Levný spotřební materiál pro 3D tiskárny | OPTIMA.cz\nLevný spotřební materiál pro 3D tiskárny\n3DW ABS filament 1,75 mm pro 3D tiskárnu, 10m, černá\nVysoce kvalitní filamenty pro 3D tiskárny s technologií FDM – Fused Deposition Modeling (FFF – Fused Filament Fabrication) Díky konstantnímu průměru strun 3DW (tolerance ±0,05mm) můžete naplno využívat technologické možnosti vaší tiskárny.\nTisková struna (filament) C-TECH, HIPS, 1,75mm, 1kg, modrá Tisková struna (filament) pro 3D tisk, díky kterému můžete vytvářet praktické i zábavné výrobky. Tento materiál se vyznačuje skvělými vlastnostmi a tudíž Vaše 3D výtvory budou vždy…\nTisková struna (filament) C-TECH, ABS, 1,75mm, 1kg, žlutá Tisková struna (filament) pro 3D tisk , díky kterému můžete vytvářet praktické i zábavné výrobky . Tento materiál se vyznačuje skvělými vlastnostmi a tudíž Vaše 3D výtvory budou vždy…\nTisková struna (filament) C-TECH, ABS, 1,75mm, 1kg, bílá Tisková struna (filament) pro 3D tisk , díky kterému můžete vytvářet praktické i zábavné výrobky . Tento materiál se vyznačuje skvělými vlastnostmi a tudíž Vaše 3D výtvory budou vždy…\nTisková struna (filament) C-TECH, ABS, 1,75mm, 1kg, stříbrná Tisková struna (filament) pro 3D tisk , díky kterému můžete vytvářet praktické i zábavné výrobky . Tento materiál se vyznačuje skvělými vlastnostmi a tudíž Vaše 3D výtvory…\nTisková struna (filament) C-TECH, ABS, 1,75mm, 1kg, červená Tisková struna (filament) pro 3D tisk , díky kterému můžete vytvářet praktické i zábavné výrobky . Tento materiál se vyznačuje skvělými vlastnostmi a tudíž Vaše 3D výtvory budou…\nTisková struna (filament) C-TECH, ABS, 1,75mm, 1kg, zelená Tisková struna (filament) pro 3D tisk , díky kterému můžete vytvářet praktické i zábavné výrobky . Tento materiál se vyznačuje skvělými vlastnostmi a tudíž Vaše 3D výtvory budou…\nTisková struna (filament) C-TECH, ABS, 1,75mm, 1kg, modrá Tisková struna (filament) pro 3D tisk , díky kterému můžete vytvářet praktické i zábavné výrobky . Tento materiál se vyznačuje skvělými vlastnostmi a tudíž Vaše 3D výtvory budou vždy…\nTisková struna (filament) C-TECH, ABS, 1,75mm, 1kg, černá Tisková struna (filament) pro 3D tisk , díky kterému můžete vytvářet praktické i zábavné výrobky . Tento materiál se vyznačuje skvělými vlastnostmi a tudíž Vaše 3D výtvory budou vždy…\nTisková struna (filament) C-TECH, HIPS, 1,75mm, 1kg, bílá Tisková struna (filament) pro 3D tisk, díky kterému můžete vytvářet praktické i zábavné výrobky. Tento materiál se vyznačuje skvělými vlastnostmi a tudíž Vaše 3D výtvory budou vždy…\nTisková struna (filament) C-TECH, HIPS, 1,75mm, 1kg, šedá Tisková struna (filament) pro 3D tisk, díky kterému můžete vytvářet praktické i zábavné výrobky. Tento materiál se vyznačuje skvělými vlastnostmi a tudíž Vaše 3D výtvory budou vždy…


Helium – Periodická tabulka\nŘíjen 26, 2015 by gogol1234@seznam.cz·Komentáře nejsou povolené u textu s názvem Helium\nrelativní atomová hmotnost 4,002602\nteplota tání 0,95 K, -272,2°C\nteplota varu 4,22 K, -268,93°C\nobjevitelé Janssen, Ramsey Frankland, Lockyer\nteplota samovznícení [°C] –\nslučovací teplo [kJ mol-1] –\nHelium je plynný, jednoatomový chemický prvek, který patří mezi takzvané vzácné plyny. Tedy plyny bez barvy, zápachu a chuti. Ve volné přírodě se vyskytuje jako čtyř nukleonový izotop 4He. Je to velice lehký plyn, který je znám také tím, že dokáže vytvořit jen jednu jedinou chemickou sloučeninu a to s fullereny. Jedná se rovněž o druhý nejvíce zastoupený prvek ve vesmíru.\nJako jediná látka v celé soustavě prvků je helium při nízkých teplotách a normálním tlaku kapalné, a to až k samotné absolutní nule (Tedy -273,15 stupňů Celsia). Pokud bychom chtěli získat helium v pevném skupenství, pak je to možné pouze za předpokladu, že zvýšíme tlak. Helium má rovněž ze všech známých prvků nejnižší bod varu.\nJako ostatní vzácné plyny, tak i helium má malé elektrické napětí a dobře vede elektrický proud. Toho se dá využít například při výrobě výbojek.\nCo se týče kapalného helia, pak v tomto skupenství nabídne asi nejvíce zajímavostí. Při teplotě pod 2,17 K a za předpokladu normálního tlaku se stává supratekuté. Tedy dokáže bez jakéhokoliv tření protékat předměty nebo po předmětech.\nNa naší planetě se helium vyskytuje opravdu velmi zřídka. Jedná se o velmi vzácný plyn, protože díky své velmi nízké hmotnosti vyprchává z naší atmosféry do vesmíru. Výskyt v naší atmosféře je přibližně 0,0005 objemových procent! Což je opravdu hodně málo.\nAle to není jediný způsob, jak se dá helium nalézt a získat. V menším množství se vyskytuje v zemním plynu. Zde se bavíme o necelých deseti procentech, nebo se získává z minerálu smolince.\nOvšem ve vesmíru na tom není helium tak špatně jako u nás. Jelikož se jedná o druhý nejrozšířenější prvek vesmíru, pak je téměř jasné, že se dá najít téměř všude. Ve velké míře se vyskytuje například v každé svítící hvězdě. Podle dnešních teorií tvoří helium přibližně 25% vesmírné hmoty a také je základním energetickým zdrojem vesmíru!\nProzatím jsou známy dvě hlavní možnosti, jak tento vzácný plyn získat. Jednou možností je zahřívání minerálů, o kterých je známo, že helium obsahují. K tomu potřebujeme teplotu okolo 1200 stupňů Celsia.\nDruhá možnost, jak ho získat, je známa již od roku 1917 a je rozšířenější. Spočívá v tom, že se helium získá z ložisek zemního plynu. Od methanu, který je zde také získáván, se oddělí za pomoci frakční destilace.\nHelium a jeho využití\nAsi nejznámější využití tohoto známého plynu zná každý z nás. Díky své nízké hustotě a hmotnosti se využívá na plnění balónků. Nafukovací balónky se díky tomuto plynu drží ve vzduchu a míří nustále výš.\nDalší využití je podobné, mohou jím totiž být naplněny i vzducholodě. Ovšem nahrazení hořlavého vodíku za hélium je sice o mnoho bezpečnější, ale také několikanásobně dražší!\nSmícháním dusíku, helia a kyslíku se plní tlakové láhve určené pro potápěče, kteří se potápějí do velkých hloubek. Díky heliu jsou potápěči schopni fungovat i ve větších hloubkách, tedy ve více než 300 metrech a hlavně zabraňuje tomu, abyste dostali otravu kyslíkem.\nJeho využití je také i tam, kde byste ho možná nečekali. Smícháním s neonem je používán k plnění obloukových lamp nebo reklamních osvětlovačů. A to hlavně z již zmiňovaného důvodu – při výboji má helium žlutou barvu.\nV neposlední řadě je používáno helium jen tak pro zábavu. Díky tomu, že rychlost zvuku v heliu je přibližně třikrát větší než ve vzduchu, se často využívá při nějaké akci s přáteli. Jakmile totiž helium vdechnete, pak vás hlas dostane jiné zabarvení a na malou chvilku můžete mluvit jako „šmoula“.\nPředchozí Previous post: Vodík\nNásledující Next post: Lithium


SYWT 217 Módní Lady Šikmé Bangs Dlouhé vlasy Chemická Fiber Paruka | Gearbest Česko\nKrajkové přední paruky\nSYWT 217 Módní Lady Šikmé Bangs Dlouhé vlasy Chemická Fiber Paruka\nPřeprava mezi: Nov 20 - Nov 21, Odhadovaná doba přepravy: pracovní dny Zpracování objednávky může trvat několik dní. Po expedici ze skladu závisí doba přepravy (resp. dodávky) na zvoleném způsobu dopravy.\nMateriál na vlasy Vysokoteplotní drát\nobsah balení: 1 x paruka\nKoupit Syntetické paruky\nOnline Syntetické paruky na prodej\nKde koupit Syntetické paruky online ve výprodeji? Gearbest je to správné místo, kde se konají týdenní propagační akce, jako je bleskový výprodej nebo nabídka pro VIP členy, ve které si můžete koupit Syntetické paruky za zlevněné ceny.\nSyntetické paruky online kupóny\nStále trávíte hodiny hledáním kódu kupónu online pro Syntetické paruky? Stačí se přihlásit na účet členů Gearbest. Ve vašem kupónovém středisku si můžete prohlédnout propagační kód k produktu Syntetické paruky a kupóny. K dispozici jsou také studentské slevy a slevy na hromadnou koupi.


Dnes si povíme úvodní informace o grafech pro obchodování binárních opcí. Rozlišujeme čtyři základní typy:\nLiniový Graf (line)\nGraf „kreslí“ cenu souvislou čarou/ křivkou. Jeho výhoda je v přehlednosti a jednoduchosti. Umožňuje snadný přehled a rychlé porovnání ceny.\nTento graf se hodí pro rychlé určení trendu prvnímu/hrubému zakreslení hlavních suportů a resistencí.\nNevýhodou je však velice omezené množství dalších hodnotných informací, které z něj lze vyčíst (např oproti grafu svíčkovému).\nOblastní Graf (area)\nPodobně jako u čároveho grafu, i zde je cena vykreslena křivkou, pouze s drobným rozdílem: vnitřní prostor grafu (cenové oblasti) je souvisle vybarven.\nÚsečkový Graf (bar)\nVyšší stupeň grafu; má také lepší vypovídající hodnotu. Ukazuje a dokážeme určit nejen pohyb, ale i vývoj ceny za danou časovou jednotku ( jedna úsečka na grafu = daný/přesný časový interval např. 1minuta, 5min, 30min. atp).\nČím je úsečka delší, tím více cena vzrostla (modrá barva) nebo propadla (červená barva). Dále lze vidět i průběh ceny od otevření, přes minimum/maximum, až po její uzavření.\nSvíčkový Graf (candlestick)\nNejrozšířenější a nejoblíbenější typ grafu. Kombinuje grafickou názornost a vysokou vypovídající hodnotu.\nJedna svíčka = vždy stejný časový úsek.\nVelikost těla svíčky = cenový pohyb za tento úsek.\nHorní a spodní stín nám vymezuje a ukazuje oblast, kam se cena pohnula (kam až došla) v průběhu daného intervalu.\nHorní a spodní hrana těla značí úroveň na začátku a konci časového úseku.\nJaponské burzovní svíčky\nSvíčkový graf nám dokáže „povědět příběh“ o historickém vývoji ceny a reakcích na důležité úrovně (supporty a resistence).\nSvíčky různých tvarů a velikostí si vysloužily magické přívlastky (Harami, Doji, Shooting Star..), protože každý tvar a typ svíčky má svou výpovědní hodontu.\nSvé názvy mají i celá seskupení svíček (vzorce svíček). Obojímu se budeme věnovat podrobně(ji) ve speciální kapitole.\nTags: grafy, typy grafů\n29. 6. 2018\t0\nJaponské Svíčky II | Jaké jsou základní typy svíček?\n29. 7. 2018\t0


Domů a jiné obrázky/Jiskry v popelu/III. Zahrádka – Wikizdroje\nDomů a jiné obrázky/Jiskry v popelu/III. Zahrádka\nII. Cop III. Zahrádka\nZdroj: JIRÁSEK, Alois. Domů a jiné obrázky. Praha: J. Otto, 1897. s. 304–311.\nPo těžké klopotě od mládí, po celý věk, přišla Loukotce k stáru úleva; děti ji přinesly. Dcera, která v Praze sloužila a tam se pak provdala, sic mnoho nemohla, ale přece leckdys na matku s něčím pamatovala. Hlavně však syn Josef ulevil. Přišel ze světa v čas, kdy už stará matka s dílem mnoho nesvedla, kdy už měla záda hodně sehnutá a ruce jako kliky.\nSyn už nebyl žádný mladý zajíc, když navrátiv se začal pro sebe. Na drahách za městečkem v poslední chalupě najal si sedničku a tam se s matkou usadil. Neměl tovaryše ani učedníka, sám stačil na všechnu práci, a ještě si vypomohl v malé domácnosti. Byl takový kuchyňka a nejednou, když matka odešla do lesa na roští, pěkně zatopil, postavil na plotnu brambory, polívku uvařil, zasmážku udělal, vařil, maje nitě nebo papírovou míru kolem krku, bos, jen ve spodkách.\nPokaždé, když na hrnce dohlédl nebo přiložil, občerstvil se šňupcem z podlouhlé tabatěrky vedle polštářku na jehly, nebo se podíval na drozda v kleci u okna, jímž bylo pěkně vidět na zelenou louku, na olše v ní, jež stínily čistý potok (ten u stavení hrčel přes splávek), a na louku, na lesnatou Hůrku, kterouž její krajem hlídaly rudokmenné, staré borovice, na pásmo vršků při ní, na samý les a les a na lány polí ve zvlněném úpatí — Podíval se, sedl za stůl a začal zase hbitě píchat a zpívat, až se otevřeným oknem (muškát se na něm zelenal a kvetly bazalky) rozléhalo ven, kde všecka zeleň i vlny obilných lánů i les zjasněly v zátopě zářivého světla, kde vzduch byl tak čistý a nebe jasně modré tak vysoko sklenuté —\nNa tu krásu se také Loukotka někdy dívala, když k poledni odpočívala s roštím na zádech pod borovicí na kraji lesa, jenž na parném slunci tiše stál a dýchal silnou, pryskyřičnou vůni. Dívala se, jak je krásně, na jejich chalupu, jak se bělá za loukou, za olšemi, jak z komína stoupá kouř, to že on Josef zas už kuchaří, a to že se zdržela —\nHned vstala se svým břemenem a když se blížila, zanášel větřík, jenž trávu i rdesna na louce čechral, Josefův zpěv, jeho: „V borovém na skále háji“, kterou tak rád a prolamovaně zpíval. Zrovna přidala do kroku a těšila se domů. — —\nA pak musila z toho tichého kouta, od těch luk, polí a lesa. Také drozda musila nechat; dala ho sousedovi a kočku také. Div že přes práh neklopýtla, když se s nimi loučila, jak plakala. A pak ještě víc, když vykračovala na dobro ze stavení, s uzlem, k nádraží. Byl tam kus cesty a dalo jí tam hodně starostí a dost se naptala, nežli ji usadili do vlaku, jenž tak strašlivě hlomozně přihučel a jejž dosud znala jen z jeho pískání, jak pronikalo až k nim na draha do polí, do louky. Teď jí zaléhaly od něho uši a seděla v jeho hřmění jako oukropek, babička v chudém obleku, s uzlem na klíně.\nByla by se ráda ještě jednou podívala ven okénkem na městečko, ke kostelu, ke hřbitovu, kde včera na večer měla nejtěžší rozloučenou s Josefem, jenž tam už tři neděle odpočíval. Hlavnička ho schvátila. Byla by ráda ještě kostel se hřbitovem zahlédla, nehnula se však. Ostýchalať se i bála, neboť nějaký „pán“ tak ze široka seděl u okénka; měla také péči o uzel na klíně. A tak už neshlédla kostelíček ani hřbitov; hrdlo se jí stahovalo, že tu Josef ostane sám, tak opuštěný — —\nJela k dceři, jež nemohla přijet ani na bratrův pohřeb ani teď pro ni, ale psala, a pěkně, aby se k nim maminka odstěhovala, co že venku, k práci že už není, tak aby přijela. Loukotka musila. Po Josefovi nic neostalo, sama nic neměla, a dcera upřímně zvala. Setkala se s ní na nádraží, kdež na stařenu padla první ouzkost v tom hluku a hřmotu, jenž ji omamoval, v tom proudění a hemžení lidu. z něhož se jí hlava zamotala. —\nA ten hluk a hemžení pořád dál, a dům a dům, samé vysoké stavení a nikde kousek pole, nikde trávníčku, a jen hluk, šum, rachot kočárů — Dcera vykládala, ukazovala, stařena se ohlížela, přikyvovala, neslyšela, přeslýchala, neviděla, že lidé do ní vrážejí a ona do nich, až sklesla u dcery na židli v přízemním, šerém pokojíku všecka zmožená. Až mdlo jí bylo. Přemáhala se k vůli dceři, k vůli zeťovi, jenž ji vlídně přijal. Dcera jí ukázala vnoučka v peřince, pak druhý, ještě menší pokojíček, rovněž tak šerý, oba byly na severní stranu, bez slunce, a kuchyňku, ne šerou, ale tmavou, v níž skoro celý den hořel plynový plamen.\nV té kuchyňce trávila pak Loukotka většinu dne. Zatápěla, pomáhala při plotně, omývala, utírala, tu i spala, modlila se, tu i první dny plakala. Tesknota ji skličovala tu i když seděla napřed v pokojíčku, i venku, když se šourala do kostela. Byl sice velký, vysoký, krásný, ale také šerý, tmavý jako u nich kaple, když v ní vystavěly Boží hrob.\nA nikoho neznala, s nikým si nemohla porozprávět jako doma, když šla na ranní nebo z ní, nemohla se zastavit na hřbitově, u hrobu pokleknout, pomodlit se a pokřižovat ho. Ah, když vzpomněla na jejich hřbitov u kostela pod lipami, na plůtky na hrobech, co květin všude jako zahrada! — A tady všude temno a teskno, pořád jako v žaláři.\nDcera ji vyvedla v neděli odpoledne, aby jí ukázala Prahu, pražský most, kostel sv. Víta. Ale všude cestou samý dům, samá zeď a kámen a nikde tomu konce. A kdyby jen kousek zeleného uviděla. Pak se jí otevřelo, Petřínská stráň se jí vstříc zazelenala; ale zase hned přišly mezi domy, zdi, mezi domy a domy. A chůze po dlažbě tak unavovala, až nohy pálily.\nProto pak Loukotka ani netoužila z domu, sedala, když bylo volno, v předu, nebo v černé kuchyni pod syčícím plamenem plynovým. Myslila na nebožtíka Josefa, tajně si povzdychla, vzpomínala, jak u nich. Byla ráda, když zaslechla řeč o silnicích, vyptávala se Františky, je-li Prahy konec a kde, kam by musila jít, aby se dostala na silnici, a v kterou stranu vede k nim.\nPo té silnici často v duchu klusala, domů, k nim, k obílené chalupě, u louky, u lesa, do sednice, kde v rohu Josef sedal, kde se u plotny otáčel a kde bylo tak pěkně. Viděla tu světlost velikou, jak se i podlaha vyjasnila paprsky jako zlatá, viděla luka, pole, jak se na všecko dívávala od lesa. I na drozda vzpomněla.\nPlynový plamen se kmital a syčel tmavou kuchyní. Zvadlá babička v šátku pod bradu seděla v míhavém jeho přísvitu, v temném koutku, s hlavou sklopenou — — Viděla u nich záplavu záře, pole, les, zavonělo jí roští u nich před okny na slunci, vzpomněla na čistý potok, na splávek za stavením, jak hrčel v noci tak jasně, celou noc, a ráno za šera jak drozen začal — —\nJak jen mohla, utekla Loukotka z kuchyně do zadu, na malý dvoreček, za nímž tři schody výše byla zahrada pana domácího, nevelká, nevalně hleděná s několika stromy černých kmenů a s křovinami u vysokých začmoudlých zdí v pravo, v levo a v pozadí u zdi jiného domu, kteráž neměla žádných oken.\nKrásy tu mnoho nebylo; všude na zdech, na stromech, na křovích, na zašlé besídce v rohu, všude stopy sazí. Ale přec se tu zelenalo, i pták se tu ozval, kočka se tu procházela, a ticho tam bylo. Proto si stará Loukotka ten koutek zamilovala. Mohla sem dost. Domácí o zahradu tuze nedbal ani jeho paní a z jara záhy odjížděli z Prahy; tak v zahrádce domovník, její zeť, panoval.\nPro ni smiřovala se Loukotka s bytem i s Prahou. Mohla tu usednout pod širým nebem, alespoň kus ho bylo vidět, a vyhřát se trochu na sluníčku, nebylo tu tak těsno a temno a stromy měla blízko i křoví.\nSedala opodál vchodu na lávce u husté křoviny, modlila se tu růženec, říkala i z modlících knížek; tu si také zazpívala své pobožné a chovala na klíně vnoučka. Za společnici mívala strakatou kočku, kteráž za ní sem chodila a s ní se tu na slunci vyhřívala. Loukotka tu nikoho nevyrušovala, nikomu nevadila (zpívalať hlasem už stařecky slabým) a ji také nikdo nevyrušil.\nAž pak zeť. Přišel s novinou, že domácí koupil níž v ulici nový, velký dům, a že se tam mají (domovníkovi) hned stěhovat; byt že v něm bude lepší, dva pokoje, kuchyň že je ovšem tmavá. Horlivě ženě vykládal, že to bude pro ně tam lepší, s bytem, se vším, a nevšiml si ani on ani jeho žena, že babička přestala kolébat, že zvadlá, žilovatá ruka zůstala na kolébce a že obrátivši vráskovitou tvář k nim, s utajeným dechem poslouchá v návalu náhlého strachu, podivného tušení.\n„A je tam zahrádka?“ přimísila se ostýchavě do hovoru.\n„Ale kde!“ A zeť se usmál. „Dvůr je tam a dost velký, ale za ním hned zase dům. Tam bude lidí —“\nLoukotka dál neposlouchala.\nDcera se šla podívat na nový byt, a když se vrátila, vypravovala o něm, že se jí dost líbí, ale s kuchyní že zkusí, ta že nemá ani okýnka, trochu světla že jde z chodby, když jsou dvéře otevřeny, jinak že se tam musí pořád svítit. Zdálo se jí, že maminka o tom nerada slyší, a nějak prudce řekla „a ne“, když ji vyzvala, aby se tam šla podívat. — —\nKdyž nastalo stěhování, pomáhala Loukotka snášet, seč byla, z domu však nevykročila, co stěhovali. Seděla z vnoučkem skoro celý den vzadu na zahrádce. Bylo krásně, srpnové slunce hřálo.\nLoukotka seděla na lávce, dívala se, dívala, začala se modlit, ale nedomodlila se. Pohled z knihy utekl a těkal zahrádkou po stromech, po trávníku, po křoví v lidném osvětlení zářícího odpoledne. Chtěla si zazpívat a začala Mariánskou; ale hlas jí selhal. —\nČasné ráno, poslední den, v domě bylo ticho, šla mladá domovnice na dvorek ke studni. Jak docházela, zaslechla ze zahrádky pláč. U lavičky na trávníku, hlavu na vztažených rukou, ležela její matka a plakala usedavě, až se jí hlava i ramena třásly.\nDceři svitlo. Proto se onehdy ptala, je-li u nového domu zahrádka, proto teď poslední čas semhle tak často chodila. Co jí ten kus trávníku, těch několik stromů a trocha toho křoví!\nChvátala k ní, zdvihala ji, těšila, šetrně ji odváděla. Loukotka se utišila k vůli ní a k vůli zeťovi. Na zahrádku již nevyšla, a když všecko odnesli a sama tu s kočkou zbyla, vykročila bez nářku v průvodu své dcery. Šla však schouleněji, shrbeněji nežli jindy a tíž; nohy se jí třásly. Že nese kočku v klíně, nevěděla, a kudy jdou, také ne. Jen pořád před se hleděla, jako by něco těžkého čekala a vyhlížela.\n„Tady to je, maminko.“ A dcera ukázala na veliký, čtyřpatrový dům. Babička nespustila s něho očí jako s obludy; šla, šla (dcera cítila, že se o ni víc opírá), až u domovních dveří se zastavila.\n„Maminko, vždyť ono —“ těšila dcera.\n„Už jdu, děvče, už jdu —“\nKráčely kousek chodbou, pak v pravo do otevřených dveří u kuchyně, kterou se musilo do bytu. Loukotka se u prahu zarazila. Její vyděšený zrak upřel se do té černé díry, v níž mihotaly se dva plynové plameny, z níž vanulo nepříjemné syrovo — Zachvěla se, ale práh překročit chtěla; sklesla však na něj, vypuknuvši v prudký pláč. Plakala a nemohla se ani sebrat, ani vstát. Dceru až úzkost pojala. Těšila matku, že tu je pěkný dvůr a na něm stromy, že si tam bude moci chodit.\nNechodila. Nemohla se tam modlit a zpívat; dvorem přecházelo mnoho lidí a tolik oken kolem do kola a vysoko. A ty čtyři stromky, ty akátky mladé, kulatých korunek!\nLoukotka jim řekla „bičiště“ a nic se jí nelíbily. Než po té je měla pořád na očích, jak ležela v druhé světnici na posteli, nemocná. To již ta „bičiště“ žloutla a listí s nich padalo.\nKdyž je vítr svál, odváželi starou Loukotku ulicí vzhůru k Olšanům kolem toho starého domu se zahrádkou.\nCitováno z „https://cs.wikisource.org/w/index.php?title=Domů_a_jiné_obrázky/Jiskry_v_popelu/III._Zahrádka&oldid=223451“


A) Vyšší moc\nSoučasná epidemie koronaviru má tak závažné důsledky pro obchodní vztahy, a to i s ohledem na oficiálně vyhlášenou pandemickou situaci, že ji můžeme považovat za případ tzv. vyšší moci.\nV případě, že došlo k porušení smluvní povinnosti z důvodu existence okolnosti vyšší moci, vylučuje se zpravidla odpovědnost dlužníka (povinné smluvní strany) za porušení smlouvy, to se týká ovšem zpravidla pouze odpovědnosti za vzniklou škodu. Zda bude mít vyšší moc vliv na zrušení sankčních nástrojů, které zajišťují plnění smluvních povinností (smluvní pokuta), to závisí na právní úpravě aplikovatelné v daném případě a na obsahu konkrétní smlouvy.\nV každém případě bude třeba vždy zkoumat, zda všechny případy velmi ztíženého či nemožného plnění vznikly opravdu v příčinné souvislosti s epidemií, a to způsobem, který se nedal předvídat, odvrátit či překonat. Smluvní strany musí vždy vynaložit veškeré úsilí ke splnění smlouvy. Pouhý fakt, že se plnění stalo obtížnější, je odpovědnosti nezbavuje (§ 1765 občanského zákoníku).\nPodle § 2913 odst. 2 občanského zákoníku, se ten, kdo poruší smluvní závazek (např. je v prodlení s dodávkou zboží nebo služeb), může zprostit povinnosti k náhradě škody (újmy) za toto porušení v případě, že prokáže, že mu ve splnění dané povinnosti bránila „mimořádná nepředvídatelná a nepřekonatelná překážka vzniklá nezávisle na jeho vůli.“\nDůležité je, že tato překážka nesmí vzniknout až v době, kdy už byla smluvní strana se svou povinností v prodlení.\nExistenci překážky (vyšší moci) je třeba prokázat s tím, že okolnost vyšší moci musí být hlavní příčinou nesplnění závazku.\nC) Jednání o změně smlouvy (podstatná změna poměrů)\nTeoreticky existuje také právo požadovat po smluvním partnerovi obnovení jednání o smlouvě podle § 1765 OZ, a to z důvodu podstatné změny okolností. Pokud mezi stranami dojde k podstatné změně okolností, která založí zvlášť hrubý nepoměr v právech a povinnostech, má dotčená strana právo domáhat se vůči druhé straně obnovení jednání o smlouvě. Uplatnění tohoto práva však (oproti vis maior) neopravňuje dotčenou stranu k odložení plnění. Na podstatnou změnu okolností se nelze odvolat, pokud na sebe ve smlouvě smluvní strana převzala nebezpečí změny okolností (jedná se o poměrně častou smluvní doložku).\nZměna okolností však na situace vyšší moci zcela nedopadá, jde o případy, kdy po uzavření smlouvy dojde k takovým změnám poměrů existujících v době uzavírání smlouvy, a to především na poli politickém, ekonomickém, technologickém apod., které podstatným způsobem jdoucím za obvyklé obchodní riziko narušují rovnováhu práv a povinností smluvních stran.\nD) Zánik smluvní povinnosti (nemožnost plnění)\nSmluvní strana může v dané situaci také namítat nemožnost plnění. Jestliže se stane závazek po jeho vzniku nesplnitelným, zaniká pro nemožnost plnění. Nemožnost plnění může však být sporná právě v případě epidemiologických opatření, a to s ohledem na skutečnost, že bude možné některé závazky splnit např. s pomocí jiné osoby nebo až po určené době, a tak zmíněnou právní úpravu půjde použít spíše výjimečně, resp. v návaznosti na povahu a délku restriktivních opatření, a také s ohledem na charakter smluvní povinnosti (některé závazky nelze již po uplynutí určité lhůty splnit).\nE) Praktická doporučení\nInformování smluvního partnera\nPodle ustanovení § 2902 občanského zákoníku má každý, kdo porušil právní povinnost, nebo kdo může a má vědět, že ji poruší, závazek oznámit tuto situaci bez zbytečného odkladu osobě, které z toho může újma vzniknout, a upozornit ji na možné následky. Tato povinnost bývá výslovně ujednána také v některých obchodních smlouvách. Účelem oznamovací povinnosti je připravit druhou stranu na to, že dojde k porušení závazku, a umožnit jí tak přijmout opatření k zabránění nebo zmírnění škod.\nPro určité případy zejména v mezinárodním obchodu může být též vhodné obstarat si tzv. osvědčení o zásahu vyšší moci, které v současné době začala v České republice vydávat Hospodářská komora České republiky. Bližší podmínky a postup vydání osvědčení lze nalézt na jejích internetových stránkách (zde).\nKontrola a analýza důležitých smluv\nJe vhodné zkontrolovat uzavřené smlouvy, zejména pokud jde případnou podrobnější či odchylnou smluvní úpravu vyšší moci, a to také s ohledem na to, jakým právním řádem (v případě smluv se zahraničním partnerem) se příslušný smluvní vztah řídí.


O společnosti | OPATHERM a.s.\nV uplynulém fiskálním roce 2019 -2020 společnost OPATHERM a.s. splnila všechny své vytýčené cíle a považujeme jej za velmi úspěšný. Společnost pokračovala v další modernizaci zařízení na výrobu a rozvod tepla a dále investovala do projektů, které snižují množství emisí škodlivin, spotřeby paliva a zvýšení efektivity dodávky tepla. Mezi nejvýznamnější investice uplynulého období byla instalace nízko emisních hořáků na kotelnu Kylešovice. Pokračovalo se také v investici do modernizace dalších dvou centrálních výměníkových stanic na sídlišti Kateřinky. Na příští rok je plánovaná investice do posledních tří výměníkových stanic. Tím bude završena kompletní modernizace všech centrálních výměníkových stanic v Kateřinkách, což povede k větší efektivitě v dodávkách tepla a teplé vody pro naše odběratele.\nTak jako v minulých letech se společnost OPATHERM a.s. věnovala mimo jiné výměně a údržbě rozvodů tepla, a to všechno s cílem prevence poruch a snížení ztrát v rozvodech. V uplynulém fiskálním roce společnost dále poskytovala službu distribuce elektřiny ve své lokální distribuční soustavě v Opavě Kylešovicích. Zájemcům, napojeným na tuto soustavu společnost OPATHERM a.s. dodává také silovou elektřinu.\nCelkové tržby dosáhly částky 146 mil. Kč a hospodářský výsledek po zdanění činil 15,7 mil. Kč. V průběhu roku se nevyskytly žádné události, které by měly za následek výpadky dodávky tepla.\nSpolečnost OPATHERM a.s. chce i nadále pokračovat v dobré spolupráci se svými odběrateli a zůstat spolehlivým dodavatelem tepla. Dále se hodlá rozvíjet v dodávkách elektrické energie. K dodávkám energií nabízíme i přidanou hodnotu ve formě služeb dispečinku a pohotovostní služby, které poskytují rady a drobné zásahy u odběratelů, a to zcela bezplatně. Našim odběratelům nabízíme také bezplatné poradenské služby v oblasti zásobování teplem.\nV polovině fiskálního roku zasáhla do fungování společnosti OPATHERM a.s. pandemie viru COVID 19. Ihned, po vypuknutí epidemie jsme ve společnosti přijali opatření k maximální ochraně našich zaměstnanců. Díky těmto opatřením se nám podařilo zabránit šíření onemocnění mezi zaměstnanci a zajistit tak bezproblémovou dodávku tepla všem našim odběratelům.\nZákladním cílem společnosti OPATHERM a.s. je být dobrým partnerem jak pro své odběratele, tak i pro Statutární město Opava a udržení pozice spolehlivého a významného dodavatele tepla.\nNa závěr bych chtěl za představenstvo společnosti poděkovat všem odběratelům za důvěru, kterou v nás vkládají, Statutárnímu městu Opava za spolupráci a všem zaměstnancům za velmi dobrou práci, která vedla ke splnění všech vytyčených cílů v tomto období a také všem, kteří se podíleli na realizaci opatření proti šíření coronaviru.


Bevk Perović arhitekti: všechno záleží na podmínkách – architectureweek.cz\nMottem naší kanceláře je „všechno záleží na podmínkách“ – souboru podmínek – na kontextu, fyzických, sociálních a dokonce psychologických aspektů, které vždy určují projekt nebo architektonický objekt. Všechny tyto aspekty přispívají k celkovému vzhledu a dopadu projektu.\nVždy myslíme na to, že naše práce vyústí v budovu/plášť, které se mohou později stát rámcem osobního vyjádření uživatele. Budovu jako základ, na němž se pak rozvíjí život. V takových případech vytváří architektura pouze možnosti, nikoli pevná řešení.\nProjekt je mnohem víc než součet jeho částí: musí vzít v úvahu všechny relevantní faktory – ekonomii, sociální, programové a fyzické otázky atd., a přitom být schopný přinést nové, inovativní řešení, ´přesně vyhovující´ dané úloze. Konečné řešení neslouží jen architektonické publicitě, ale mělo by přispět ke zlepšení prostředí měst a společnosti a samotného života lidí.\nNUK 2 (Národní a univerzitní knihovna 2)/NUK 2 (National and university library 2)\nLublaň, Slovinsko/Ljubljana, Slovenia\nNová Národní a univerzitní knihovna v Lublani (NUK2) je rozšířením slavné Plečnikovy knihovny (NUK1). Je umístěna v nedalekém sousedství, na místě archeologických pozůstatků starořímského města Emona.\n„Stará“ i nová knihovna tvoří součást univerzitní struktury – ´rozptýleného´ areálu Lublaňské university, jejíž prostory najdeme po celém městě, což mimo jiné významně přispívá k jeho vitalitě. Rovněž rozdílnost obou knihoven, vycházející z jejich samotné podstaty – jedna je ´klasickou´ knihovnou, depozitářem knih a studijním prostorem, druhá nabízí ´otevřenější´ model, knihovnu jako ´sociální platformu´, centrum univerzitního života včetně všech forem společenského života pro studenty, je jakýmsi ´obývacím pokojem´ Lublaňské univerzity.\nArcheologické pozůstatky se staly součástí nové knihovny a tvoří s ním celek – základnu – souvisle propojující minulost s přítomností. Veškeré veřejné programy knihovny – čítárny novin, přednáškové sály, veřejné studijní a výstavní prostory atd. jsou umístěny mezi stávajícími archeologickými vykopávkami, což činí staré římské město opět ´obyvatelným´.\nVýsledný monumentální ´piranésovský´ prostor, v němž jsou nyní veškeré studijní místnosti současné knihovny, připomíná slavnou klasickou (Plečnikovu) čítárnu stávající NUK. Je osvětlen shora pomocí třípodlažních světel prostupujících všemi skladovými partiemi.\nArchitektonicky byla NUK2 řešena tak, aby pojala všechny programy, elevace a struktury. Kruhové bílé betonové sloupy definují vyvýšení i strukturu budovy; jsou opatrně vsunuty mezi archeologické vykopávky a spárovány tenkými sloupky (které jsou ke stropu budovy zesíleny podle potřeby světla a s ohledem na daný program) a tvoří solidní ´stěnu´ simultánních struktur a elevací, čímž zdůrazňují singulární materiální přítomnost nové budovy ve městě a definují ji jako nový symbol univerzity.\nDům D, Lublaň, Slovinsko/House D, Ljubljana, Slovenia\nDům D, umístěný v prestižním sousedství nedaleko městského centra Lublaně a zbudovaný jako rezidence pro pár se specifickým životním stylem, je příkladem vrstvení programu.\n´Základna´ domu – obsahující veškerý ´přídavný´ program jako bazén, cvičebnu, pracoviště, hudební místnost atd. – je zčásti vnořena do půdy, pokrývá celý pozemek a vytváří novou nulovou úroveň; je jako rozlehlý povlak s otvory pro malá prostranství/patia, která jsou terasami pro prostory nad nimi.\nZ této úrovně vystupuje ´skutečný´ dům, jenž je mnohem menší, sestává pouze z obývacího pokoje a ložnice a splývá svým objemem s okolím.


Březen | 2015 | Czumalova nástěnka\nFiled under: KF FAMU - PRAHA 5, U3V ČVUT PAMÁTKY VELKÉ PRAHY — V. Cz. @ 10:36 pm\nŠtencova fotografie z roku 1913 zachycuje hlavní průčelí vily Kinských. Zahrada byla tehdy už dvanáctým rokem přístupná veřejnosti a ta už desátým rokem mohla navštěvovat expozici sbírek Národopisného muzea ve vile, spolu se zahradou vykoupené pražskou a smíchovskou obcí a propůjčené pro umístění sbírky Národopisné společnosti. Vilu postavil v letech 1827 – 1831 pro Rudolfa knížete Kinského z Vchynic a Tetova (1802 – 1836) Heinrich Koch (1781 – 1861), absolvent vídeňské Akademie, dvorní architekt Kinských a později Dietrichsteinů. Za ní poněkud nešťastně vykukuje Pražský ústav pro hluchoněmé, postavený v letech 1901 – 1903 podle projektu Františka Storcka. Snímek i dolní plán reprodukuji z krásné knihy Zdeňka Wirtha Pražské zahrady, kterou v květnu 1943 v Praze vydalo nakladatelství Václava Poláčka.\nNa detailu plánu Smíchova z roku 1843 vidíme ještě původní rozsah zahrady Kinských. Na plochu zelinářské zahrady za cestou v trase dnešní dopravní stoky jménem Holečkova někdo později zakreslil nové ulice, které budou brzy obestavěny činžovními domy: směrem k jihu vede dnešní Drtinova (od roku 1860. kdy vznikla, se jmenovala Husova) a s dnešní Štefánikovou (tehdy Hlavní, od 1860 Kinského třída) ji kolmo propojuje dnešní Zubatého (od 1860 Havlíčkova). Vpravo dole je i regulační čára jedné strany budoucího Arbesova náměstí, která už počítá se zbořením barokizovaného románského kostela sv. Filipa a Jakuba. Došlo k němu v roce 1891. Tam, kde je dnes náměstí Kinských, dosud chrání předsunutý ravelin Újezdskou bránu. V horní části zahrady jsou vidět skleníky dnes již neexistující a zahradní pavilon, o němž budeme brzy muset říci totéž, nestane-li se něco zásadního. V době, kdy byl plán pořizován, nebyla ještě tvorba krajinářského parku dokončena. Friedrich Wünscher, nástupce prvního architekta parku Franze Höhnela, na ní pracoval až do roku 1861.\nU3V FSv ČVUT PAMÁTKY VELKÉ PRAHY – PŘEDNÁŠKA 17. BŘEZNA 2015\nFiled under: U3V ČVUT PAMÁTKY VELKÉ PRAHY — V. Cz. @ 11:43 pm\nNa fotografii cvičí na Masarykově státním stadionu na Strahově 28 600 mužů Pecháčkovu skladbu Přísaha republice, přihlíží 200 000 diváků. Děje se na jubilejním X. všesokolském sletu na počátku července 1938. Ten byl ovšem teprve třetí, který se na Strahově konal. Vůbec první všesokolský slet se v roce 1882 uskutečnil na Střeleckém ostrově. Jen pro slet bylo provizorní cvičiště zřízeno v roce 1891 v Královské oboře ve vazbě na Všeobecnou zemskou jubilejní výstavu. III. všesokolský slet provázel Národopisnou výstavu českoslovanskou a cvičiště pro něj Sokolové vybudovali na Letenské pláni. Místo zůstalo pro další slety shodné, zvyšovala se ale kapacita cvičiště: IV. sletu v roce 1901 se účastnilo 6 000 cvičenců a 22 000 diváků, na V. sletu v roce 1907 už počet cvičenců překročil hranici 10 000, na VI. sletu roku 1912 cvičilo 11 340 mužů najednou a přihlíželo tomu 120 000 diváků. Na VII. sletu v roce 1920 se vystřídalo zhruba 50 000 cvičenců a tribuny najednou pojaly 150 000 diváků.\nDlouho už ale bylo zřejmé, že prudce se rozvíjející hromadná cvičení potřebují stálou stavbu. Sokolové se dlouho poohlíželi po vhodných pozemcích, už roku 1912 byl v anketě vybrán Strahov, o rok později zpracoval Ludvík Čížek koncepci rozsáhlého sportovního areálu na Strahově. Další přípravy zpomalila Velká válka, ale se vznikem republiky nabrala příprava velkého sletiště znovu na tempu. Rozsáhlé terénní úpravy pozemků, získaných už v roce 1919, zahrnovaly i nasypání zemních tribun a VIII. všesokolský slet se tak mohl v roce 1926 poprvé konat na Strahově. Na cvičišti se od 4. do 6. července vystřídalo 144 863 cvičenců, denní návštěva činila 160 000 diváků.\nV architektonické soutěži na úpravu areálu v roce 1930 zvítězil Alois Dryák (1872 – 1932), žák Friedricha Ohmanna, za ním skončili o generaci mladší funkcionalisté Ferdinand Balcárek (1904 – 1975) a Karel Kopp (1903 – 1956). Nejprve se stavěla střední část západní tribuny podle Dryákova projektu, po jeho smrti pak dvojice Balcárek – Kopp dostavěla západní a do roku 1935 i východní tribunu. Zbývající dřevěné tribuny, severní a jižní, nahradily nové železobetonové konstrukce až během příprav poválečného sletu.\nXI.všesokolský slet se na Strahově konal v druhé polovině června 1948 za účasti 118 000 cvičenců a při denních návštěvách 200 000 diváků. Pak už Sokol pohltila jednotná socialistická tělovýchova a nový režim se v roce 1955 chopil i tradice masových sokolských cvičení, ovšem s odvoláním na tradici dělnických spartakiád. Pro I. celostátní spartakiádu v roce 1955 zmírnil národní umělec Jiří Kroha funkcionalistický charakter strahovského stadionu provizorní úpravou v duchu socialistického realismu. Na dolní fotografii je pohled na jeho Bránu borců z plochy stadionu.\nSpartakiády se pak odbývaly v pětiletých intervalech, v roce 1960, 1965, 1975, 1980 a 1985, tedy s jednou cézurou. Stadion se dál vyvíjel, především byla v roce 1965 zbořena východní tribuna a do roku 1975 nahrazena novou podle projektu Olivera Honke-Houfka, Zdeňka Kuny a Zdeňka Stupky. Přibylo sportovišť i servisních zařízení, stavba studentských kolejí (František Cubr – Josef Hrubý – Jaroslav Kándl – Viktor Formáček 1960 – 1965) vyřešila problém šaten, postavila se pošta (František Cubr – Josef Hrubý – Jan Nováček 1960), poliklinika (Václav Sedlák – Alois Ezechiáš 1962 – 1965), stravovací zařízení (Luděk Hanf – Stanislav Franc 1962 – 1965). Velká stavební aktivita byla spojena s pražským mistrovstvím Evropy v atletice v roce 1978, samotného stadionu se ale téměř nedotkla, soustředila se na sousední, který v letech 1933 – 1934 postavili také Ferdinand Balcárek a Karel Kopp, a jeho bezprostřední okolí. Při poslední, VI. československé spartakiádě vystoupilo na Strahově 189 512 cvičenců a počet diváků dosáhl v průběhu dvou dní čísla 1 206 000.\nPůdorys 310,5 × 202,5 metru, plocha 62 876 m² a kapacita 280 000 míst (z toho 96 000 k sezení) dává stadionu výjimečné postavení i v mezinárodním srovnání, zároveň ale limitují jeho využitelnost. Na plochu cvičiště se vejde 9 fotbalových hřišť, ale co s tím? Jen pro srovnání: Manchesterský Old Trafford pojme 76 212 diváků, Estadio do Maracana v Rio de Janeiro 76 804, Signal Iduna Park v Dortmundu 81 260, Camp Nou v Barceloně 98 784, Azteca Stadium v Mexico City 105 000. Ale abychom nezůstali jen u fotbalových: Za největší se pokládá Rungnado May Day Stadium v Pchongjangu z roku 1989 s kapacitou 150 000 diváků. Asi opravdu máme nad Prahou největší stadion světa.\nNu, půjdeme se na to podívat. V ÚTERÝ 17. BŘEZNA 2015 SE SEJDEME VE 14 HODIN NA BĚLOHORSKÉ U HOTELU PYRAMIDA NA ZASTÁVCE TRAMVAJÍ Č. 22 A 25 MALOVANKA. TĚŠÍM SE NA VÁS.\nNEJBLIŽŠÍ PERIPATETICKÁ PŘEDNÁŠKA – ZMĚNA TERMÍNU\nFiled under: NEJBLIŽŠÍ PERIPATETICKÁ PŘEDNÁŠKA — V. Cz. @ 2:35 pm\nobávám se, že opět musím nebezpečně namáhat zbytkovou pružnost svého ducha a diáře i Vaši trpělivost a vyhlásit další změnu. Na přání masopustní lobby jsem posunul termín minulé peripatetické přednášky na třetí sobotu v měsíci a rozhodl se, že už to tak nechám. Tento měsíc by to znamenalo sobotu 21. března, kdy se ale koná řádné výroční valné shromáždění Klubu Za starou Prahu. Březnová peripatetická přednáška se proto uskuteční až v sobotu 28. 3. a minimálně po zbytek akademického roku bych se vrátil k pravidlu, které kdysi platívalo, totiž že v letním semestru se peripatetické přednášky konají poslední sobotu v měsíci, abychom co nejvíce využili prodlužování dní a přibývání tepla.\nJÁ JDU. CO VY?\nFiled under: POZVÁNÍ DO KAVÁRNY — V. Cz. @ 6:28 pm\nU3V FSv ČVUT PAMÁTKY VELKÉ PRAHY – PŘEDNÁŠKA 10. BŘEZNA 2015\nFiled under: U3V ČVUT PAMÁTKY VELKÉ PRAHY — V. Cz. @ 6:13 pm\nFotografii z cyklu Vzpomínky vytvořil Josef Sudek v roce 1956 v zahradě rodinného domu svého přítele architekta Otto Rothmayera ve Střešovicích. Není zdaleka jediná, kouzelná zahrádka či zahrádka pana kouzelníka, jak jí Josef Sudek říkal, patřila k jeho oblíbeným místům a Rothmayerův zahradní nábytek z betonářských železných prutů s bílým nátěrem je častým významovým a prostorotvorným aktérem Sudkových fotografií. Vlastní rodinný dům postavil Otto Rothmayer (1892 – 1966) na nejzazším okraji nové vilové čtvrti nad hranou svahu, prudce spadajícího k Veleslavínu. V úterý se nám o kus dál, z Norbertova, připomněl výhled na Říp a kopce Českého středohoří, který se odtud otvíral, než dům přerostly stromy. Výspu v relativně volné krajině, již přibližuje slíbený snímek nevalné technické kvality, ale město brzy pohltilo, v těsném sousedství domu se v březnu 1936 začala podle projektu Bedřicha Adámka stavět rozlehlá Masarykova vojenská nemocnice.\nZbývá zasadit dům do souvislostí Rothmayerova života a díla: Stavěl se v letech 1928 – 1929 a další stavební fáze proběhla v roce 1933. Když stavba začala, byl Rothmayer už šest let zaměstnán na Stavební správě Pražského hradu a zastupoval tu svého často nepřítomného učitele Josipa Plečnika. Právem se těšil jeho důvěře a tak při úpravách Pražského hradu a lánského zámku zdaleka nešlo o mechanické provádění Plečnikových návrhů. Míra pochopení a souznění je nebývalá a zajistila i stylovou kontinuitu přestavby Hradu monarchického v Hrad demokratický poté, co jej Josip Plečnik opustil a Otto Rothmayer tu realizoval své největší projekty, tedy mezi léty 1935 a 1951. Jeho dílo mimo Pražský hrad a Lány není rozsáhlé, rodinné domy postavil jen tři: Kromě vlastního střešovického ještě letní dům Otakara Hatleho v Káraném nad Jizerou (1925) a dům s ateliérem sochařky Hany Wichterlové u Prostějova (1928). V obou případech nešlo o běžné klienty, ale o blízké přátele a spolupracovníky: Firma Hatle provedla řadu Rothmayerových návrhů v kovu, včetně zmíněného železného nábytku, plodem přátelské spolupráce s Hanou Wichterlovou je například pamětní deska Ference Liszta na fasádě staroměstského domu Platýz (1956).\nNemohu nevyužít příležitosti k připomenutí další významné osobnosti s domem spojené: Na sklonku roku 1930 si Otto Rothmayer do nového domu přivedl novomanželku Boženu, rozenou Hornekovou (1899 – 1984), a v roce 1932 se jim tu narodil syn Jan. Když se dům stavěl, spolupracovala jeho nastávající s Janem Vaňkem a Zdeňkem Rossmannem na manifestační brněnské Výstavě moderní ženy a na publikaci Civilisovaná žena, k níž přispěla návrhem radikální reformy ženského šatníku, založené na kalhotách. Měla už v té době za sebou šest let studia na pražské Uměleckoprůmyslové škole, mimo jiných u sochaře, skláře a glyptika Josefa Drahoňovského a sochaře Jaroslava Horejce, a sedmileté působení na rodinné škole ve Velkém Meziříčí. Odtud přešla do Bauhaus následující Školy uměleckých řemesel v Brně a v Praze pak v roce 1934 nastoupila do Školského ústavu pro domácký průmysl, kde s válečnou cézurou působila až do roku 1957. Sešly se tak dvě významné osobnosti nejen umělecké, ale také učitelské. Božena Rothmayerová vychovala několik generací textilních výtvarnic, především krajkářek, Otto Rothmayerovi se tak dlouhé možnosti pedagogického působení nedostalo, jako profesor užité architektury na Uměleckoprůmyslové škole působil jen v letech 1946 – 1951.\nJako modelovou ukázku z díla Boženy Rothmayerové vybírám ručně paličkovanou krajku o formátu 300 × 147 cm ze sbírek Vyšší odborné školy textilních řemesel a Střední umělecké školy textilních řemesel v Praze, jejichž vedení zároveň děkuji za laskavé svolení k publikaci. Sudkovu fotografii reprodukuji ze souboru Josef Sudek, který vydalo v roce 1976 v Praze nakladatelství Pressfoto\nV ÚTERÝ 10. BŘEZNA 2015 SE SEJDEME VE 14 HODIN NA ZASTÁVCE TRAMVAJÍ Č. 1 A 18 BATERIE. TĚŠÍM SE NA VÁS.\nU3V FSv ČVUT PAMÁTKY VELKÉ PRAHY – PŘEDNÁŠKA 3. BŘEZNA 2015\nFiled under: U3V ČVUT PAMÁTKY VELKÉ PRAHY — V. Cz. @ 5:36 pm\nÚzemí Střešovic, souvisle osídlené od 3. tisíciletí př. Kr., bylo původně majetkem břevnovských benediktinů, Střešovice jsou poprvé zmiňovány v zakládací listině kláštera z roku 993. Od jejího založení pak následujících osm století patřily premonstrátské kanonii u kostela Nanebevzetí P. Marie na Strahově, nepočítáme-li epizody husitské konfiskace a přechodu do soukromých rukou za stavovského povstání. Dlouho tu nevzniklo kompaktní sídlo, jen pár chalup se seskupilo kolem jádrového dvorce, zbytek tvořily drobné domky roztroušené po vinicích. Farním kostelem byl pro jejich obyvatele nejprve kostel sv. Vojtěcha nad Brusnicí, po jeho zániku klášterní kostel Nanebevzetí P. Marie a nakonec nová kaple sv. Rocha na nádvoří kláštera. Když byla v roce 1784 zrušena jako farní kostel, vyřešilo situaci přifaření části střešovických obyvatel ke sv. Matěji a dalších k břevnovské sv. Markétě. Zároveň ale vstoupilo v platnost nařízení konzistoře, aby duchovní bydlící v Praze nevykonávali duchovní správu za hradbami, a pokračovala reforma a s ní ustavování lokálních duchovních. Střešovice byly přifařeny ke kostelíku sv. Jana Nepomuckého v trníčkách a lokalista ubytován v usedlosti Andělka ve Střešovicích. Tu postavili premonstráti v roce 1756 náhradou za dvůr zle poničený za francouzské okupace a pruského obléhání Prahy jako nový střed klášterního hospodářství. Patřila k ní i kaple Panny Marie Královny andělů, po níž získala jméno, a střešovičtí farníci se v ní od roku 1785 mohli ve všedních dnech účastnit bohoslužeb, do farního kostela na Jenerálce bylo daleko a sloužilo se tam jen o nedělích a svátcích. Ve 40. letech následujícího století premonstráti náhradou za kapli, zrušenou roku 1811, vybavili největší místnost Andělky oltářem a sloužili zde. Jak stále rychleji narůstal počet obyvatel, bylo třeba farnost sv. Jana Nepomuckého v trníčkách rozdělit na nebušickou a střešovickou a strahovský opat Zikmund Starý inicioval postavení kostelů sv. Cyrila a Metoděje v Nebušicích a sv. Norberta ve Střešovicích.\nMísto nového kostela předurčila zrušená kaple usedlosti Andělka. 7. května 1890 byl položen základní kámen a dejvický stavitel Jaroslav Kuchta tu, snad ve spolupráci s Františkem Rožánkem, postavil neorománský jednolodní kostel. Již 12. července 1891 jej strahovský opat Zikmund Starý vysvětil. Kostel je benedikován sv. Norbertovi z Xantenu (kolem 1082 – 1134, beatifikován 1215, kanonizován 1582), zemskému patronu, zakladateli řádu, jehož ostatky byly roku 1626 přeneseny z protestantského Magdeburku do strahovského kláštera. Jaroslav Kuchta a František Rožánek postavili zároveň také neorenesanční faru a o něco později budovu Norbertina, kde pod patronací strahovského kláštera tři sestry premonstrátky z mateřince na Svatém Kopečku u Olomouce pečovaly průměrně o 50–60 dětí.\nNa historickém snímku je původní podoba interiéru kostela s ornamentální výmalbou a neorománským mobiliářem, jemuž dominuje hlavní oltář sv. Norberta, dílo řezbáře Josefa Krejčíka a malíře Jana Heřmana. V roce 1950, kdy byl ve strahovském klášteře zřizován Památník národního písemnictví, ustoupilo původní vybavení mobiliáři, přenesenému sem z kapitulní síně. Ten se při obnově kláštera v roce 2003 vrátil na původní místo a kostel sv. Norberta dostal nové vybavení. Pohledové působení kostela a Norbertina v době, kdy byly novostavbou, ukazuje pohlednice z roku 1901.\nVrchol střešovického hřebene, na němž stojí kostel sv. Norberta, bude jedním z cílů nejbližší přednášky. V ÚTERÝ 3. BŘEZNA 2015 SE SEJDEME VE 14.00 NA ZASTÁVCE TRAMVAJÍ Č. 1, 2 A 18 SIBELIOVA A SIBELIOVOU ULICÍ BUDEME POSTUPOVAT VZHŮRU. TĚŠÍM SE NA VÁS.\nLETNÍ SEMESTR NA UK ZAČÍNÁ\nFiled under: POZVÁNÍ DO KAVÁRNY — V. Cz. @ 10:46 am


osobní blog aneb zpovědnice zbloudilého jedince\nKadeřníkem už pomalu 12 let.\nTo zahrnuje spoustu odvahy, nervů, nervů, nervů, zkušeností, trpělivosti a nervů.. Člověk si řekne, že už si za tu dobu zažil hodně a že neexistuje nic, co by ho mohlo překvapit. A pak, jednoho krásného dne...\nCelou dobu v průběhu melíru mluvíme se zákaznicí o tom, jak budeme vlasy stříhat, co se bude stříhat a jak to asi bude vypadat. Zákaznice má samozřejmě nervy v kýblu, protože budeme stříhat více než obvyklý jeden centimetr. Země se zastavila, sloni v africe přestali křoupat větve, žirafy se zvedly od napajedel, Země se zastavila, voda přestala téct, žraloci přestali plavat a ptáci přestali lítat. Jediné co v tomto okamžiku bylo k řešení, byla otázka života a smrti. A to, jestli jí ty kratší vlasy budou slušet!!\nMám umytou zákaznici po melíru, koukáme na sebe v odraze zrcadla usmíváme se, usmíváme se docela dost, pak se usmívá více zákaznice, já se už moc neusmívám, vlastně se usmívat přestávám, jelikož si začínám uvědomovat, že mi nůžky leží v tašce na schodech asi 10 km od místa, kde se právě nacházím...\nSvět se zastavil znova a již vysoké frekvence srdce zákaznice z předešlé rozpravy se rozbubnovalo ještě více, když se její představy, o tolik kratších vlasech, rozplynuly.. Už si mezitím našla tolik krásných odůvodnění, která si člověk namlouvá, aby ty vlasy mohl zkrátit. Nakonec stejně většinou zazní, že vlasy rostou a že už to chtělo změnu.\nNicméně, je úplně boží bydlet s rodiči, kteří o víkendu nepracují :) nejlepší je, mít božího super taťku, který vždycky přijede, a zachrání mě jako zdatná Captain Marvel, nebo Wonder women, či fyzioterapeutka od nás z nemocnice... (nevím proč to vždycky přirovnám k silným ženským). Vzbudil jsem ho tedy ze zimního spánku, a víte jací lidi jsou když je probudíte, když zrovna nechtějí vstávat.. No nestojí to za řeč.. Závěr je takový, že nůžky dovezl!!!\nKonec balady tkví v tom, že zákaznice odešla nakonec ani ne s o 1 cm ani s o 3 cm, nýbrž s o 10 cm kratšími vlasy a vypadá to, že příště jdeme do mikáda :) takže mám radost ještě větší a začínám uvažovat, že tuto metodu asi začnu aplikovat častěji :)\nNo a pak zajímavá akce číslo dva, kdo z vás už si prošel střevní virózou v pendolinu??\nPředpokládám, že tady nikdo takový není, jelikož začínám zjišťovat, že se tyhle zajímavosti dějí jenom mě.. Roztomilý večer v Praze s pohledem na hvězdy a příjemnou chutí burrita v ústech se záhy mění v děsivé ráno s bolestivou křečí v žaludku a opět chutí burrita v ústech.. a v objetí momentálního nejlepšího kamaráda záchoda. Ještě nikdy se mi nepoštěstilo se objímat s toaletou v hotelové koupelně.. No a jak jsem se nakonec rozhodl, že budu řešit na ministerstvu kouzel, že burrito dokáže dělat tyto divy, tak to nakonec asi řešit nebudu, ptže jsem pak měl takovou teplotu, že za to asi chudák burrito moc nemohlo. Vypadalo to na cosi co se dá chytnout kdekoliv.. a proto velmi dobře radím. V jakékoli drogerii existuje kouzelný antinbakteriální gel, který z 99,99% tyto viry hubí a proto doporučuji obětovat 60kč namísto hranolek v McDonalds, a zakoupit před milou paní prodavačkou, prý by to mělo pomoct.\nPonaučení pro příště zní, důležité věci si chystej den předem a burrito tak pozdě večer už jedině nepálivé..\nBye Bye L.\nVystavil Lederer_L v 14:28 Žádné komentáře:\nKristova léta (ještě tři roky)\nLetos 30.. Podívám se tady jednou za čas, přečtu si co se mi dělo, zasměji se, pobrečím si a odejdu. Nic nepíšu.. Není čas. Zdá se mi, že je všechno uspěchanější a uspěchanější.\nPřesně si pamatuji místo, kde jsem věšel moji nejoblíbenější baňku na loňském stromečku a dneska už ji věším znova..\nFakt je ten, že kupujeme stromek na Mikuláše, zdobíme ho na Mikuláše a na Štědrý den vypadá chudák trošku jetě.. Já teda zalívám dole do kalíšku jak o duši, ale vcucne to max 5 cm nahoru po kmeni a zbytek vody se podle mě spíše vypaří, než aby to bobek vypil. Třeba zkusit zalít shora, či? No a zbavujeme se ho suchého až tak, že by dokázal chytnout za hezké slovo. Asi někdy v polovině ledna, kdy už trochu začíná zima. Ale to už je asi osud všech vánočních stromků. Tím se tedy ten interval mezi našimi stromky zkracuje.. To ale nemění nic na faktu, že se ten svět otáčí asi rychleji nebo co..\nNejhorší je se koukat na děti mých bratranců, to už je fakt průšvih.. Nedávno jsem si povídal se zákazníkem, mladým příjemným milým bezvrásčitým usměvavým vtipným vlasatým inteligentním vysportovaným prostě dokonalým klukem, kterému bylo 18. Za mých dob, jsem měl v 18 letech dojem, že jsem opravdu ještě dítě, ale dneska celkem hledím, že někteří v 18 jsou více dospělí, než my v jejich letech. Jiná doba.. já se s Googlem musel učit, oni už se rodí s tím, že ví kde zapnout Youtube. (Podotýkám, že píši o některých jedincích, ne všech. Opičky sem tam totiž najdeme všude. Za poslední dobu jsem se však naučil mé oblíbené heslo, a to, že podle pár bláznivých opic nebudeme přece soudit úroveň celé zoologické zahrady.)\nS tím klučinou jsme se dostali k tomu, kdy se narodil. V roce 2001. Což je rok, který mám stále živě v paměti. Byl to pro mě rok klidu, taky oslav, kdy jsem přežil armagedon i strach z toho, že v roce 2000 vybuchne svět a všichni zemřeme. Pokračoval jsem s ním v povídání a on začal s tím, že ještě nebyl na světě, když vyšel první Harry Potter, když Aneta Langerová vyhrála Superstar anebo když vylezl první Pán prstenů. Všechno, co jsem prožíval emočně, puberťácky a mám zafixováno tak, jak kdyby se dělo jen pár let zpátky. No jenže ono už to je pomalu 20 let. V tu chvíli mi ztvrdnul úsměv na rtu, zdůraznila se ona silná vráska uprostřed čela a v tom jsem si uvědomil to hlavní!!! STÁRNU!!\nÚspěšně na to ale prdím vážení. Uklidňují mě všichni ti lidi, kteří mi říkají, že třicítka byl pro ně rok, kdy si všechno užívali. Hlavně ale v tom směru, že už věděli co chtějí, jak to chtějí a měli v životě hotové základy.. Což já můžu v podstatě odsouhlasit taky. Jsem starší, dospělejší, nicméně to mimino ve mně nezmizne nikdy. Jen je méně chvil, kdy se s ním můžu pobavit a blbnout. Ale jsem rád, že si to uvědomuju.\nMěli jsme s Martinem v létě super oslavu, kde jsme pozvali mnoho z našich známých. Martin je stejně starý, proto jsme slavili oba. Napsal bych o oslavě klidně článek zvlášť. Ale jednou z podmínek u psaní je, že byste měli vědět o čem píšete. A jelikož jsem byl sťatý jako dělo, tak z toho bohužel nic moc nebude.. Jediné co k tomu mohu napsat je to, že miluju svou rodinu a kamarády a hudbu a rum. A že jsem si to určitě užil a zapil tak, jak se má. :) (možná i trochu více..)\nA v další fázi roku mám ještě jednu novinku. Vdala se mi ségra!! Naše jediná květinka si našla svou včeličku :) Bylo to super krásné.. Já svědek, takže samozřejmě v nervu už od rána. Aby všechno klaplo, aby se jim to líbilo. Už jen tím, že vše bylo chystáno pro mou sestřičku, muselo vše cvaknout na 150 procent. Takže hned ze začátku na hlavní pochod hudba nevyšla. Dále, jak novomanželé nechtěli dělat zvyky, tak je dělali a dokonce jsem slyšel, že nechtěli ani ohňostroj, takže ho měli a prskavky taky ne.. takže je měli.. Mi to prostě přijde efektní na fotky, tak jsem to musel pořešit. Nicméně se svatba vyvedla, nepršelo, babičky brečely, mamky taky, nevěsta taky, ale já měl s sebou věci na opravu jejich fasádky, tak dobrý a všichni se bavili. Minimálně hodinu před obřadem jsem na nerva a na tajňačku vypil asi půl sedmičky slivovice. Modlil jsem se pak, ať mě nešlehne hned na začátku svatby, ale dobrý. Nikdo nic nepoznal. Mám nový poznatek. S adrenalinem se veškerý alkohol vypudí už ve chvíli, kdy ho spolknete a nic vám díky bohu není.. proto radím, že pokud jste nerves, zkuste jinačí varianty než alkohol. Nemá to cenu, jen se vám to prodraží. (ikdyž na svatbě vlastně neprodraží) (pokud to teda není vaše vlastní svatba) (ale to byste asi nebyli svědkem) (haha) (ha) (ha) (ha) no pokračujeme..\nO svatbě se chci rozepsat více. Byl to velký zážitek, máme super fotky a i dojmy samozřejmě. Proto chci věnovat jeden článek jen tomu. Těším se, až si to tady budu číst po 5 letech a osvěžím si, co se dělo, než\njsem byl opět dělo. Je to taková fajn kronika ten blogger :)\nNo a teď jsou tady Vánoce. A na mě dolehl stav, kdy si uvědomuju, že je třeba se zastavit a trochu spočnout. To je opravdový důvod proč Vánoce slavím a mám je rád. Je to takové známé stále se probírající klišé. Nicméně já na pár dní opravdu vypnu. Dělám si plány na 2020 a vnímám to tak, že práce a peníze jsou věc jedna, a duševní zdraví ovlivňující nejen náladu, ale i zdraví fyzické, je věc druhá. Takže vlastně zase stresy z toho, že vím, že nemám stresovat a stejně stresuju. No co už.. hlavní je se z toho co? Víme všeci ;)\nZatím. Luke 😘\n(to už si nepamatuju)\n(to taky ne)\n(to už vůbec)\n(a tohle si pamatuju živě)\nVystavil Lederer_L v 9:49 Žádné komentáře:\nMáte taky někdy ten pocit, kdy toho chcete kamarádovi tolik říct a ve chvíli, kdy se vidíte, to taháte až z paty?? Tak to není můj případ.. :D\nJe pro mě celkem uklidňující, že moc lidí o tomto blogu neví. Něco postnu totiž jen jednou za čas.. dobře, tak jednou za rok.. Ale sen velkého bloggera opravdu stále v hlavě řeším. Podle počtu postů zde můžete vidět, jak asi často.. :D Když já vždycky potřebuju dostat ten psací feeling, no :)\nTakže.. salon je v chodu :) mám kolegyni Márci a chtěl bych podniknout i další kroky. Ikdyž úplně ještě nevím, jak na to. Nicméně se to v té mojí květákovité hlavince pomalu klube.\nJedna z věcí, ze kterých mám mega radost je, že mě oslovili z Bandi.. Vlastně to je asi docela zásadní věc tohoto ročku :) Něco jsme nafotili a hrál jsem i v reklamě. Woohoo :)\nPlní se mi přesně to, co jsem psal, když jsem přijel z Anglie. Přestal jsem šíleně toužit a dožadovat se věcí, které jsem chtěl, a začal se věnovat tomu, čemu trochu rozumím a umím.. tedy stříhat. Ta radost na obličeji zákaznice, která má nový střih je docela naplňující :) Ono vlastně paradoxně ve chvíli, kdy jsem si vnitřně oddechl a řekl si, že opravdu stačí dělat to, co dělám rád, začalo se dít i po čem jsem toužil a nedařilo se mi toho dříve dosáhnout.\nNa jednu stranu myslím, že by člověk měl dělat to co chce a jít si za snem jak nejlíp umí.. V mém případě to byla vytoužená modelingová kariéra. Ale pokud i na podesáté vidím, že mi to nejde, neklape a že cesta k úspěchu by se dala projít jinudy, tak proč prostě nezměnit směr a jít kde mě to vede samo.\nMyslím, že hlavní je jednoduše něco dělat, být mezi lidmi, mluvit a ona ta příležitost krásného dne přijde sama.\nSplnilo se mi pár snů, které mohu považovat v životním úkolníčku za odškrtnuté a podtržené. Máte taky své vize a sny někde pohromadě? V každé knize o marketingu a pozitivním myšlení se o tom zmíní už na druhé straně.. Je to šílené ale ona ta nástěnka vizí asi opravdu funguje. Ona teda nefunguje tím stylem že bych měl přesně to co na ní je.. funguje tak, že pokaždé co mám práce až po uši, kouknu na ni na vytištěném papíře a pokračuju dál. A odhodlaně věřím, že to jednou přijde.. No a ono některé věci fakt přišly.. viz Bandi..\nZkuste taky, pokud jste tedy jedni z těch, kteří mají ambice něco dělat. :)\nMohu říci, že jsem asi opravdu šťastný.\nTeďka už teda pro Bandi nepracuji, jelikož se mi u focení všech produktů po několika hodinách oči asi rozjížděly více než bylo třeba. Nebo taky třeba proto, že v některých pózách s mým 4% já asi moc neumím prorazit jako opravdový muž, nicméně jako zkušenost to bylo fajn a já si moc cením toho, že jsem tam mohl být. Jeden ze snů splněn..\nTěším se na další nepoznané :)\nčauko :) Luke\nnajdete mě? :)\nVystavil Lederer_L v 3:30 Žádné komentáře:\nJsem zpět :) Je to už šest měsíců a na Anglii už mám jen vzpomínky. Celá se rozplynula tak rychle jako pára nad hrncem a ani mi nepřijde, že jsem tak někdy byl a ještě k tomu tak dlouho.\nZní to možná trochu smutně, ale opak je pravdou. Konečně můžu říct, že je mi fajn a že jsem spokojen.\nDefinice spokojenosti u mě znamená to, že mám možnost dále a dále šplhat ke svým cílům, které mi má "nenáročná" mysl neustále dodává.\nPopravdě byl pro mě návrat z Anglie něco jako čelní náraz do zdi a nebylo zrovna jednoduché začít znovu. Mám ale celkem tuhý kořínek a naštěstí se umím oklepat celkem rychle.\nV době kdy jsem se vrátil jsem se snažil pokračovat tam, kde jsem kdysi začal a to na Růžovce. Okolnosti mi, ale bohužel nedovolily tam dále pokračovat a musel jsem hledat jinde.\nMám určité vize o salonu, které se někdy bohužel neslučují s názorem ostatních. Nebudu tady vykládát o mezilidských vztazích nebo o nesmyslech co se vedou a komentovat co se dělo, protože se to zaprvé nesluší a za druhé mě už to ani neba.\nRozhodně všechno zlé je k něčemu dobré a tam kde člověk vidí konec, může být někdy mnohem lepší začátek.\nŠílené bylo intenzivní hledání a výběr prostoru, jelikož první prostor po třech týdnech jednání bohužel nevyšel a musel se na rychlo hledat jiný. Následně i rychlá desetidenní rekonstrukce, kde se kopalo, tahala se nová voda, komplet nová toaleta, podlahy, a celkové vybavení.\nVšechno se ale nakonec zvládlo.\nJá bych tímto velmi rád poděkoval všem těm, kteří mi pomohli a kteří při mě stáli!!\nDneska mohu říct, že je salon přesně takový, jaký jsem si představoval. Jsem moc rád za obrovskou přízeň všech klientů, kteří jsou opravdu skvělí a děkuji jim za to, že mě podporují v myšlence přednosti kvality nad kvantitou a relaxací na nad shonem.\nDo budoucna se budu snažit pokračovat ve všem s láskou a vervou tak, jako doposud. Plánuji rozšiřovat možnost volby ještě luxusnějších pečujících produktů na vlasy.\nRodina v salonu se rozroste o dalšího člena, za což jsem velmi rád a už se moc těším.\nDále do budoucna uvažuji o otevření další pobočky v jiném městě . Je to zatím pouze vzdálená vize, ale když už to vyslovím nahlas, tak ji mohu začít brát jako fakt a jako stanovení dalšího cíle :)\nPokud si mohu zahrát na sudičku a vinšovat salonu něco do budoucna, pak to, aby plnil k čemu byl stvořen a aby stále dýchal stejnou atmosférou a působil pozitivně jako dodnes.\nZákladním stavebním kamenem salonu je a bude blaho klienta. Já vždycky budu dělat vše pro to, aby se toto stalo standardem a předností před vším ostatním. Děkuji ještě jednou všem klientům za obrovskou přízeň a do roku 2017 přeji hlavně zdraví, štěstí a spokojenost!\nP.S. Nikdy si nenechejte vzít své přání a touhy někým, kdo je nemá. Věřte sami v sebe a běžte si za svými sny. Je to pohon, je to lék, je to život.\nVystavil Lederer_L v 0:16 Žádné komentáře:\nfacebook, email - luk.lederer@gmail.com\nmůj relax, můj sen, můj malovaný den\nKdyž to vezmu kolem a kolem, jsou nejdůležitější pouze tyto fakta -->>\nMuž, 30/185/82, (šťastně zadaný), kadeřník, MUA, snílek, požitkář a ryba plující proti proudu.\nco se louská nejlíp\nHello. Musím už něco napsat, protože se mi to v hlavě hromadí a nejlepší cesta jak to vypustit je zde.. Už je tomu něco přes rok, co j...\nPočáteční Happy End\nOk, udělal jsem si seznam plusů a mínusů, proč bych měl dělat kadeřničinu a makeup a ne to co dělám momentálně - prádelna (sice to bylo myš...\nMoje Poprvé, už nejsem anglické pa nic..\nPrvní den v nové anglické práci.. oooooooo booooooože... Děcka... mám dost... ALE? Stálo to za to :) Funguje to tady trochu jina...\nTento článek není určen pro lidi s citlivějším dávícím reflexem\nTo vám musím napsat. Dnešní den byl absolutně hektický a konečně můžu už i snad sdělit světu, že mě potkalo štěstí. Předevčírem ráno js...\nProválel jsem se ke 3 závěrům!\nAoj, zrovna sedím na posteli obfoukáván teplým vzduchem nechutně drahého přímotopu ( Není můj a majitelé jsou na dovolené - HA ) Vlezla na m...\n7 věcí, které mi dělají radost.\nTakže dobrý večer všem :) Napadla mě zrovna myšlenka (při mém dech beroucím pěveckém výkonu ve sprše), že bych mohl sepsat krátký sezna...


Víčko, zátka, korunka | Poradte.cz\nVložit novou otázkuOdpovědět Víčko, zátka, korunkaOd: amper® Datum: 21.10.16 10:18 odpovědí: 14 změna: 24.10.16 13:00\nK tomuto dotazu mě inspiroval @mikihans. Jak se u vás říká onomu uzávěru lahve - dnes už téměř výhradně pivní?U nás se používal výhradně výraz víčko. Později jsem narazil na výraz korunka. Slovník jsem si pak obohatil při vandrování Moravou, kde co vesnice, to jiný zaručený výraz. Pokud mne paměť neklame, používali výrazy jako čepek a véršek (což bych klidně tipoval spíš k nám do Krkonoš). Tamzdejší prosím o odpuštění, pokud komolím jazyk jejich kmene .\nOd: bruno2®Datum: 21.10.16 10:21odpovědětKorunkový uzávěr. https://cs.wikipedia.org/wiki/Korunkov%C3%BD_uz%C3%A1v%C4%9BrOhodnoceno: 0x Od: amper®Datum: 21.10.16 10:24odpovědětJJ, je to on, díky za odkaz. Zajímá mě však spíš jazyková stránka věci, tj. ony zmiňované "krajové" varianty pojmenování.\nOd: jethro®Datum: 21.10.16 10:32odpovědětVršek. Vršek od piva. (Na Hané množné číslo "vrške")Ohodnoceno: 0x Od: krtek*Datum: 21.10.16 11:20odpovědětano, na Hané je to "vršek" a je jedno jestli je takovej nebo makovej..prostě flaška má "vršek" )Ohodnoceno: 0x Od: diesel®Datum: 21.10.16 16:36odpovědětTak Tak A na slovensku tomu kluci říkali vrchnák nebo štupeĺ i když to druhé spíše korkovému špuntu.Ohodnoceno: 0x Od: maky®Datum: 21.10.16 10:36odpovědětTady u nás v Berouně a okolí...zavírátko od piva, možná i víčko, musím si na to dát pozor, co kdo říká Ohodnoceno: 0x Od: magdon®Datum: 21.10.16 10:43odpovědětV běžné řeči "víčko vod piva", v řeči oficiálnější "korunkovej uzávěr".doplněno 21.10.16 10:45: Jo a je to v Praze a okolí, možná Střední Čechy.Ohodnoceno: 0x Od: ben®Datum: 21.10.16 17:15odpovědětDobrý den, Polabí - nejčastěji (pivní) zátka. uzávěr, víčko. Korunka je u nás 1,- Kč . Zdravím!doplněno 22.10.16 23:19: No, já jsem si myslel, že korkovému špuntu se na Moravě říká štupl. Tož, asi tak.Ohodnoceno: 0x Od: ildika®Datum: 22.10.16 00:28odpovědět"Vršek" (jihomoravské pohraničí). Ale tady se říká vršek skoro na každý uzávěr. Myslím, že to tak je i na mnoha jiných místech na Moravě - setkávám se s tím často.doplněno 23.10.16 00:20: Slovo štupl také znám. Ale zrovna tady se nějak nepoužívá (alespoň my doma tedy ne).Ohodnoceno: 0x Od: ria®Datum: 22.10.16 01:29odpovědětMy z ústeckého kraje tomu říkáme zátka, (odzátkuj 2 piva, nech mi tu zátku...) alespon všichni, koho znám Ohodnoceno: 0x Od: krtek*Datum: 22.10.16 21:00odpovědětZátka je pro Hanáky buď špunt nebo korek...Ohodnoceno: 0x Od: ildika®Datum: 22.10.16 23:14odpovědětNejen pro Hanáky. Když se uzávěr do něčeho zaráží, je to zátka, když se nakrucuje nebo naráží, je to vršek (tady u nás).Ohodnoceno: 0x Od: balzerkaDatum: 23.10.16 23:23odpovědětV Čechách víčka, na Moravě vršky. Měli jsme takový strojek, co tohle zavíral a jmenoval se Zátkovač. Ohodnoceno: 0x Od: lidus®Datum: 24.10.16 13:00odpovědětU nás se prostě řekne, otevři mi pivo a nepřemýšlí se nad tím jak se ta "zátka" jmenuje. Ale mají pravdu ti, co uvedli korunkový uzávěr.Skočit na otázku


Titulka > Modul články > Základní vzdělávání > Já svou zemi znám\nProjektové vyučování si kladlo za cíl:\nnapomáhat vytvářet kladný vztah k naší vlasti, upozornit na její krásy a bohatství\ns využitím aktivujících metod poznat jednotlivé regiony naší vlasti\nseznámit s významnými městy, řekami, pohořími a hrady (píseň „Já tu zemi znám…“ od Ladislava Vodičky, lidové písně)\nna základě vlastní tvorby referátu týkajícího se určité oblasti České republiky se učit vyhledávat, třídit a zpracovávat potřebné informace\npracovat s textem písně „Já tu zemi znám…“ po jazykové stránce a tím přispět k hlubšímu pochopení pojmů slovo nadřazené – slova podřazená, procvičit pravopis vlastních jmen\nprocvičit hledání v abecedním rejstříku\nrozličnými způsoby rozvíjet čtenářskou gramotnost (čtení textových i netextových zápisů – jízdní řády apod.)\nrozvíjet finanční gramotnost (pracovní list Cestování v číslech)\nProjektové vyučování bylo realizováno ve spojených ročnících (4. a 5.) málotřídní školy. Svým charakterem byla výuka zaměřena především na oblast Člověk a jeho svět, avšak kromě toho rozvíjela znalosti a dovednosti z českého jazyka, matematiky, výtvarné výchovy a dokonce z hudební výchovy. Použité metody a formy práce napomáhaly k naplňování vícero klíčových kompetencí, z nichž uvádím ty nejpodstatnější. Následující článek lze chápat jako nabídku aktivit a nápadů, z nichž si každý může vybrat a přizpůsobit si je vlastním potřebám (dle úrovně dané třídy, regionu ČR, vyučovaných předmětů apod.).\nJá tu zemi znám – píseň\nPíseň Ladislava Vodičky Já tu zemi znám (dostupná např. na http://www.youtube.com/watch?v=YCZ6k_QcvEE) byla využita v motivační části realizace a byla také základem k práci s jazykovými úkoly. Pracovali jsme v čtyřčlenných skupinách (rozlosováno). Text je pro žáky náročný, protože mají potíže vyslyšet jednotlivé názvy, což je částečně způsobeno tempem písně, avšak dále situaci ztěžuje fakt, že text obsahuje názvy ze současné Slovenské republiky, které jsou žákům přece jen cizí.\nPoslech se tedy zaměřuje na textovou stránku písně. Žáci byli předem seznámeni, že v písni uslyší různá vlastní jména pojící se k České republice (Československu). Při prvním poslechu měli za úkol vyslyšet a následně zapsat co nejvíc pojmů. Ověřili jsme splnění úkolu v jednotlivých skupinách, opravili chybně zapsané názvy, nejznámější jsme si ukázali na mapě. Poté byl žákům do skupin rozdán pracovní list č. 1 (text písně s vynechanými pojmy a s prostorem na nadpisy – slova nadřazená). Vysvětlili jsme si další úkol – snažit se vyslyšet a následně doplnit vynechaná slova. Žáci si ve skupinách promysleli strategii a rozdělili si úkoly. Každý z členů skupiny se stal odborníkem na jednu sloku, avšak navzájem si mohli pomáhat a radit. Následoval vícenásobný poslech písně, přičemž se texty postupně kompletovaly. Po společné kontrole žáci ve skupinách doplnili slova nadřazená k jednotlivým slokám:\nTo byl také výchozí moment k přeorganizování skupin, neboť nyní vznikly čtyři početnější (u nás šestičlenné) skupiny, z nichž se každá věnovala jiné sloce. Úkolem skupiny bylo najít (pomocí autoatlasu nebo internetu) a zakreslit do tvořené kolektivní mapy co nejvíc pojmů ze své sloky. Hledali jsme fotografie jednotlivých míst, kreslili obrázky, zjišťovali informace. Poté každá skupina seznámila ostatní s výsledky svého snažení.\nVýstup: společná mapa ČR\nObr. 1. Společná mapa – nástěnka\nAutor díla: Renata Nogolová\nObr. 2. Ukázka žákovských prací\nDoplníte vlastní jména do názvů písní?\nMnoho lidových i umělých písní se vztahuje k určitému místu v České republice. Právě těmto písním byla věnována další aktivita. Ve skupinách jsme se formou soutěže snažili vymyslet co nejvíce takovýchto písní. Je pravda, že výsledky nebyly nikterak zázračné, a proto na řadu přišel pracovní list č. 2, který jsme vypracovávali opět ve skupinách. Zde bylo úkolem žáků doplnit vlastní jména do textů písní (většinou se jednalo o první sloku). Nejprve jsme pracovali bez nápovědy, poté měli žáci k dispozici i druhý list sloužící jako nápověda.\na) Bavorov, Vodňany, b) Boleslav, c) Domažlice, d) Morava, e) Praha, f) Brno, Kojetín, g) Polanka, Lidečko, h) Tábor, i) Kutná Hora, Praha, j) Frýdek, k) Beskydy, l) Tábor, m) Hradec, n) Buchlov, o) Bechyně, p) Okoř\nVlastní jména jsme dále přiřadili k nadřazeným pojmům.\nHistorické země: Morava\nMěsta a vesnice: Bavorov, Vodňany, Boleslav, Domažlice, Praha, Brno, Kojetín, Polanka, Lidečko, Tábor, Kutná Hora, Praha, Frýdek, Tábor, Hradec\nHory a pohoří: Beskydy\nHrady: Buchlov, Okoř\nNotovou osnovu jsme využili k notovému zápisu vybrané písně. Místa jsme dále hledali na mapě, písně jsme si poslechli a většinu i zazpívali.\nCestování v číslech\nPracovní list č. 3 obsahuje úkoly rozvíjející informační a finanční gramotnost. Předpokladem je možnost práce s internetem (jízdní řády, vzdálenosti, informace o jednotlivých místech). Dále žáci pracují s mapou, v níž vyhledávají jednotlivá místa a poté je barevně zakreslují do mapky. Procvičí si jednotky délky, pracují s pojmem průměrná rychlost, počítají cenu benzínu při znalosti průměrné spotřeby na 100 km (je potřeba doplnit aktuální cenu benzínu). Dále tvoří itinerář výletu, v němž mají naplánovat trasu a navrhnout, co by se mohlo v jednotlivých oblastech navštívit. V závěrečných úkolech pracují s jízdními řády a plánují trasu s využitím veřejné dopravy. Opět se jednalo o skupinovou práci, lze však zadat i k individuálnímu vypracování.\nVýstup: pracovní list, mapka\nDalší aktivizující metodou, která se setkala se zájmem ze strany žáků, byla příprava referátů či prezentací vztahujících se k jednotlivým regionům České republiky. Postupovali jsme dle předem určené osnovy (na základě učebnice Putování po České republice, Alter 2010):\nVodstvo a podnebí\nObyvatelstvo a města\nŽáci si (individuálně nebo ve dvojicích) zvolili region ČR a poté připravili referát, který prezentovali před třídou. Využili jsme k tomu interaktivní tabuli, žáci připravovali referáty v digitální podobě (nebylo podmínkou, mohli donést „na papíře“, avšak všichni zvolili digitální formu – aplikace Word nebo PowerPoint). Jednotlivé referáty jsme prezentovali postupně, jak jsme probírali jednotlivé oblasti ČR.\nVýstup: referáty a prezentace\nCestovní kancelář – skupinová práce\nSkupiny dostaly za úkol vybranou oblast České republiky prezentovat z pohledu zástupce cestovní kanceláře. Zpracovaly plakát mající za cíl propagaci daného regionu s důrazem na turistické zajímavosti, dopravní spojení, eventuálně stravovací a ubytovací možnosti. Zde se mi osvědčilo využívat katalogy cestovních kanceláří, v nichž lze najít pěkné obrázky zajímavostí jednotlivých regionů. Někdy žáci při tvorbě plakátů využívali i hotové nadpisy. Také jsou katalogy inspirací, co se týče výtvarného zpracování. Když jsme měli plakáty hotové, zástupci prezentovali služby své cestovní kanceláře před ostatními.\nHádej, které jsem město\nMateriál (dostupný jako samostatný DUM) obsahuje 14 vlastivědných hádanek vztahujících se k městům jednotlivých krajů ČR. Žáci podle instrukcí (s využitím mapy apod.) zjišťují, o které město se jedná, a odpovídají na dodatečné otázky. Dále o tomto městě zjišťují údaje na internetu a v jiných zdrojích (atlas, mapa, literatura). Také tvoří podobnou hádanku týkající se jiného města ležícího v tomtéž kraji. Výsledky práce jednotlivé skupiny prezentují ostatním.\nMy jsme pracovali ve skupinách a každá skupina si vylosovala dvě hádanky.\nObr. 3. Vyřešené i vytvořené hádanky\nJedním z témat jazykového vyučování je abeceda a abecední řazení. Mnoho úkolů v učebnicích se zaměřuje na řazení slov podle abecedy, avšak v praxi žáci mnohem více využijí činnost opačnou – vyhledávání v abecedním seznamu. Výše uvedený materiál (dostupný jako samostatný DUM) se zaměřuje na tuto schopnost a to ve spojení s učivem vlastivědným – žáci vyhledávají směrovací čísla měst a vesnic. Úvodní list obsahuje abecední seznam vybraných sídel v České republice, u nichž je uvedeno příslušné směrovací číslo. Ten je dobré předem zalaminovat. Další list obsahuje kartičky určené k rozstříhání, na kterých je vždy pět názvů, k nimž žáci dopisují směrovací číslo. U této aktivity jsme si zasoutěžili (všichni žáci měli tutéž kartičku, aby měli stejné podmínky). Poté si žáci ve dvojicích vylosovali jednu kartičku a měli jednotlivá místa najít na mapě.\nDále materiál obsahuje pracovní list, v němž žáci hádají dle nápověd názvy obcí a měst. Pokud žáky necháme celé názvy přepsat (můžeme ztížit řazením dle abecedy nebo roztříděním na Čechy – Moravu – Slezsko apod.), zároveň procvičíme pravopis vlastním jmen, neboť se jedná ve většině případů o víceslovná pojmenování, v nichž žáci často chybují.\nPoslední strana procvičuje psaní adresy. Obsahuje „obálky“, na něž mají žáci ve skupinách napsat adresu školy z daného města nalezenou na internetu.\nS Jiříkem na cestách – stolní hra (dostupná jako samostatný DUM, tam je rovněž popis pravidel hry)\nJako odměnu za snaživou práci v jednotlivých aktivitách jsme si zahráli vlastivědnou hru, v níž jsme si procvičili světové strany. Hráli jsme opět v jednotlivých skupinách.\nVýše popsané projektové vyučování mělo na žáky aktivizující účinek. Díky častému zařazování skupinové práce jsme zlepšovali spolupráci a vztahy mezi žáky. Realizace tohoto časově poměrně náročného projektu byla možná díky častému zařazování mezioborových přesahů, což prvostupňové vyučování umožňuje, ba přímo k tomu vybízí.\n27 kB Pracovní list 1\n62 kB Pracovní list 2\n41 kB Pracovní list 3\nKomentář recenzenta29. 05. 2012 09:38\nProjektové vyučování je významnou aktivizující vyučovací metodou. Autorka popisuje aktivity, jejichž prostřednictvím se žáci seznamují s významnými českými městy, řekami, pohořími a hrady. Do projektu jsou vhodně začleněny činnosti rozvíjející čtenářskou a finanční gramotnost. Projekt je určen pro žáky 2. období 1. stupně, ale jeho části nebo upravenou podobu lze využít i na 2. stupni základní školy.\npracovní listy, mapy, atlasy, internet, pohlednice z různých regionů ČR, starší katalogy cestovních kanceláří, hrací kostky a figurky\n - VODIČKA, Ladislav. Já tu zemi znám. [cit. 2012-4-16]. Dostupný z WWW: [http://www.youtube.com/watch?v=YCZ6k_QcvEE].\nObce a města od A do Z Mgr. Renata Nogolová\nS Jiříkem na cestách Mgr. Renata Nogolová\nHádej, které jsem město Mgr. Renata Nogolová\nNOGOLOVÁ, Renata. Já svou zemi znám. Metodický portál: Články [online]. 29. 05. 2012, [cit. 2021-01-21]. Dostupný z WWW: <https://clanky.rvp.cz/clanek/c/Z/15645/JA-SVOU-ZEMI-ZNAM.html>. ISSN 1802-4785.


Betonové jímky, žumpy, septiky Benešov a okolí – MONTÁŽ ZDARMA – Betonové nádrže - tel: +420 603 704 730\nBetonové jímky Benešov a okolí\nVýroba betonových nádrží Benešov\nProdej certifikovaných betonových nádrží na dešťovou vodu, žump, jímek a septiků v Benešov a okolí\nBetonové nádrže, žumpy, jímky a septiky Benešov - Doprava po celé ČR\nBetonové jímky Benešov, žumpy, septiky, vodoměrné šachty, čerpací retenční a požární nádrže, domovní a kořenové čistírny.\nNaše firma se již mnoho let specializuje na prodej bezodtokových železobetonových nádrží, které mají sloužit jako jímky, nádrže Benešov na močůvku a kejdu, a nádrží na dešťovou vodu. Všechny jsou vyrobeny z materiálů nejvyšší kvality.\nZajišťujeme kombinovanou dopravu, takže námi prodávané nádrže Benešov jsou dodávány zákazníkovi v krátké lhůtě za velmi atraktivní cenu.\nHledáte nepropustné železobetonové nádrže Benešov v prvotřídní kvalitě?\nZabýváme se prodejem profesionálních nádrží, které lze použít jako domovní bezodtokové jímky Benešov, k akumulaci průmyslových odpadních vod, močůvky a kejdy. Námi nabízené nádrže Benešov se vyznačují velkou odolností, dlouhou životností a výjimečnou nepropustností. Díky tomu mají všichni uživatelé jistotu vysoké kvality výrobků. Je to velmi důležité, protože pouze nepropustná jímka odstraňuje riziko znečištění vody a půdy.\nBetonové jímky Benešov, které nabízíme, mají kapacitu 4m3 - 12m3. Každá nádrž je vybavena obyčejnou nebo pojezdovou deskou, betonovým komínkem a litinovým nebo betonovým poklopem.\nVyvinutá výrobní technologie umožňuje snadné přizpůsobení velikosti nádrže Benešov nebo desky potřebám investora.\nMaximální kvality nádrží dosahujeme díky spolupráci s předními výrobci. Námi nabízené nádrže Benešov se vyznačují:\nHledáte solidní a nepropustné železobetonové nádrže Benešov pro použití jako betonové jímky Benešov? Je pro Vás důležitá také atraktivní cena? Kontaktujte nás již dnes!\nBetonové jímky Benešov, nádrže na dešťovou vodu, septiky, žumpy a ČOV\nNákup certifikované betonové nádrže Benešov znamená jistotu kvalitního výrobku a bezproblémového stavebního řízení (v případě septiků a ČOV).\nJako výrobce betonových nádrží Benešov s mnohaletými zkušenostmi jsme schopni zajistit soulad našich výrobků s veškerými aktuálními zákonnými požadavky a předpisy.\nBetonové nádrže Ostrov Betonové jímky Frýdek-Místek Betonové nádrže Lysá nad Labem Betonové jímky Mohelnice Betonové nádrže Hlinsko Betonové jímky Hradec Králové Betonové nádrže Bohumín


Diář Kikka 2019 DAY — Kniha.cz\nÚvod Diáře Denní diáře Diář Kikka 2019 DAY\nDiář Kikka 2019 DAY\nKanadský luxusní denní diář z kolekce Michiko Miniatures inspirovaný tradičním japonským uměním zdobení čajových hrnečků, motiv chryzantém. Denní diář / Dvě záložky pro snadné nalezení správné stránky / Zadní kapsa... Více\n462 Kč Cena vč. DPH\nKanadský luxusní denní diář z kolekce Michiko Miniatures inspirovaný tradičním japonským uměním zdobení čajových hrnečků, motiv chryzantém. Denní diář / Dvě záložky pro snadné nalezení správné stránky / Zadní kapsa pro papíry, dokumenty, vizitky / Zavírání pomocí elastické pásky.\nDiář Celestial Planisphere 2021 DAY\nDalší knihy v kategorii Denní diáře


Hledaná fráze: Kultura, umění a sport, Zlín | Správný krok.cz\nHledaná fráze: Kultura, umění a sport, Zlín\nSpolečnost Filharmonie Bohuslava Martinů, o.p.s. hledá vhodného kandidáta na pozici Hudebníci - 1.housle.\n24100 - 25500 Kč za měsíc\nSpolečnost INA REAL ESTATE s.r.o. hledá vhodného kandidáta na pozici Ajurvedský masér.\n16280 - 20000 Kč za měsíc\nSpolečnost Ayur - Lanka, s.r.o. hledá vhodného kandidáta na pozici Maser/ka – kromě odbornych maserů ve zdravotnictvi.\nVložte e-mail a my vám na něj budeme zasílat nabídky v oboru Kultura, umění a sport z regionu Zlín a okolí.\nSpolečnost BAI MAI s.r.o. hledá vhodného kandidáta na pozici Maséři (kromě odborných masérů ve zdravotnictví).


Pila (Brettmühl) - Historie\nOsada Pila (Brettmühl) ležela v údolí Černé při silnici vedoucí z Rýžovny do Potůčků v nadmořské výšce okolo 800 m. Osídlení v tomto prostoru vzniklo již zřejmě koncem 15. století, neboť v seznamu míst panství Schwarzenberg, pod nějž tato oblast v té době (až do roku 1546) patřila, je již k roku 1500 zmiňován „Breydt-Mulen“ jakožto dědičný nebo volný statek. Existovala zda tedy pila, která místu dala jméno (něm. Brett = prkno) a která pravděpodobně dodávala dřevo pro důlní provozy v blízkém okolí.\nPila byla vždy jen drobnou osadou. Na Müllerově mapě Čech z roku 1720 není zaznamenána a zmínka o ní není ani v Schallerově Topografii Království českého z druhé poloviny 80. let 18. století. Také mapa vzniklá při I. vojenském (josefském) mapování (1764–1768 a 1780–1783) Pilu neuvádí, i když v místech osady je zakreslen mlýn a šest domů. Výslovně je Pila (jako Brettmühl) uvedena až na mapě z II. vojenského (Františkova) mapování z let 1836-1852. Ve 40. letech 19. století zde podle Sommera žilo 75 obyvatel v 7 domech, po první světové válce, kdy již byl používán český název Pila, je uváděno již jen 29 lidí v 7 usedlostech. V roce 1866 vznikla v Pile malá kaplička se zvonem (v plánku je označena křížkem). Před svým domem č. 6 ji postavil sedlák Ludwig Korb se svou ženou Mathildou. Kapička, která údajně pojala 20 sedících, byla zasvěcena Janu Křtiteli. Zpočátku zde celebroval mše farář z Horní Blatné, od roku 1906 se zde bohoslužby konaly již jen na svátek sv. Jana (24. června). Ve dvacátých letech minulého století bylo na pravém břehu Černé v Pile vybudováno velké koupaliště, které se stalo oblíbeným cílem výletů lidí z okolí. Po druhé světové válce bylo koupaliště stejně jako kaplička i celá obec zničeno, jeho poloha je však dodnes patrná podle zbytků mohutných zdí, patrný je i náhon, jímž byla do koupaliště přiváděna voda (na druhé straně silnice). V současnosti probíhají jednání o obnovení koupaliště. Velmi zajímavým dochovaným a v nedávné době rekonstruovaným vodním dílem je také náhon, který sloužil a dodnes slouží k pohonu turbíny v objektu nedaleké papírny v Potůčkách. Velký kámen na jezu v místech někdejší pily nese letopočet 1880.\nHistorie osady Pila od samého začátku souvisela úzce souvisela s hornickou činností. Zpočátku se zde těžily převážně stříbrné rudy, o středověkém dolování se však nedochovalo mnoho zpráv. Podrobné jsou až záznamy z druhé poloviny 19. a počátku 20. století, kdy byl obnoven provoz na dolovém poli Anna-Michael mezi Pilou a Pískovcem a těžily se zde rudy bismutu. Revír byl otevřen štolou Rudolf, ležící těsně nad Černou, a výše položenými štolami Mittler Michaeli a Michaeli. Nejvýše ve svahu se nalézala štola Anna a dvě nálezné jámy (Bufka-Velebil 2002). V roce 1883 byly důlní míry na ložisku propůjčeny Anně Braunové z osady Stráň u Potůčků (Ziegenschacht), pracovalo zde šest dělníků. Bismutová ruda byla na místě upravována ve stoupovně a vycezovací huti a produkt byl prodáván do Johanngeorgenstadtu. Počátkem 90. let 19. století bylo na dole zaměstnáno 14 dělníků a tři další pracovali v úpravně, v roce 1894 však práce ustaly kvůli poklesu cen bismutu.\nV roce 1900 prodali dědicové po zesnulé Anně Braunové důl Anna–Michael za 40 tisíc korun svobodnému pánu Hansi von Morsey-Picardovi z německého Kasselu. Ještě v témž roce byly práce obnoveny, těžilo se mezi štolami Rudolf a Anna s vertikálním rozsahem zhruba 150 metrů. Provoz dolu Anna–Michael byl moderně vybaven, ve štole Rudolf byl osazen ventilátor se zinkovými lutnami, byla zavedena kolejová doprava a strojní vrtání. Před ústím štoly byla kromě provozní budovy postavena v roce 1901 i velmi moderní mechanická gravitační úpravna po mokré cestě. Úpravna byla schopna zpracovat až 20 q bohaté rudy za den. Osádku tvořili tři muži a provoz byl udržován ve dne i v noci. Mimo úpravnu bylo tehdy na dole Anna–Michael zaměstnáno 30 horníků, z toho 23 ve štole Anna a 7 ve štole Rudolf.\nV roce 1902 důl převzala společnost Fortuna Gewerkschaft ze saského Schwarzenbergu, ve které byl předsedou představenstva původní majitel Hans von Morsey-Picard. Současně byl rozšířen stav osazenstva – celkem zde tehdy pracovalo 41 mužů (28 na Anně–Michaelu, 7 na Rudolfu a 6 v úpravně). Již v březnu roku 1904 však byly veškeré práce ve štole Anna, která dosáhla celkové délky 315 m, kvůli nízké kovnatosti rudy zastaveny a v letech 1905–1911 pokračovaly pouze práce na štole Rudolf s nižším počtem dělníků (10 až 14, později jen 6). V roce 1911 byl provoz dolu zastaven úplně. Během let 1883–1904 bylo v dole Anna–Michael údajně vytěženo 240 tun bismutové rudy o obsahu 1041 kg bismutu.\nV roce 1914 získal důl Anna–Michael F. O. Nitzsche ze saského Breitenbrunnu (do té doby zde pracoval jako závodní), práce však byly v malé míře obnoveny až v roce 1917, kdy důl koupila vídeňská firma Österreichischen Metallhüttenwerken GmbH. Radioaktivní voda, která vytékala ze štoly Rudolf, byla tehdy jímána a odváděna potrubím. Firma Österreichischen Metallhüttenwerken prováděla v dolovém poli Anna–Michael udržovací práce i po 1. světové válce, k obnovení těžebního provozu však již nedošlo.\nJeště během druhé světové války, v roce 1942, vznikl nerealizovaný projekt na otvírku štoly Anna. Po druhé světové válce byla Jáchymovskými doly, n. p., opět zmáhána štola Rudolf, uranové rudy v ní zřejmě zjištěny nebyly. Dnes jsou všechna díla cechu Anna–Michael zcela zavalena.


Sestava Hektická je pro ženy, které musí mnohdy souběžně zvládat rodinné i pracovní povinnosti, některé k tomu běhají kolem batolat, a potřebují dosta... celý popis\nObsah balení:4x30 ks\nSestava Hektická je pro ženy, které musí mnohdy souběžně zvládat rodinné i pracovní povinnosti, některé k tomu běhají kolem batolat, a potřebují dostatek živin pro celkovou zátěž, efektivní tvorbu energie a podporu hormonální rovnováhy. V neposlední řadě si chtějí udržovat přirozenou krásu.\nVhodné pro ženy mladší a středního věku.\nProgram obsahuje 4 druhy kapslí:\nKapsle Antioxidanty ve spojení s kapslí Multivitamin celkově podporují imunitu, hormonální rovnováhu a regeneraci organismu. Co-enzym Q10, Selen a Bkomplex se podílí na mitochondriálním metabolismu, který je klíčový pro tvorbu energie. Mitochondrie s věkem degradují působením volných radikálů z výfuků, trávení, kouření, chemikálií… tím nám ubývá energie. Funkční mitochondrie jsou základem zdraví a vitality.\nDávkování: sestava obsahuje 4 druhy kapslí, každá je po 30 kusech na jeden měsíc. Denně byste měly užívat jednu tabletku z každé kategorie. Multivitamin a Rybí Oleje a Krása se snídaní, Antioxidanty s obědem nebo s večeří. Produkt je doplňkem stravy, není náhradou pestré stravy.\nAntioxidanty - Vitamin C 500 mg (kyselina l-askorbová), Vitamin E 67,12 mg (100iu) (D-alfa-tokoferyl-sukcinát), Červená řepa, extrakt bulvy, Koenzym Q10 15mg, Borůvka extrakt z plodu 15 mg (10:1), Zinek 3 mg (citrát zinečnatý), Vitamin A 700 mcg (2330 iu) (retinyl-palmitát), Molybden 100 mcg (molybden sodný), Selen 100 mcg (seleničitan sodný)\nKrása MSM 200 mg (methylsulfonylmetan), Kolagen 200 mg (rybí zdroj), Křemík 100 mg (extrakt z bambusu Tabashir 75% křemíku), Vitamin B3 30 mg (nikotinamid), Vitamin B5 30 mg (kyselina pantothenová), Zelený čaj extrakt z listu 20 mg (95%polyfenulů), Vinná réva extakt ze semen 5 mg (95% prokyanidinů), Aloe Vera extrakt z listu 5 mg (200:1), Biotin (D-biotin) 500 mcg 1000, Vitamin A 400 mcg (1333 iu) (retinyl-palmitát), Měď (glukonát měďnatý)\nMultivitamin - Hořčík 60 mg (citrát hořečnatý), Cholin bitartrát 50 mg, Vitamin E 30 mg/45iu (D alfa tokoferyl sukcinát), Vitamin B3 15 mg (nikotinamid), Vitamin B5 15 mg (D pantothenát vápenatý), Vitamin B6 10 mg (pyridoxin-hydrochlorid), Železo 8 mg (citrát železnatý), Zinek 7 mg (citrát zinečnatý), Vitamin B1 5 mg (thiamin hydrochlorid), Vitamin B2 5 mg (riboflavin), Mangan 2 mg (citrát manganatý), Kyselina listová 400 mcg (l-methylfolát vápenatý), Jód 150 mcg (extrakt z kapusty), Měď 0,15 mg (citrát meďnatý), B-karoten 50 mcg, Biotin 50 mcg (d-biotin), Chrom 50 mcg (pikolinát chromitý), Vitamin B12 15 mcg (methylkobalamin), Vitamin D3 10 mcg/400iu (cholekalciferol), Vitamin K1 1,25 mcg (fyllochinon)\nRybí oleje - Rybí oleje 1000 mg koncentrát, z toho kyselina eikosapentaenová EPA 330 mg, kyselina dokosahexaenová DHA 220 mg\nPlnidlo: maltodextrin (antioxidanty, krása, multivitamin)\nProtispékavé látky: stearát hořečnatý, oxid křemičitý (antioxidanty, krása, multivitamin)\nBalení: 4x 30 ks kapslí v plastové tubě, zabaleno v papírové krabičce\nVýrobce: Výrobce: Optimalvit s.r.o., Hulická 271, 19016 Praha\nPleť Tělo Vlasy Značky Zdraví Doplňky Doplňky Ruce a nohy Péče o nehty PraváJá Vitamíny


Sukně lněná režná s krajkou - Le-Mi\nDomů / Sukně / Sukně lněná režná s krajkou\nSukně lněná režná s krajkou\nDo 7 týdnů Do 7 týdnů Do 7 týdnů Do 7 týdnů Skladem (1 ks) Zvolte variantu\nRomantická, nařasená sukně v přírodní, režné barvě ze 100 % lnu zdobená paličkovanou lněnou krajkou.\nSukně je v pase stažena do všité gumy a doplněna tunýlkem pro stažení pomocí šňůrky. Má dvě velké kapsy na bocích. Spodní okraj sukně je zakončen lemem. Lemy a kapsy jsou zdobeny krajkou. V zadní části je sukně mírně prodloužena.\n25.8.2022 25.8.2022 25.8.2022 25.8.2022 7.7.2022 Zvolte variantu\nElegantní, bohémský, romantický, přírodní, starobylý\nLen je praný, měkkčený, stabilizovaný.\nGramáž lněné látky: 150g/m2\nDo poznámky k objednávce mi prosím napište Vaši výšku postavy.\nRR Renata Sarah Rieder | 2.3.2021\nVelice dekuji za prenadhernou sukynku, slusivou


Bezejmenní | pujcovani-eknih.cz\nPůjčování e-knih v knihovnách: Bezejmenní\nDva deníky odhalující jednu velkou tragédii z konce 1. světové války Blíží se konec 1. světové války, mír s Ruskem už je podepsán, zbývá ještě porazit Italy. Po čtyřech letech strastí a bídy všichni toužebně očekávají konečné vítězství. Mimo jiné i jedna židovská rodina, která uprchla před frontou z nejvýchodnější části Rakouska-Uherska a přes Ostravu a Brno dorazila až do moravské Třebíče. Co vše si poznamenala mladá židovská dívka do svého deníku? Rok 1925. Na četnické stanici v Třebíči oznamuje místní muž podivný případ. Vyslýchá ho mladý četnický strážmistr. Také on si vede deník – a v následujících týdnech bude jen nevěřícně kroutit hlavou nad tím, co vše si do něj zapíše. Kdyby všechny popsané události nedoplňovalo množství dobových novinových článků, zřejmě by si čtenář pomyslel, že tento příběh vytvořil autor s opravdu bujnou fantazií. „Taková hrůza se… přece nemohla stát,“ říkali bychom si. Ale kdyby naši pradědečci a prababičky mohli vyprávět, jen by tiše přisvědčili, že tento neobvyklý případ vskutku znali, alespoň z doslechu. V celém Československu se totiž před víc než 90 lety nehovořilo o ničem jiném. Jakkoli je to neuvěřitelné, tento román je opravdu sepsán na základě skutečných událostí.\nEAN: 9788026427896 借\nDatabáze knih ke dni 19.02.2021: 13 hodnocení, průměr 95 %\n(zpracováno: 02.11.2019 07:17:39, přidělené ID: 2079164)\nUpozornění 1: Některé e-knihy nemusí být z technických důvodů (používaný katalog, frekvence aktualizací…) k dispozici ve všech knihovnách. Pokud v seznamu kliknete na název svého města, ocitnete se v katalogu tamější knihovny, ale konkrétní e-kniha se nevyhledá, požádejte pracovníka příslušné knihovny o nápravu („Dobrý den, chci si vypůjčit e-knihu ‚Bezejmenní‘, ale ve vašem katalogu chybí, přestože se v jiných knihovnách s eVýpůjčkami nachází, bylo by možné s tím něco udělat?“).


Svatební editoriál ve stylu Boho/Macramé\nBoho, neboli bohémská svatba je každým rokem jiná.\nV současnosti jsou hodně vidět dekorace vyrobené technikou Macramé. A tomuto stylu jsme věnovali i tento svatební editoriál. Svatební šaty, doplňky pro nevěstu, čelenka do vlasů, ale i kytka, octagon, lucerny, dort a v neposlední řadě líčení, to vše ve stylu Macramé.\nBoho Macramé je další z editoriálů, do kterého jsem se pustila s partou těch nejlepších lidiček, které jsem si jen mohla přát potkat. Společnými silami vzniklo něco nádherného a já se o to chci s vámi podělit. Krásné věci by si přece člověk neměl nechávat jen pro sebe.\nNečekaná akce, která dopadla na výbornou.\nFocení editoriálu Boho Macramé vzniklo naprosto nečekaně a neplánovaně. V pátek mě oslovila floristika Romana Poláčková, se kterou jsem již spolupracovala na jedné akci, a v sobotu jsem už líčila. Nedomluvili jsme se prakticky vůbec na ničem. Ne nadarmo se ale říká, že jedny z nejkrásnějších věcí vznikají spontánně – a výsledné fotografie jsou toho jasným důkazem!\nCelou organizaci si vzala na starost Romana Poláčková. To, že opravdu mistrně ovládá jakoukoliv práci s květinami jsem věděla, ale i jako organizátorka editoriálu se ukázala v tom nejlepším světle. Dekorace i octagon, který byl dominantou focení, je také jejím dílem.\nPlán zněl jasně: fotit se bude s přítelem. Ten se však na poslední chvíli zalekl a z focení nám vycouval. To by ale nebyla Hana Haklová, aby se tím nechala rozhodit. Modelka Lucka Krikelová byla odhodlaná zvládnout focení sama. Na poslední chvíli však Hanka oslovila i modelku Míšu Matouškovou, a myslím, že to byl skvělý nápad. Z jedné modelky tak najednou byly dvě.\nLíčení jsem zvolila jemné, v přírodních tónech. Dominovaly zde snad všechny možné odstíny zlaté, bronzové, hnědé, podkreslené jemnou meruňkovou barvou.\nNedílnou součástí focení byl i sladký svatební dort. Taková sladká tečka zkrátka nesmí chybět. Při pohledu na svatební dort od sester z Ostrovačič se nám všem ozvaly chuťové pohárky.\nHolky z Sisters´ Cafe & Bistro jsou prostě jedničky v oboru.\nFocení editoriálu Boho Macramé si vyžadovalo pečlivou volbu šatů. Dámy ze svatebního salonu Angel Style však měly jasno hned. Na focení zvolily svatební šaty Jordan, které jsou tvořené z jemné a lehce průsvitné krajky. Mají netradiční střih s vázáním za krk, spadlými ramínky a vykojením na bříšku.\nPro focení holky vybrali krásnou lokalitu, moji rodnou vesnici Babice u Rosic.\nA byla to opravdu dobrá volba. Prostředí a příroda zde je kouzelná, což se pro téma editoriálu báječně hodilo. A navíc kromě mé maličkosti právě odsud pochází i fotografka Nicole Machová.\nS většinou jsem se potkala poprvé, maximálně podruhé. Mnozí by si mohli myslet, že jsme z toho byli nervózní. Omyl, nebylo tomu tak. Padli jsme si do oka prakticky okamžitě a všem bylo jasné, že to bude příjemný den. Práce nám šla skvěle od ruky a myslím, že je to cítit i z fotek.


Prodáváme byt 2+kk, 79 m² - Praha 5, K Závěrce - REALCITY.cz\nProdej bytu 2+kk 79 m² Praha 5, K Závěrce\nNabízíme exkluzivní byt v projektu Viladům Děvín o dispozici 2+kk, obytná plocha 78,7 m². Tato nová krásná rezidence roste pod Dívčími hrady, ve vilové čtvrti Prahy 5, v sousedství zelených pražských údolí, přitom pár minut od Metra Anděl a Radlická. V moderním designu a kvalitním vybavení bytu najdou uspokojení i ti nejnáročnější. SMART ovládání domácnosti zpříjemňuje bydlení a snižuje náklady. Dům i byt byly navrženy individuálně architektem a interiérovými designéry. Dominantní jsou velkoformátová okna s výhledem na Prahu nebo na domy vilové čtvrti pod Děvínem. Interiéry nesou prvky prvorepublikových vil, je zde masivní dřevěná dvouvrstvá podlaha (skladba stromeček, rustikální design), velkoformátová keramická dlažba desén Perla, koupelny vybaveny stylovými obklady, předměty Hansgrohe, Laufen, Kartel, Aura a dalšími. Vytápění centrální plynové, klimatizace chlazenými stropy, v domě je zavedena kabelová televize, WiFi. K bytu patří sklep a je možné 1 parkovací stání v 1.PP domu.

 Jižní obývací pokoj s prosklenou stěnou a výhledem na vilovou čtvrť na jižním svahu směrem k Praze pod Děvínem. Na obývací pokoj navazuje kuchyňská část s jídelnou, ozvláštněná prosklenou rohovou stěnou opět s výhledem do okolí. Součástí nabídky je i stylová kuchyně. Ložnice (se šatnou a koupelnou s luxusním sprchovým koutem) je orientovaná na východ. Ve vstupní hale jsou úložné prostory pro vestavbu skříní. Dokončení zima 2019.

 Lokalita nabízí zeleň i skvělou občanskou vybavenost v dojezdové vzdálenosti 10 min autem. Dostupnost je vynikající, nejbližší zastávky Metra linie B - Radlická a Anděl - jsou od Rezidence jen několik minut autem, při použití MHD (bus i tram) pak trvá cesta na obě stanice Metra 10 minut, případně 8 minut autobusem do stanice Na Knížecí. Minuty autem je vzdálený Městský okruh v jeho smíchovské části, kterým se pohodlně dopravíte na všechny pražské výpadovky. Do Prokopského a Dalejského údolí nebo přírodní rezervace Vidoule dojedete MHD během několika minut.

 Přiložené vizualizace jsou pouze ilustrační.\nKód zakázky VD-2.3


Roste počet žádostí o víza na českých konzulátech v zemích bývalého SSSR - Tiscali.cz\n1. 4. 2014 14:53 - Aktuality autor: Lucie Hyblerová\nKonec schengenské zóny.,zdroj: Mediafax\nPočet turistů ze zemí SNS letos v Česku vzroste o 200 000 lidí a dosáhne 1,3 milionu, odhaduje poradenská společnost Mag Consulting. Zrušení vízové povinnosti pro turisty ze zemí SNS by podle Mag Consulting pomohlo českému cestovnímu ruchu.\nSNS zahrnuje devět z 15 bývalých svazových republik Sovětského svazu. Jde o Arménii, Ázerbájdžán, Bělorusko, Kazachstán, Kyrgyzstán, Moldavsko, Rusko, Tádžikistán a Uzbekistán.\nOd roku 2010 zájem o schengenská krátkodobá víza roste. "Projevuje se i Dohoda o usnadnění udělování víz uzavřená mezi Evropským společenstvím a Moldavskou republikou, ES a Ruskou federací a ES a Ukrajinou," uvedl analytik cestovního ruchu Jaromír Beránek. Od roku 2009 do roku 2013 se počet podaných žádostí o krátkodobé vízum občanů členských států SNS zvýšil o 59 procent.\n"Počet skutečně přijíždějících turistů z členských států SNS do ČR je více než dvojnásobný oproti počtu vydaných víz ČR. Podle našich odhadů očekáváme v letošním roce více než 600 000 žádostí o krátkodobá víza ze států SNS," dodal Beránek. Řada turistů využívá pro získání víz zastupitelské úřady okolních zemí, přes které pak do ČR přijíždějí.\nEvropská unie kvůli napjaté situaci okolo ukrajinského poloostrova Krym na začátku března pozastavila rozhovory s Ruskem o vízovém režimu. Rusko má dlouhodobě velký zájem o uvolnění vízových pravidel pro cestování svých občanů do zemí EU. Po uvolnění volají obchodní komunity osmadvacítky i Ruska a také například cestovní kanceláře.\nRuský tisk minulý týden uvedl, že problémy se získáním schengenských víz mohou mít Rusové z Krymu. Podle ruského internetového listu gazeta.ru se do Evropy jen tak lehce nepodívají. O schengenská víza prý totiž smějí žádat jen na velvyslanectvích evropských zemí na Ukrajině. EU odmítla uznat ruskou anexi Krymu a rozhodla se nadále uplatňovat dosavadní pravidla pro vydávání víz.\nTagy: viza schengen