �egiin h��ek n�m nakonec byl k u�itku :-), nicm�n� po zkou�ce jsme zjistili, �e bysme pot�ebovali 2x del�� prov�zek. Po chv�li jsme za�ali hledat klacek. P�iv�zali jsme ho k prov�zku (teda, p�iv�zali jsme prov�zek ke klacku) a M��ka za�ala lovit. Bohu�el zjistila, �e d�lka po��d nesta��. Kdy� jsme se u loven� v�ichni vyst��dali a zjistili jsme, �e nikdo z n�s skute�n� nem� o metr a p�l del�� ruku ne� M��ka, za�ali jsme se sh�n�t po n��em dal��m, co by se dalo nav�zat. Asi nej�sp�n�j�� byla X�k, kter� p�inesla nalomenou kytku a prohl�sila: ,,To je pevn� jako sk�la!" Nev�m, jak dlouho jsme se �ehtali, ale potom se nad n�mi ten chl�pek s Pon�em smiloval a poradil n�m: ,,Tak tam nava�te tkani�ky, ne?" A my na to: ,,No..." a st�li jsme, pohledy up�raj�c� na zm�n�n� v�ci�ky, slou��c� na zavazov�n� bot. Pepa se potom sehnul, tkani�ky odv�zal a M��ka po n�kolika minut�ch triumf�ln� vyt�hla na most skleni�ku se znakem. Po hodin� a p�l - nen� to nejhor��, ne?\nCht�la bych ujistit ty, kte�� n�s neznaj� a kte�� t�eba jen n�hodou narazili na tyto str�nky, �e a� se to nezd�, nikdo z n�s neutekl z psychiatrick� l��ebny!\nA tak jsme �li a hledali jsme americkou z�kladnu...a v�bec jsme ji nemohli naj�t! Nev�m, jak dlouho jsme chodili, ale na�e dobr� n�lada z mostu pomalu ale jist� ustupovala. Nakonec (d�ky �elovce n�kter�ho z hodn�ch ameri�an�) jsme z�kladnu na�li a za�ali se pl�it pro �vazky a karabiny. Plazili jsme se v lese tr�vou, jak nejti�eji to �lo, ale zjistili jsme, �e i p�es praskot such�ho list� na zemi ameri�an� st�le klidn� sp�. A tak jsme se s �egi zvedly a norm�ln� jsme si pro ty �vazky do�ly - a bylo to. �vazky jsme u� m�li bezpe�n� uklizen� v batoz�ch, kdy� vtom jsme uvid�li ameri�any, jak se spac�kama v podpa�� vych�zej� z lesa. A sakra, te� n�s chyt�! Rozb�hli jsme se v�emi sm�ry a sna�ili jsme se schovat n�kde v lese. J� a �egi jsme sko�ily do n�jak�ho vysok�ho porostu a kdy� jsme v n�m tak le�ely, tak jsme si za�aly uv�domovat, �e jsou to kop�ivy... au... Po n�jak� dob� jsme v�ichni za�ali vyl�zat ven a s p�ekvapen�m jsme zjistili, �e n�s nikdo nehled�. Ameri�ani si prost� klidn� ode�li.\nTak jsme se znovu vydali na cestu... Pro�li jsme kuku�ic�, tak�e jsme byli po kolena v�ichni par�dn� mok�� a hledali jsme dal�� postavu. Nicm�n� si potom ona (vlastn� ony) na�ly n�s. �ekli n�m, a� jdeme za nimi. A tak jsme �li... Po n�jak� dob� jsme se zastavili a postava (p�ipom�naj�c� Attyho) n�m ozn�mila, �e vlastn� nev� kudy d�l, tak�e jsme m�li na v�b�r: Bu� se vr�tit tam, odkud jsme p�i�li, nebo vyrobit horkovzdu�n� bal�n a doufat, �e si ho n�kdo v�imne a odpov� n�m. Bloudit se n�m necht�lo, tak jsme se pustili do pr�ce. Pomalu se rozedn�valo, byli jsme pobl� �eky, tak�e byla hrozn� kosa a my za�ali z igelitov�ho pytle, dr�tu a izolepy vyr�b�t bal�n. Zat�mco jsme zk�ekl�mi prsty lepili, st��hali a kdov�co je�t�, n� mil� NOVA si vyt�hl tepl� spac��ek a celou dobu sladce spinkal - no nen� to k vzteku? :-)\nKdy� byl bal�n dokon�en�, zap�lili jsme obvaz namo�en� v lihu a on za�al stoupat. Byl asi tak dva metry nad zem� a za�al klesat. Snad ho n�kdo uvid�l! �ekali jsme...a nic! Asi nelet�l dost vysoko. A tak jsme za�ali d�lat nov�... V p�li pr�ce jsme najednou uvid�li ciz� bal�n, kter� se sn�el dol� asi 200 metr� od n�s. Sbalili jsme se a snad poprv� za celou Extreme Expedition jsme b�eli.\nNa m�st� jsme na�li dal�� dopis. Podle n�j jsme m�li kone�n� �as na odpo�inek. Chv�li jsme chodili a hledali vhodn� m�sto, ale nakonec jsme se rozvalili p��mo na silnici (byla to takov� ta asfaltka, co po n� auto jede asi jednou za dva dny), rozd�lali jsme si na n� ohe� a sedli si okolo n�j. J� a X�k jsme si sundaly boty a pono�ky a za�aly si je su�it a NOVA si zat�m vyt�hl zase sv�j spac�k a �el sp�t. Potom volala pan� L�chov� (z�ejm� si myslela, �e jsme si celou noc prospali...) a j� jsem zapomn�la na svoje boty, tak�e mi u jedn� za�al ho�et jazyk kr�sn�m plamenem (po��d je m�m, tak je m��u p��padn�m z�jemc�m uk�zat :-)))\nKdyby o p�r minut pozd�ji �el n�kdo nezasv�cen� kolem toho m�sta, asi by se dost lekl - na silnici pl�pol� ohe� a kolem n�j parta sp�c�ch lid� u�mudlan�ch od saz� - to mohl b�t dost zaj�mav� pohled!\nPo n�jak� dob� jsme vy�li d�l - pro zm�nu zase �patn�... Ale napodruh� n�m to n�hodou vy�lo! Na pol�a�ce sed�l n�jakej p�n v pon�u a vysv�tlil n�m, �e v Amazonsk�ch prales�ch je to prej dost vostr�, tak�e pot�ebujeme n�co na hlavu, jinak �e v�bec nem��eme pokra�ovat! A do�el s n�mi k m�stu, ozna�en�mu na map� jako "Hustn�k". �kol byl jasn�: N�kde v porostu n�zk�ch, po��dn� �kr�bav�ch smr�k� bylo ukryto 7 pokr�vek hlavy. Cestu k nim n�m ov�em zt�ovali zdej�� domorodci, kte�� m�li takovej jeden p�kn� blbej zvyk: Kdykoliv n�s uvid�li, tak zap�skali na p�alku. No, a kdy� jsme usly�eli p�alku, museli jsme se vr�tit na kraj hustn�ku. M�sto, kde rostou pokr�vky hlavy nakonec prvn� objevil Pep�no a uk�zal n�m cestu.\nBrzy jsme s klouboukama na hlav�ch vyrazili d�l. Ne�li jsme zas tak �pln� �patn�, to ne... Jen jsme vy�li tro�ku jin�m sm�rem, ne� jsme m�li - na to p�i�el prvn� Pepa,kter� n�m to d�val najevo v�k�iky: "Sestry vedouc�, protestuji! Mysl�m, �e jdeme blb�!". Ani jsme se nemuseli vracet - jenom jsme seb�hli kus dol� lesem a byli jsme na spr�vn� cest�. Te� jsme m�li j�t pod�l �eky, naj�t na strom� znak, vl�zt do vody a sb�rat ovoce, kter� rostlo na stromech okolo. Jen�e my ten znak ne a ne naj�t! �li jsme, o�i na ��opk�ch, ale po��d nic. Pak jsme si �ekli, �e u� je to moc daleko, tak jsme se kousek vraceli a hledali - bez �sp�chu. U� jsme byli p�kn� otr�ven�, kdy� se Pepa pod�val do mapy a prohl�sil, �e si mysl�, �e to m� b�t a� za touhle zat��kou �eky. Tak jsme se tam �li pod�vat a co nevid�me - strom se znakem a o kus d�l ban�n na prov�zku. Sundali jsme si boty, vyhrnuli kalhoty a �li jsme. Brodili jsme se bahnitou �ekou, posb�rali jsme ovoce a po spat�en� dal��ho znaku jsme vylezli na b�eh. Proto�e �eka nebyla tak m�lk�, jak se zd�la, byli jsme docela mok��. Na�t�st� u� slunce dost pra�ilo, tak jsme si prost� sundali kalhoty, ov�zali mikyny kolem pasu a pokra�ovali jsme.\nTakto oble�en� jsme do�li do n�jak� vesnice a pokra�ovali d�l pod�l mapy po hr�zi rybn�ka. Potom jsme narazili na �lun s dal�� zpr�vou. Na�e dal�� cesta vedla p��mo p�es obrovsk� ryb�k a n�kde na jeho hladin� byl dal�� znak. Tak se n�s sedm naskl�dalo do �lunu pro �ty�i (Nova �el rad�ji po b�ehu) a za�ali jsme p�dlovat. L�hev se znakem jsme na�li pom�rn� snadno a p�dlovali jsme d�l k druh�mu b�ehu. Po mnoha h�dk�ch o to, kdo �patn� p�dluje, jsme vyt�hli �lun na b�eh a vydali jsme se d�l. Posl�ze jsme do�li k hust�mu hou�t�, proto jsme si obl�kli na�e jen o n�co su��� kalhoty a za�ali jsme se prod�rat. Kdy� jsme narazili na Attyho a on n�m �ekl dal�� �kol, mysleli jsme si p�vodn�, �e tu str�v�me maxim�ln� tak 10 minut... Po hodin� a p�l jsme vyrazili d�l a p�em��leli jsme o �kolu, kter� n�m byl zad�n. M�l co d�lat s lanem a d�ev�n�ma ty�kama, ale rad�i sem nebudu ps�t o co �lo, proto�e to jde stejn� �patn� napsat a vy byste to z toho stejn� nepochopili, tak pro� se nam�hat, �e? :-)\nPotom jsme, jestli si nem�l�m (a jestli se m�l�m, tak mi to mus�te odpustit, proto�e je to u� v�n� hodn� d�vno), hledali posledn� m�sto nazna�en� na map�. A tak jsme �li a �li a �li... po pol�a�ce, kousek po silnici, p�es pole a lesem, p�ebrodili jsme �eku a vylezli jsme na n�jak� cest�. Tam jsme si sedli chv�li na zem a p�em��leli kam d�l. Nakonec jsme (na�t�st�) poslechli Pepu a vydali jsme se po cest� nahoru do kopce. Hur���, civilizace!\nU mal�ho obch�dku sed�l ve stejn�m klobouku, jak� jsme m�li na hlav�ch my, �lov�k, kter� nakreslil mapu, podle kter� jsme celou tu dobu �li. Cel� ��astn� jsme si op�t kecli na zem a pov�dali mu, jak� byla cesta. Jen�e tohle nebyl jej� konec. Mot�la jsme je�t� nem�li a hodina, ve kterou jsme ho m�li odevzdat se rychle bl�ila. Po chv�li se tedy �lov�k zvedl a prohl�sil: ,,J� jdu a co budete d�lat vy je va�e v�c." a tak jsme �li za n�m. A �li a �li a op�t �li. U� jsme v�bec nemluvili, jenom jsme se d�vali dol� na zem, jak se pohybuj� na�e nohy. Nev�m, jak dlouho jsme �li, ale najednou jsme se kone�n� zastavili. Na louce byla rozprost�en� deka a na n� byl s pruhovan�m de�tn��kem na hlav� - zmrzlin��! Kope�ek za korunu-to jsme si nemohli nechat uj�t! Jenom jsme sed�li, l�zali zmrzlinu a odpo��vali.\nPo doba�t�n� zmrzliny jsme se s na��m pr�vodcem vydali d�l. A zase jsme �li, �li a �li, a� jsme do�li k mostu p�es �eku. Nep��telsk� kmen p�epravoval po vod� bal�nky a my jich museli p�t zni�it. Dostali jsme dva praky (Vojta z nich byl �pln� nad�enej) a sm�li jsme st��let pouze z mostu. Tohoto �kolu se zmocnili na�i dva nejlep�� prakost�elci (p�evzato od lukos�elc�:-)) - M��ka a Pep�no. Ostatn� jsme m�li zabr�nit rozzu�en�m indi�n�m, aby n�m na�e �mysly p�ekazili. Popravd�, moc t�k� �kol to nebyl - indi�ni se moc pr�t neum�li a M��ka s Pep�nem m�li bal�nky sest�elen� za chv�li. Po tomhle �kolu jsme se museli rozlou�it s Novou. Z�stal s indi�ny - a my jsme �li d�l s na��m pr�vodcem. A zase jsme �li a �li, opl�chli si obli�eje u stud�nky a zase jsme �li... a� ke sk�le, kde bylo ohni�t�. Tam jsme se zastavili, n� nov� p��tel vyndal z batohu chleba, maso a ko�en� - to byla na�e ve�e�e. Rozd�lali jsme ohe� a za chv�li se va�ilo.\nKdy� se v�ichni najedli a odpo�ali si, obl�kli jsme se do �vazk� a vydali jsme se rokl� nahoru. Jen�e posledn� �sek cesty hl�dali indi�ni s flusa�kama. Koho zas�hli, z�stal ochromen na m�st�, dokud neusly�el p�sknut�. Postupn� jsme se v�ichni dostali k indi�nce, kter� n�m v�ak �ekla, �e n�s nepust� d�l, dokud nevlo��me v�echny znaky spr�vn� do obrazce. Dali jsme se do toho, jen�e najednou za�alo pr�et. Kapky de�t� padali ��m d�l hust�ji a byli ��m d�l v�t��. Ne� jsme, schovan� pod pon�em, obrazec slo�ili, propukl po��dn� amazonsk� lij�k. Indi�nka n�s pustila d�l a my jsme kone�n� do�li k c�li. Na pavu�in�, utkan� z neobvykle siln�ch vl�ken byl n� dlouho hledan� Papilio Polinestur Parinda a kolem n�j bylo uv�z�no sedm zelen�ch kam�nk� na krk - sedm Amazonit�. Rychle jsme to pobrali a pustili se zp�tky dol� rokl�.\nExpedice dopadla �sp�n�, mot�la jsme z�skali. Za chv�li pro n�s p�ilet�l vrtuln�k, zabalili jsme se do dek a on n�s, p�kn� zah��t� v�echny odvezl dom�. A v�ichni �ili �tastn� a� do smrti...\nNojo, bylo by fajn, kdyby expedice takhle pokra�ovala... ale nepokra�uje... ale vy si to m��ete myslet, pokud chcete - sta��, kdy� nyn� zm��knete ten k��ek vpravo naho�e na obrazovce Va�eho po��ta�e... V ��dn�m p��pad� v�ak nesm�te ��st n�sleduj�c� ��dky.\nKdy� jsme sp�chali zp�tky, nad hlavami u� n�m bur�cely hromy a blesky. D鹻 byl tak hust�, �e jsme byli do minuty mok��, jako bysme pr�v� vylezli v oble�en� z rybn�ka. V pot��ku, kter� p�edt�m klidn� tekl dol� rokl� jsme se nyn� brodili po kolena. P�eskakovali jsme kl�dy, sm�li se a chv�lili Tea, �e p�kn� objednal po�as�. �egi si zp�vala: „Vodi�ka, vodi�ka, m�m r�da vodi�ku..." V�ichni jsme si ��kali ,,Super, tohle je v�n� Extreme Expedition!" To jsme je�t� netu�ili, jak extr�mn� bude jej� z�v�r...\nO n�kolik des�tek metr� za n�mi indi�ni pr�v� poklidili v�ci a vydali se za n�mi dol�. ��a se naposledy oto�ila, ��ouchla do C�ska, stoj�c�ho vedle n� a pov�d�: ,,Hele, to je zaj�mav�!" C�sko se pod�v�, kam ukazuje, rychle se oto�� a za�ve: ,,VODA, UT�KEJTE!!!" Za�ali jsme se dr�pat nahoru po st�n� rokle. Jen tak tak - chv�li po n�s se u� rokl� hnalo obrovsk� mno�stv� vody, kter� s sebou nesla kl�dy a kamen�. Nikde jsme nevid�li Eli�ku s A�ou... Teo n�s zavedl o n�co v�� a posp�chal se pod�vat za z�hyb. St�li jsme tam na ho�e a �ekali... P�i�li na�t�st� v�ichni. Voda odnesla jenom Attyho batoh. Vy�kr�bali jsme se nahoru a �ekali v lese, a� se trochu p�estane bl�skat. Po chv�li se k n�m vr�til Atty, kter� u� vzdal p�tr�n� po batohu. V batohu byli i kl��e od K��ovic auta, tak�e jsme zavolali L�ch�m a �ekali a �ekali, zat�mco se bou�e zklid�ovala. Byli jsme �pln� vymrzl�, kdy� p�ijeli pan a pan� L�chovi ve dvou autech. Nalo�ili jsme v�ci, dali na sedadla karimatky, rozd�lili se do aut a jeli jsme zp�tky dom�.\nTak expedice nakonec p�ece jenom dopadla dob�e. Attyho batoh se nakonec na�el, Eli��iny nohy se zahojily a mot�la jsme druh� den prodali Wolfovi za slu�nou ��stku, kter� se rozd�l� na na�e dru�inov� konta.\nNa z�v�r tohoto �l�nku bych m�la je�t� jednou pod�kovat Teovi a v�em, kte�� se na akci pod�leli. Mysl�m, �e nikdo z n�s na Extreme Expedition nikdy nezapomene.\nP�ekon�n� strachu - Vojta lov� minci obsazenou �erv�ky.\nChv�le p�ed vypu�t�n�m sign�ln�ho horkovdu�n�ho bal�nu.\nSn�dan� byla p��stupn� korytem potoka.\nSiln�j�� proudy bylo mo�n� zdolat jen d�ky �lunu.\n��dn� sp�nek, ale k relaxaci p�isp�je nalezen� zmrzlin��e na jedn� louce.\nV�ce fotografi� na fotogalerie.okenko.org\nvytisknout autor: Brian vlo�eno: 1. 9. 2005 (Pavla) 7980x\nSouvisej�c� �l�nkyExtreme Expedition (Teo, 26.7.2005)