Autor: JiHo <jiho@jitrnizeme.cz>, Téma: Tantra, Zdroj: Brněnská Bhaktijóga, Vydáno dne: 07. 03. 2004\nOtevřme lásce cestu vzhůru\nZasvěcenci nás učí, že na počátku světa existovalo jediné a samotné Absolutno. Kabalistická tradice hovoří o Ain Soph Aur, to jest o světlu bez hranic – nepoznatelné, neuchopitelné podstatě bytí a nebytí. Jen hluboký klid ho může vyjádřit. Je všeobjímající, a když se chce proměnit, vyzáří něco ze sebe sama. Aby však tento projev byl možným, musí se polarizovat pozitivně a negativně, mužsky a žensky, protože bez polarizace není možné projevení se. Polarizací vznikají tedy oba principy a jimi Bůh vše stvořil. Osvětlení této stezky trvalo by velmi dlouho, ale několika slovy možno říci, že jemnohmotný organizovaný a světlý svět, vycházející z Absolutna, je světem »Tvoření«, duchem, nebesy. A ze své strany se postupně zhušťoval a konkretizoval se, aby vytvořil svět tvarů, hmoty, fyzickou úroveň.\nK vyjádření této pravdy, jeden z největších zasvěcenců, Hermes Trismegistos, řekl tuto větu: »Vše, co je dole, je jako to, co je nahoře.« Chtěl tím říci: kdo dovede správně uvážit a správně chápe spodní, fyzickou oblast, může poznat to, co je nahoře, to jest svět idejí, síly a moci, vše neviditelné, jemné. Protože na fyzické úrovni jsou muž a žena přijímačem mužského a ženského praprincipu vyššího světa, musíme z toho usuzovat, že v protikladu ke křesťanským naukám, které znají jen Boha – Syna, mužský princip má i svůj ženský princip, protipól.\nVe všech náboženstvích má Bůh, Kosmický duch i ženský pól. V kabale je to Shekina. Ano, manželkou Boha je příroda a Kosmický Duch jejím prostřednictvím plodí své děti. Ve všech oblastech je tato trojnost. V Indii je to Brahma, Parkriti a Puruša, v egyptském náboženství Osiris, Isis a Horus. Jen křesťanství činí výjimku. Proč? Protože dle rozšířeného mylného náhledu vše mužské je dokonalé a vše ženské nedokonalé. V minulosti byli otcové i nazlobení, když se narodila dcera. Ano, pro mnohé křesťany je žena dokonce nástrojem ďábla, protože svedla Adama. Ale i na tomto místě se nesprávně rozumí Bibli. Tento omyl je nutno konečně objasnit. I Bůh má ženu, protože jinak bychom nebyli stvořeni dle jeho podoby a obrazu. Bez ženského principu nebylo by v přírodě stvoření. Protože bez účasti obou principů by nemohlo v přírodě nic žít a rozvíjet se. Protože jsme jednou byli stvořeni dle obrazu Božího, musíme ženskému principu, který je rovněž dokonalost a vznešenost, dát jeho pravé místo.\nAvšak vraťme se nyní ke třem osobám trojnosti, které v křesťanství jsou znázorňovány Otcem, Synem a Duchem svatým. První princip představuje moc – zdroj všeho života. Druhý princip představuje světlo – Kristus, rozum. Třetím principem je Duch svatý, princip lásky. Ano, ohněm lásky.\nKdyž se v Bibli píše, že všechny hříchy budou prominuty mimo hřešení proti Duchu svatému, pak je tím míněno hřešení proti lásce. Křesťanství nedovede vyložit, co to vlastně je hřešení proti svatému Duchu a proč nemůže být odpuštěno. Dnes chtěl bych tuto otázku vysvětlit a přejímám za to plnou zodpovědnost.\nV denním životě každý ví, že bez dostatečné inteligence nebo síly vůle nezažijeme nic jiného,než zklamání a porážky. Avšak nedomnívejme se, že když v oblasti lásky nejsou ani správné představy, ani vrozené chování, že to není nic špatného a že se v této oblasti nic neriskuje, protože se nekoná nic zločinného. A přece. Býti nevědomým je špatné, býti slabým rovněž a milovat jako zvíře by nemělo být špatné?… To by opět bylo nedůsledné. Právě tento dluh nebude odpuštěn, protože jeho následky jsou politování hodné. Zde není odpuštění, trestá se a musí se za to platit. Namítnete: »Platit? Ale jak?« Pokud si dovolíme fyzické rozkoše na hrubé úrovni, platíme tím, že se spálíme.\nPři každém fyziologickém projevu dochází ke spalování. Již při myšlení nebo mluvení spalujeme látky… A to platí ještě více pro city: když náhle vnímáme velkou radost nebo hluboký žal, spalujete určité hmotné látky, které zanechávají odpad a pak se musíme dlouho zotavovat. Každý druh projevu, každé hnutí citu, každé vnímání znamená spotřebu látek a energie. Proč si tedy představujeme, že v hnutích lásky nic nevydáváme a neztrácíme? Právě tam je spotřeba největší a právě tam je nejobtížnější vytvořit nové síly, kterými se »topí« v kotli, látky, které jsou pro život a zdraví nejdůležitější.\nTo neznamená, že je nutno vše potlačit a žít bez lásky. Nikoliv, jde o to, aby se vedl rozumný a estetický život, který by měl smysl. Přirozeně že se neopotřebovávají orgány, ale velmi rychle se spotřebovávají jemné duchovní energie. A to je nutné vědět!\nNyní bych chtěl říci něco, co by však nemělo popudit křesťany. Esoterika, to jest věda symbolů, praví, že nebeský Otec je spojení s mozkem, Kristus se slunečním pletivem a co se týče Ducha svatého, je ve spojení s pohlavními orgány. Poprvé vám odhaluji toto tajemství: Duch svatý je ve spojení s láskou a pohlavními orgány. Abychom se vyhnuli omylům a trestům, musíme se naučit zaujmout správný postoj k těmto částem těla, které nám Bůh dal. Dle mého názoru není nic podivuhodnějšího, inteligentnějšího a důmyslnějšího, než právě tyto orgány muže a ženy. Je nutno si je cenit, dbát o ně, ba zasvěcovat je Božství.\nZasvěcovací nauky říkají, že sexuální síla, i když se projevuje nedokonalým způsobem pohlavními orgány, je ve skutečnosti energií, přicházející z nebes. Nesouhlasím s těmi, kteří tvrdí, že láska není nic jiného, než tření dvou těl o sebe. Kdo to říká, bere v úvahu jen následky, ale základ, původ této síly je mu daleko vzdálen a uniká mu. Ve skutečnosti bez této energie nemůže být ani tření. Ano, láska je božská, je to síla, přicházející se shora. Je proto nutné o ní uvažovat s úctou, získávat ji, ba snažit se vracet ji zpět k nebesům, místo jejího vedení dolů do pekel, kde je využívána temnými astrálními bytostmi, larvami a nestvůrami. Je nutno umět tyto proudy síly posílat zpět vzhůru. Avšak to je věda sama o sobě a lidé vesměs nemají čas se tím blíže zabývat. Chtějí se co možná nejdříve zbaviti tohoto tlaku, protože jsou k tomu údajně hnáni nesnesitelným napětím… Ale proč nemohou pochopit, že toto napětí je jejich největší bohatství?\nVezmeme-li člověka v úvahu jako budovu o padesáti, stech nebo tisíci poschodích, je možno pochopit, že velké napětí, silný tlak je nutný, aby přivedl vodu pro obyvatele až do posledního nejvyššího poschodí. Muži a ženy musí vědět, co je toto vnitřní napětí, aby je mohli použít a tak zásobit buňky nejvyššího poschodí budovy – mozku. Kosmická inteligence vytvořila speciální kanály, nádí, kterými tato energie může stoupat až do mozku. A i když věda se všemi svými přístroji tyto kanály ještě neobjevila, nemůže popírat jejich existenci.\nKdyž muž a žena tuto svatou energii vyplýtvají bez úcty, bez pravé lásky a bez vůle uskutečnit něco vznešeného, hřeší proti Duchu svatému. A v naší době je tento hřích nejvíce rozšířen. Který muž a která žena uvažují o lásce jako o síle, pomocí které je možno se pozvednout, státi se opravdu božským? Láskou se člověk může vrátit do nebe, ale nyní se, bohužel, vzdaluje od nebe stále více a více.\nAvšak mělo by být jednou pro vždy jasno: závisí zcela od našeho postoje k lásce a k pohlavním orgánům, zda s touto vynikající podstatou, kosmickým svatým Duchem, jsme nebo nejsme v souladu, zda říši Boží ve svém nitru znovu nalezneme, nebo zda přestoupíme její zákony. Můžeme z toho tedy vyvodit závěr: stejné orgány nás mohou uvrhnout do pekel nebo povznést k nebesům. Podle toho, jak orientujeme svoji energi.\nNa smaragdové desce je napsáno: »Stoupá od země k nebesům a opět k zemi a bere sílu vyšších a nižších věcí do sebe… Je to síla každé síly…« Tím je míněna normální cesta této energie od nebes k zemi a od země k nebesům.\nNejedná se tedy o to, aby se láska utlačila, ale o nalezení prostředků a cesty k usměrnění. Láska je energie přicházející z velké výšky. Má stejnou podstatu jako Slunce a úkolem člověka je zachytit tuto energii, nechat ji v sobě obíhat a pak ji opět poslat k nebesům, kde má svůj původ. Když Bůh stvořil muže a ženu, vybavil je velkolepou soustavou různých vedení, kterými sexuální síla, pokud je správně vedena, může nalézti svou cestu zpět vzhůru. Všechny tyto průchody existují, každý je má. Bohužel, lidé je tak zanedbali, že se ucpaly a jsou mimo provoz. Mimo to, tyto kanály jsou tak jemné podstaty, mnohem jemnější, než kanály nervové soustavy. Jen jasnovici je mohou vidět a sledovat proud energie, který přichází zcela zdola, stoupá a zásobuje mozek.\nZasvěcenci nechtějí tyto energie brzdit, nikdy se o to nesnažili. Jen skupinky puritánů se chtějí obracet proti, ale hned v základu jsou rozdrceny, protože bojují proti Božskému principu, proti sluneční síle a proti tekoucímu proudu, který je Kristus sám. On řekl: »Já jsem cesta, pravda a život.« Když se v člověku na základě jeho náruživosti a jeho vzkypění vytvoří vrstvy nečistoty, nemůže již tato energie vystoupit a klesá do země, kde se ztrácí. Jeli však člověk pánem sebe sama a opravdu spojen s Bohem, pak tato energie, přicházející denně shora, není ztracena a jde zpět vzhůru. Jedná se tedy o celý nepřerušený oběh.\nAž člověk jednou pochopí a pozná dílo Boží, jak byl svět stvořen, že nebesa jsou východiskem a i cílem, pak Země pro něj nebude překážkou. Láska přichází z nebes a musí se tam opět vrátit. Nejsou dvě, tři nebo čtyři lásky, láska je vždy stejná, ale je chápána a žita na různých úrovních. Říká se, že »Bůh je láska« a nebylo řečeno, že i čert je láska. Láska přichází od Boha a když při odtékání nenarazí na překážku, krouží, obíhá volně, aniž by způsobila popáleniny nebo horečku. Láska způsobující popáleniny, je láska, která na své cestě je zadržována. Vezměte si analogický příklad: ležíte v horečce v posteli. Horečka byl způsobena nečistotami, které překáží oběhu krve a toku životních sil a protože organismus reaguje na cizí tělíska, vzniká horečka.\nSexuální energie přichází shora. Nyní se vyskytuje otázka, jak ji opět vést vzhůru, to je vše. To bude možné, až nebudete mít před zrakem pouze potěšení, ale práci. Opakuji: neštěstí lidí spočívá v tom, že nechápou, že tato síla lásky není předurčena výlučně pro pobavení, ale že tato energie může probudit určité schopnosti. Lidé tak vykonají psychickou a duchovní práci nejvyšší důležitosti a mohou být průchodem této velkolepé síly, která proměňuje svět, olovo a popel ve zlato, drahokamy a diamanty. Jen silou lásky lze uskutečnit tuto proměnu, ničím jiným. Hledejme tedy od nynějška takový postoj a takové myšlenky, city a cíle, které nám dovolí tuto Boží energii ovládat a orientovat.\nJe nejvyšší čas, aby tajemství lásky bylo chápáno ve světle, míru, vyrovnanosti, radosti a nadšení, nikoliv ve velkých vulkanických erupcích. Připravujme se na to, abychom mohli vykonat Boží práci pro celé lidstvo. Právě to od nás nebesa očekávají: vykonání práce. A co my děláme se svou láskou? Používáme ji jen pro své potěšení, a proto se pro nás tyto energie stávají jedem. Od nynějška mysleme na to, abychom ji vrátili k pramenu zpátky a řekněme: »Pane Bože, obětuji ti tyto energie pro tvou velebnost a tvou říši na zemi.«\nKdo myslí na to, aby svou lásku zasvětil nebi? Každý věří, že jeho postoj k lásce se týká jen jeho samotného. Když muži a ženy milují pouze pro vlastní požitek, nebeské světy a bytosti u toho nejsou. Naopak se na tomto okamžiku se podílí nízký svět – peklo. Protože malé ego, které lidé chtějí uspokojit smyslností, je již částí nízkého světa, pekla. Před ním se nikdo neskryje. Proto je to nakonec peklo (vnitřní), které vše spálí. Ani církev zde nic nevysvětlila a spokojila se větou: »Milujte se a množte se,« a všichni se spojují v temnotě k velké radosti pekla. Hovoří se o svátosti manželství, ale ve skutečnosti, i když lidé uzavírají sňatek dle předpisů, žijí se svým druhem v prostopášnosti, ke které zvou celé peklo. Jdou společně do postele a zkoumají všechny možné pozice, aby měli co nejvíce pocitů a mohli se při tom uspokojovat jako zvířata. A to se nazývá svátost manželství! Ubohé lidstvo!\nChápu, že také tělesné je v lásce důležité – má přispívat k nalezení duchovních složek. Je to však výchozí bod, nikoliv konečný cíl. Vezměte si, že jste přitahováni nějakým mužem nebo ženou. Dobře. Ale místo, abyste se vrhli do požitků a na to pak zahynuli, proměňte tuto přitažlivou sílu v možnost vzestupu, abyste se oba duchovně mohli pozvednouti. Snad také divadlo, hra, nebo kniha vyvolá určité vzrušení. Ale místo, abyste se nechali strhnout a utopili se, vezměte to jako výchozí bod, jako odrazový můstek a snažte se v Boží kontemplaci vyhoupnout co nejvýš a při návratu budete překvapeni, kolik pokladů jste získali a jak to, co vás utlačovalo, slouží nakonec jako energie ke vzestupu.\nNeoddávejte se slepě pochybným vjemům, nevíte, kam vás zavedou. Radujte se, děkujte nebesům a řekněte: »Ach, jaké štěstí, jaké požehnání mnou dnes prochází. V takové situaci, kdy jiní zoufají, mám možnost vítězit. Děkuji, Pane, že jsem pochopil!« Budete silní. Lidé se oddávají pudům, protože, jak se říká, to dělají i ostatní. Neznáme ještě nedělitelné číslo jedna, ze kterého vzniká 2, 3, 4. To jsou jen projevy jedničky. Bůh je 1. Láska je 1. Bůh je láska. Vše, co není jedničkou, je ve skutečnosti jejím aspektem.\nProto je nutno navrátit se k jednotě. Nacházíme se v mnohosti na periferii, navraťme se ke středu, k jednotě, Bohu. K lásce, kterou Bůh je. Lásku máme vracet nebesům, musí téct ke svému zdroji. Bůh je Láska a je nutné se k ní opět vrátit.


Head of Sales - ACOMWARE\nÚvod | Head of Sales\nZískat klienty pro perspektivní dlouhodobou spolupráci a účasnit se networkingových akcí a konferencí (interní i externí) k získání nových obchodních příležitostí. Na některých akcích budete mít určitě možnost i vystoupit.\nPřevezmete odpovědnost za vybudování čtyřčlenného obchodního týmu, jeho následný rozvoj, motivaci a vyhodnocení pracovních výsledků.\nMáte pocit, že by se vám na židli Head of Sales líbilo? Pošlete nám své CVčko nebo odkaz na LinkedIn profil. Využijte k tomu prosím email info@acomware.cz.


Naše řeč – Citově zabarvené výrazy s hláskovou skupinou -ajs-/-ajz-\nCitově zabarvené výrazy s hláskovou skupinou -ajs-/-ajz-\nK charakteristickým zvláštnostem nespisovné řeči patří záliba v užívání výrazů expresívních, tj. citově zabarvených. Právě nespisovná mluva, na jejíž formu se nekladou velké nároky, s oblibou „štědře vyznačuje hláskovými a jinými prostředky, co je mluvící osobě milé a příjemné, prospěšné a sympatické, anebo naopak, co jí je nemilé, protivné, směšné, co je hodné opovržení, ubohé a špatné“. Formálním znakem tohoto citového zabarvení (expresívnosti, afektivnosti) bývá taková hláska nebo skupina hlásek, jaká se v citově nezabarvených (neutrálních) výrazech běžně nevyskytuje: v češtině je to především spojení „měkká souhláska + zadní samohláska“ (čoveče, šolíchat, žok, ňouma, ďoura…, čumět, šukat, žúžo, ňuma, ďubka…), protože v citově neutrálních českých slovech bylo takové hláskové skupení silně omezeno přehláskami (’o > ’e, ’u > ’i). — Podobné zvláštní postavení, jako nepřehlasované skupiny -čo-, -šo-, -žo-, -ňo-, -ďo-… a -ču-, -šu-, -žu-, -ňu-, -ďu-…, má v hláskové stavbě českých slov také skupina -ajs- / -ajz-. Také zde — v slovech jako majstr, rambajs, špajska, vyplajznout, chromajzl, trpajzlík — neprovedení přehlásky (aj > ej) naznačuje, že jde o výrazy zvláštní, neobvyklé, se zvláštním zabarvením. — Uveďme hlavní příklady.\nSlova se zakončením -ajs, -ajz: — hernajs, výraz zaklení, jemnější obměna základního „hergot“; Hurvajs hrubší familiární název a oslovení loutky zvané „Hurvínek“; maglajs vulgárně ‚zmatek, chaos, nepořádek‘; monajs v argotu ‚peníze‘ (Máš monajs? — I. Herrmann), s týmž významem též cinkvajs (Rippl 18); rajz lidově ‚cesta‘ (Kluk je zdráv, doufám. Snese rajz? — E. Bass); rambajs vulgárně ‚hluk, výtržnost‘ (Člověče, takový šprček jste, na nohy nemůžete, a děláte takový rambajs! — Lidové noviny); virgajs nářečně ‚kravál, hluk‘ (Začali se vozit a houpat a jezdit v těch autíčkách. Proto ten virgajs, ty řeči vokolo toho, že prej už i mrtvý přešla trpělivost — Svobodné noviny). Sem možno také připojit nespisovné spojení rýmových slov krajcvajs s významem ‚úplně, docela‘ (Nezůstal tam krajcvajs nikdo — úzus), slangové úsloví to se vajs ‚to se ví‘ (Oberpfalcer 356), a složeniny jako rajstabl ‚divoch, neposeda‘ (Jedna mu říkala „fakaně“, druhá „špunt“ a třetí „rajstajbl“ — R. J. Kronbauer), šajspapír vulgárně ‚klosetový papír‘ (Kdo by to řekl, že od takovýho šajspapíru závisí osmdesát tisíc — Čapek-Chod) apod.\nSlova se zakončením -ajzák, -ajska: — plajzák familiárně ‚jazyk‘ (Ukaž plajzák! — podle sdělení prof. V. Machka); rajzák lidově ‚obchodní cestující‘ („Zástupce“, „cesťák“, „rajzák“, a jak zní všechny ty výrazy, z nichž u každého je vidět pohrdání — časopis Typ); lajska v hantýrce ‚chodník‘ (Rippl 32), nářečně ‚pěšinka ve vlasech‘ (Česala si „lajsku“, to jest cestičku prostřed hlavy až skoro do tejla — Jos. Jahoda); špajska nebo špajscetl(e) v studentském slangu ‚cenzura‘ (Aby mamince ušetřil zármutku, podepisoval si Ferda „špajsky“ sám — Čapek-Chod); švajsky v studentském slangu ‚potící se nohy‘ (Oberpfalcer 356).\nSlova se zakončením -ajzl, -ajzlík: — brumajzl lidově ‚foukací nástroj dětský, kdysi také vážný nástroj hudební‘ (Já podnes se ani neptám, jak se brumajzl jmenuje vlastně po česku, co je mně do „drnkaček“ a „brnkaček“, „drumlí“ a „brumlí“ — J. Neruda); hajzl vulgárně ‚záchod‘ a přeneseně ‚protivné místo‘, také ve rčení jdi do hajzlu! ‚jdi do háje!‘ (Rippl 24); též nadávka, podobně jako zdrobnělina hajzlík („Hajzlík jste“, odpověděl Švejk — J. Hašek); chromajzl vulgárně ‚chromý člověk‘ („Takovej — chromajzl!“ I přeměřila mne od hlavy k mé chybné noze — Čapek-Chod); pajzl (též zdrobněle pajzlík, pajzlíček) vulgárně ‚hostinec, krčma, hospoda nejhoršího druhu‘ (Pak se jde do nějakého pajzlu, to je hospoda, která je otevřená do 3 hodin a kde jsou holky — časopis Přítomnost); šumajzl nebo šumajstr v nářečí ‚pečený hrách nebo fazole s kroupami‘ (Pozval bych tě na večeři, ale máme dnes jenom šumajstra s kysaným oharkem — A. Mrštík); trpajzlík lidově ‚trpaslík, bájeslovná nebo pohádková bytost nepatrné postavy‘ (Odjakživa slýchal o trpajzlících, že jsou to takoví malí dědečkové s bílými fousy — E. Bass). Sem možno připojit také slangová rčení dát si majzla ‚dáti si pozor‘ (Rippl 34), mít vajzla nač ‚býti vypověděn odkud‘ (mít vajzla na Brno — Oberpfalcer 329).\nSlova se zakončením -ajsna, -ajzna: — Šlajsna ve vodáckém slangu ‚vorová propusť‘ (Vodácké umění je projet šlajsnou a neudělat se — Oberpfalcer 367); čubajzna v argotu ‚fena, pes‘ (Rippl 19); gramajzna nebo gramajzle v studentském slangu ‚gramatika‘ (Oberpfalcer 352); klapajzna vulgárně ‚huba, hubatá osoba‘ (Ta podříznutá klapajzna chce sama chodit k adjunktovi — Jos. Jahoda); reťajzna v hantýrce ‚retka, cigareta‘ (Rippl 45); šťabajzna slangově ‚dívka, zvláště velmi hezká‘ (Taková buclatá blondýnka, jedním slovem: šťabajzna — Zd. Ančík); teplajzna v argotu ‚perverzní ženština‘ (Rippl 53); tlamajzna vulgárně ‚ústa, huba‘ (Nemůžeš chvíli držet tu tlamajznu? — V. Mrštík), též ‚tlachal, mluvka‘ (Slyšíte ho, tlamajznu! — Šrámek); všivazjna vulgárně ‚všivák‘ (Všivajzna jeden, kde zas tu turbinu nalejvá — Kubín)\nSlovesa na -ajznout, -ajzovat: — čajznout vulgárně ‚ukrást‘ (úzus); knajzovat v brněnské hantýrce ‚vyčíhat, pozorovat‘ (Oberpfalcer 332); lajstnout si vulgárně ‚dovolit si‘ (Ať si to může někdo u nás lajstnout — časopis Trn); lajznout vulgárně ‚přetáhnout, udeřit‘ (Pal už odtud hezky zostra, nebo tě tady lajznu něčím — J. K. Šlejhar), stejně tak majznout a šmajznout (Drž tlamajznu, než tě přes ni šmajznu — J. Hašek); (š)pajznout nářečně ‚potají snísti (= ukrást jídlo)‘ (Machek 369—370); rajzovat lidově ‚cestovat, zvláště sem a tam‘ (úzus); vyflajznout se nač vulgárně ‚vykašlat se na něco‘ (Já se na to vyflajznu — K. Poláček); vymajznout vulgárně ‚rychle odejít, vypadnout‘ (Koukejte vymajznout, než vás vyhodíme voknem — Lidové noviny); vyplajznout vulgárně ‚vyplatit, dáti‘ (Jedna divadelní hvězda byla ochotna jednomu z našich kamarádů vyplajznout za přestup z jednoho klubu do druhého sto tisíc na ruku — Lidové noviny); zblajznout lidově ‚potají nebo rychle snísti‘ (Machek 370).\nBylo již naznačeno, proč se takovéto citově zabarvené výrazy v jazyce nejen udržují, ale i množí: jejich životnost je dána výrazným formálním znakem jejich jazykové exkluzívnosti — nepřehlasovanou skupinou -ajs-, -ajz-. Složitější je však otázka vzniku této skupiny výrazů expresívních. Hledáme-li odpověď na otázku, jak vznikla expresívní slovesa s hláskovou skupinou -ajs-, -ajz-, nemůžeme pominout ten závažný fakt, že starší vrstvu výrazů s tímto hláskovým skupením reprezentují neexpresívní slova německého původu. Tak vedle novějších výrazů citově zabarvených hernajs, Hurvajs, maglajs, rambajs apod. máme starší výrazy citově nezabarvené přejaté z němčiny, jako fedrvajs ‚klouzek, mletý mastek‘, firnajz ‚fermež‘, plavajz ‚tužka, olůvko‘, špajz ‚špíže, špižírna‘. Vedle novějších výrazů expresívních typů špajska ‚cenzura‘, chromajzl a trpajzlík existují starší neexpresívní slova německého původu jako lajska ‚lišta, lať‘, krajzl ‚límec‘ a majzlík ‚sekáč‘. Materiál tedy naznačuje, že expresívní výrazy na -ajs (-ajz), -ajska, -ajzl, -ajzlík jsou slovotvornou nadstavbou nad obdobnými typy neexpresívních slov přejatých z němčiny. Významový okruh těchto neexpresívních slov německého původu pak do značné míry osvětluje otázku, proč se právě německé výrazy i po stránce významové (nejen pro příčinu formální, tj. nepřehlasovanou skupinu -ajs-, -ajz-!) staly vhodnými modely českých výrazů expresívních, a to zvláště pejorativních, hanlivých, nebo vyjadřujících pojmy nelibé, nežádoucí. Ony neexpresívní výrazy přejaté z němčiny (fedrvajs, firnajz, plavajz, špajz, krajzl, majzlík apod.) patří totiž skoro vesměs k staré vrstvě názvů řemeslnických, jakým ještě Blahoslav dával domovské právo v české mluvě „verštatní“ („vocabula technica“), které však po rozšíření nové české terminologie řemeslnické byly zatlačeny do užší jazykové oblasti, do nespisovné slangové mluvy řemeslníků, vyznačující se silnou expresivitou a hojným výskytem výrazů obhroublých. Na pozadí novějších českých a zčeštěných názvů citově neutrálních tužka, klouzek, fermež, límec apod. počaly se tedy ony starší synonymní, souznačné řemeslnické výrazy přejaté z němčiny (plavajz, fedrvajs, firnajz, krajzl aj.) pociťovat jako nespisovné archaismy s tendencí k zhoršujícímu citovému zabarvení. — Názorný příklad takového vývoje nám poskytuje osud slova plavajs, plavajz.\nJeště v prvních desítiletích národního obrození bylo slovo plavajs běžným, citově nezabarveným pojmenováním předmětu, který dnes jmenujeme tužkou (název tužka tehdy ještě neexistoval); viz aspoň tyto příklady: jsou k tomu (aby děti rovně psaly) všelijací prostředkové: dělají se znátky trupličkem (plavajzem) — Kniha metodiky I (1777); pěkný plavajs 6 (krejcarů stojí) — Schoenfeldské c. k. Pražské noviny (1789); já sem si je (čísla vyšlá v loterii) také s plavajzem napsal — P. Šedivý, Masné krámy (1796); (Karlíček) nakoupí barviček k malování, papíru, plavajsu k rejsování — J. J. Ryba, Kancionálek (1808). O tom, že pojmenování tužka v oné době ještě neexistovalo, svědčí výmluvně dva doklady. (1) Jos. Zubatý v Naší řeči 12 (1928) na s. 4 píše: „Dnešní starci psávali v svém dětství již tužkou, t. pisadlem z tuhy, ale na obecné škole jí ještě říkali ‚olůvko‘ (mimo školu také ‚plajštyft‘ — ještě častěji se tužce říkávalo plavajz — ), ačkoli skutečná olůvka, t. olověné tyčinky s koncem tupě zašpičatělým, jakých se užívalo k rýsování, linkování ap., tenkrát se objevovala již jen jako starobylé přežitky v rukou starců tehdejších; na střední škole a později v životě přivykali jsme slovu ‚tužka‘…“ (2) Název tužka za německé Bleistift navrhl Jos. Jungmann ve svém Slovníku česko-německém IV (1838) na s. 667: „tuha… Odtud mohl by Bleistift nazvati se tužka, an olůvko nevlastně a dle německého těsně utvořeno“. Když se tedy během následujících desítiletí nové české popisné pojmenování tužka ujalo ve spisovném jazyce, počalo se ono staré slovo plavajz pociťovat jako archaismus. Jeho archaičnost dobře ilustruje např. tento doklad: otec nenašel tužku (on říkal po staru plavajz) na svém místě — J. Lada, Vzpomínky (1948). Se starým slovem plavajz setkáváme se v novější literatuře dost často, ale vystupuje tu již poměrně zřídka jako citově nezabarvený název tužky v řeči příslušníků starší generace, většinou je to název hanlivý, pejorativní nebo slangový; viz aspoň tyto příklady z materiálu Příručního slovníku: (mlynář k lesnímu:) vy pořád proti mně taková houžev, tak neužilý, jako by vám každý ten plavajz (= kousek dřeva) k srdci přirostl! — K. Tůma; (děda Himmel o cenzorovi:) hrom aby mu do toho plavajzu uhodil! — A. Zápotocký; Karhan (u nákresu): Dej mi plavajs! — Káňa; (profesor Zenotti) chodil vždy se silnou holí, studentský vtip ji pojmenoval plavajz, a odtud se dostalo také profesoru kreslíři přezdívky Plavajzník — Buchlovan. Odvozenina plavajzník ovšem není zdaleka přezdívka ojedinělá; jak ukazuje Příruční slovník jazyka českého, toto slovo je rozšířeno jako přezdívka dokonce v trojím významu: pejorativně se jím označuje neumělý spisovatel, malíř apod., žertovně mlynářský pomocník — a vulgárně darebák. Právě zde, na přezdívce plavajzník, jasně vidíme, jak se slova se skupinou -ajz- přímo nabízela k tvoření názvů expresívních: k vytvoření posměšného názvu plavajzník totiž posloužilo nejen slovo plavajz s významem ‚tužka‘ (odtud přezdívka plavajzník těm, kdož neuměle plavajzem-tužkou pracují), ale i starý řemeslný výraz plavajz s původním významem ‚běloba‘ z německého Bleiweiss (odtud přezdívka plavajzník mlynářským pomocníkům, kteří jsou jakoby plavajzem-bělobou posypáni).\nSlova německého původu se skupinou -ajs- / -ajz-, jež byla takto zatlačena do oblasti výrazů expresívních, stala se tedy modelem pro tvoření nových expresívních výrazů z domácích základů. Poměrně zřídka jde při tomto odvozování o obměnu domácí skupiny -as-/-az- v expresívní -ajz-, jako v případech trpaslík > trpajzlík, vypláznout > vyplajznout, vymáznout > vymajznout. Většinou se tu připojuje k domácím kořenům hotová slovotvorná přípona onu expresívní skupinu obsahující: -ajs (Hurv-ajs, prd-lajs), -ajzl (brum-ajzl, chrom-ajzl), -ajzna (čub-ajzna, šťab-ajzna), v hanáckých nářečích též silně afektivní přípona přídavných jmen -ajzné (dlóhajzné, šêrokajzné, častěji s měkčením — šêročajzné, vêsočajzné, velêčajzné).\nVíce pozornosti ještě zasluhuje přípona -ajzna, jejíž původ není dost průhledný. Poněvadž vedle české skupiny -is-/-iz- se tu a tam vyskytuje i expresívnější varianta -ajs-/-ajz- (viz např. mistr/majstr, líznout/lajznout ‚udeřit‘), nabízí se domněnka, že přípona -ajzna by mohla býti expresívnější variantou přípony -izna (srov. baba — babizna). Ale neznáme dokladu na paralelu typu *čubizna/čubajzna. Proto považujeme za pravděpodobnější, že expresívní přípona -ajzna hanlivých pojmenování typu klapajzna byla abstrahována ze starých řemeslnických názvů německého původu, jako je dodnes žijící název žehličky piglajzn(a), dosud rozšířený výraz pankajzn místo spisovného „lavičník, lavičák“ a slovo štajgajzn, jímž se podnes mezi horolezci nazývá speciální kování s hroty pro výstup, připevňované na obuv. Původní člen složeniny -ajzn(a) chápe se zde vlastně jako přípona označující nástroj, a názvy nástrojů — jak známo — snadno poklesají na hanlivá pojmenování a stávají se modelem pro tvoření takových hanlivých názvů nových (srov. např. motovidlo, trdlo — fintidlo, zlobidlo, nebo vrták — šprták apod.). Ovšem v ojedinělých případech zde může být ještě i jiná souvislost mezi expresívním výrazem typu klapajzna a německou složeninou s druhým členem -eisen, jak ukazuje tento zajímavý výklad regionálního slova funkajzna: „… doma prý v létě mívali každé pondělí po bramborové polévce jídlo, kterému se všeobecně říkalo funkajzna, a které otec nenáviděl už prý jen pro to hrozné jméno. Sestávalo z krájené mrkve a kedlubnů a jako příkrm se k němu jedly vařené brambory… Německá slova Eisen a Funke, železo a jiskra, dala prý název jídlu, které tatínek v dětství tak nenáviděl, ačkoliv podle Sasů bylo jedním z nejvýživnějších, nejvíce posilujících, pravé Funkeisen, jiskry a železo. Nakonec ovšem může jít o jídlo liberní, das Pfundessen, které uvádí jeden německý slovník jako jídlo laciné. Slovo mohli deformovat stejně Sasové jako Češi. Ale ať tak či tak, tatínek jen vždycky ujedl dvě lžíce a už dost, dost“ (Lidová demokracie 14. 6. 1959).\nTaké afektivní slovesa na -ajznout lze vyvozovat z modelu německého původu. Jak upozornil prof. Vl. Šmilauer v redakční poznámce k tomuto článku, východiskem tvoření expresívnějšího členu v dvojicích typu líznout-lajznout, vymáznout-vymajznout mohla být konkurence synonym máznout a šmajznout (z německého schmeissen), jehož náslovné š- a skupina -ajz- se na pozadí domácího máznout pociťovaly jako příznaky výrazu expresívnějšího.\nVcelku tedy expresívní výrazy se skupinou -ajs-/-ajz-, jména i slovesa, lze dělit z hlediska vzniku do pěti skupin:\n1. Cizí slova přejatá, u nichž skupina -ajs-/-ajz- je od původu součástí cizího slovního celku; jde o slova přejatá z němčiny (rajz z Reise, plavajs z Bleiweiss, rajstajbl z Reissteufel, špajscetle z Speisezettel, hajzl z Häusel, šlajsna z Schleuse, piglajzn(a) z Bügeleisen, lajstnout z leisten, šmajznout z schmeissen aj.), ojediněle též z francouzštiny (monajs z množného čísla monnaies, žertovně vysloveného, jak se píše).\n2. Slova domácího i cizího původu, jejichž afektivní skupina -ajs-/-ajz- vznikla rozšířením původní skupiny jednodušší, a to skupiny -as- (trpajzlík z trpaslík, virgajs z virgas, srov. Machek 568), -áz- (vymajznout z vymáznout, vyplajznout z vypláznout), ojediněle též rozšířením koncového -aj (maglajs z maglaj ‚pranice, rvačka‘, viz Naše řeč 24, 1940, s. 126 a 186).\n3. Slova, jejichž afektivní skupina -ajz- v kořeni nastoupila na místo neafektivního kořenného -iz-: lajznout k líznout, zblajznout k zblíznout, pajznout k piznout.\n4. Slova, v nichž nastoupila afektivní přípona se skupinou -ajs-/-ajz- na místo neafektivního zakončení: hernajs k hergot, Hurvajs k Hurvínek, brumajzl k brumle, klapajzna k klapačka, gramajzna k gramatika, všivajzna k všivák, vyflajznout se k vyfláknout se aj.\n5. Slova vzniklá připojením afektivní přípony se skupinou -ajs-/-ajz- k celému slovu: čubajzna k čuba, tlamajzna k tlama, teplajzna k teplá aj.\n V. Machek, Studie o tvoření výrazů expresívních, Praha 1930, s. 4—5.\n Takto (tj. bez čísla stránky) uvedené doklady jsou vzaty z Příručního slovníku jazyka českého. S číslem stránky uvádíme doklady nebo údaje z pramenů označených těmito zkratkami: Oberpfalcer = Fr. Oberpfalcer, Argot a slangy, Československá vlastivěda III (Jazyk), Praha 1934; Rippl = E. Rippl, Zum Wortschatz des tschechischen Rotwelsch, Reichenberg 1926; Machek = V. Machek, Etymologický slovník jazyka českého a slovenského, Praha 1957; slovem „úzus“ označujeme výrazy obecně známé, pro něž není třeba literárního dokladu.\n Srov. B. Havránek, Vývoj spisovného jazyka českého, Československá vlastivěda, řada II, svazek Spisovný jazyk český, Praha 1936, s. 68.\n Zmínka o plavajzu, zde uvedená mezi pomlčkami, je v uvedené stati pod čarou. Tamtéž viz Zubatého výklad o vztahu tohoto pojmenování k německým slovům Bleiweiss a Bleistift.\n Srov. Jos. Zubatý, tamtéž.\n Viz Fr. Kopečný, Nářečí Určic a okolí, Praha 1957, s. 71. — Za upozornění na tento nářeční jev děkuji dr. S. Utěšenému.\n Prof. Vl. Šmilauerovi také vděčím za návod k následující klasifikaci a za upozornění na nejstarší doklad našeho typu českých výrazů expresívních: je to Škrholova věta z vartovačky v loutkářském Faustovi: „… sic tě majznu tímle klackem přes klapajznu!“\n Za upozornění děkuji prof. V. Machkovi.\n Prof. V. Machek ve své redakční poznámce k tomuto článku upozornil na možnost vysvětlovat zde skupinu -ajz- v souvislosti s výslovností -iz- jako -yz-, neboť líznout ‚udeřit‘ spojuje s rus. ko-lyznuť (Machek 273) a piznout ‚udeřit‘ s rus. ču-pyrznuť (tamtéž 369).\nNaše řeč, volume 43 (1960), issue 1-2, pp. 18-26\nPrevious Josef Hrbáček: K otázce několikanásobnosti přísudku\nNext Marie Těšitelová: K poměru přídavných jmen těsný a úzký


Jak nainstalovat plugin do WordPressu? - Worp.eu\nPluginy neodmyslitelně patří k WordPressu a ani si nedokážeme představit, jak by tento redakční systém vypadal bez možnosti doplňků. Pluginy nám umožňují upravit vlastnosti webu a přidávají nám další funkce a možnosti, aniž bychom něco museli programovat nebo jinak zasahovat do kódu redakčního systému. Dá se říct, že tohle je hlavní výhoda, proč je WordPress po celém světě tak oblíbený. Pro svůj web můžete využít pluginy např. proti komentářovému spamu, rychlejšímu načítání stránek, k lepší optimalizaci pro vyhledávače, k možnosti hodnocení kvality článků apod..\nInstalace pluginů do WordPressu\nNa obrázku můžete vidět stránku s přehledem nainstalovaných pluginů. Po instalaci máte předinstalovány dva pluginy Akismet a Hello Dolly. Další plugin, co můžete vidět, je Pretty Link Lite, který už byl nainstalován administrátorem.\nVyhledávání nových pluginů pro WordPress\nNové pluginy získáte na stránce Instalace pluginů, případně pokud máte plugin stažený z internetu, můžete ho nahrát přes tlačítko nahrát plugin v horní části stránky. Po nainstalování pluginu ho musíte aktivovat a jestli to plugin dovoluje, nastavit základní chování pluginu.\nUpozornění na závěr: příliš mnoho pluginů může zpomalovat váš web, proto instalujte pluginy, které opravdu potřebujete a ty, které nepoužíváte (jsou deaktivovány) raději smažte.\nŠtítky plugin, wordpress


Hotel Bellevue Neustift im Stubaital - Pensionhotel\nEvropa > Rakousko > Tyrolsko > Innsbruck Land > Neustift im Stubaital > Hotel Bellevue\nInformace o Hotel Bellevue\nVítáme Vás na stránce Hotel Bellevue na našem rezervačním portálu PensionHotel. Zde získáte celkové informace o vybraném objektu Hotel Bellevue, o cenách, vybavení a zajímavostech v okolí. Naleznete zde adresu i všechny kontaktní údaje na vybraný objekt Hotel Bellevue, v případě, že nejsou uvedeny kontaktní údaje, můžete zjistit obsazenost, popřípadě ihned vyplnit rezervační formulář pro Hotel Bellevue.\nRelais&Châteaux Spa-Hotel Jagdhof Rychlý popis Tento tradiční 5hvězdičkový hotel se nachází v obci...\nAlpenhotel Fernau Rychlý popis Alpenhotel Fernau je situován nad městem Neustift v údolí...\nHotel Angelika Rychlý popis Hotel Angelika se nachází v centru Neustiftu v údolí Stubai....\nHotel Sonnhof Rychlý popis Hotel Sonnhof se nachází v obci Neustift im Stubaital a...\nHotel Hoferwirt Rychlý popis Rodinný Hotel Hoferwirt se nachází v centru Neustiftu, 10...\nStacklerhof Rychlý popis Stacklerhof se nachází 800 metrů od centra města Neustift im...\nHotel Brunnenhof Rychlý popis Hotel Brunnenhof stojí jen 1 km od Neustiftu v údolí Stubaital...\nHotel Augarten Rychlý popis Hotel Augarten se nachází jen 200 metrů od centra obce...\nNázev: Hotel Bellevue\nUlice: Scheibe 48\nMěsto: 6167 Neustift im Stubaital\nHotel Bellevue sídlí v Neustiftu v údolí Stubaital a nabízí saunu, infračervenou kabinu, parní saunu i sluneční terasu s výhledem na tyrolské hory. Přímo před budovou staví bezplatný skibus. Bellevue poskytuje ubytování v tradičně zařízených pokojích s kabelovou TV, minibarem a koupelnou s fénem. K některým pokojům patří i balkon. Hosté mohou relaxovat v zahradě nebo v místnosti s krbem. Ve společných prostorách funguje bezplatné Wi-Fi. Hotel Bellevue provozuje vlastní restauraci, která podává tradiční tyrolská jídla a mnoho krajových specialit i sezonních pokrmů. Polopenze zahrnuje bohatou snídani formou bufetu a večeři o 4 chodech. Na požádání lze připravit i jídla podle speciálních dietních požadavků. Hosté hotelu Bellevue mají volný vstup do veřejného bazénu v Neustiftu. Hotel Bellevue umožňuje bezplatné parkování na soukromém parkovišti a za pouhých 20 minut od něj dojedete do Innsbrucku. Od konce května do poloviny října je v ceně ubytování zahrnutá karta Stubai Super. Její držitelé mají řadu slev a některé služby zcela zdarma, včetně využití místních lanovek a veřejné dopravy v údolí a do Innsbrucku.\nNeustift im Stubaital 404 m Neustift im Stubaital\nGschnitz 9 km Gschnitz Tribulaun\nMieders 10 km Mieders horská dráha\nSteinach am Brenner 14 km Steinach am Brenner lyžařské středisko\nGötzens 15 km Götzens Innsbruck\nMutters 15 km Mutters hotely\nGries am Brenner 16 km Gries am Brenner penzion Alpina\nInnsbruck 20 km Innsbruck turistika\nTulfes 24 km Tulfes lyžování\nSeefeld in Tirol 26 km Seefeld in Tirol Rosshütte\nSölden 28 km Sölden lyžařská oblast\nVolders 29 km Volders PORG gymnázium\nLeutasch 32 km Leutasch - Leutascher Geisterklamm\nTux 32 km Tux Gletscher\nKolsass 33 km Kolsass Weer\nFinkenberg 41 km Finkenberg Hintertux\nSchwaz 41 km Schwaz stříbrný důl\nHinterriss 43 km Hinterriss Gasthof Zur Post\nMayrhofen - Juns 44 km Mayrhofen Juns\nGarmisch-Partenkirchen 46 km Garmisch-Partenkirchen lyžování\nLermoos 46 km Lermoos rodinná dovolená\nGrainau 46 km Grainau Zugspitze\nMaurach 49 km Maurach Achensee


TISKOVÁ ZPRÁVA: NENÍ NAD SPOJENÍ CHYTRÉHO S INTELIGENTNÍ | ChytryHonza.cz\nTISKOVÁ ZPRÁVA: NENÍ NAD SPOJENÍ CHYTRÉHO S INTELIGENTNÍ\nFinanční skupina Chytrý Honza a Realitní kancelář Reality IQ, a.s. uzavřely partnerství v oblasti finančních produktů. Exkluzivní spolupráce se týká především oblasti poskytování hypotečních úvěrů a pojištění.\nV rámci úzké spolupráce mezi oběma společnostmi vzniká nový produkt „Inteligentní hypotéka“. Pro práci s ním byli na základě přísných kritérií vybráni jen ti nejlepší hypoteční specialisté z Chytrého Honzy, kteří se budou věnovat makléřům Reality IQ a zajistí proces vyřízení hypotečního úvěru od A do Z.\n„Reality IQ a Chytrý Honza jsou si v mnoha ohledech velmi podobní. Jsou to mladé a dravé firmy, jenž rychle vystřelily mezi špičku ve svém oboru a přitom se neustále snaží o významné inovace. Za rok 2014 zprostředkovali naši specialisté hypotéky za více než 7 mld. Kč. Spolupráce s Reality IQ nám odhadem přidá 1-2 mld. Kč,“ vysvětluje Jiří Paták, spoluzakladatel a výkonný ředitel Chytrého Honzy.\nPortál Chytrý Honza nabízí rychlé a objektivní srovnání finančních produktů a služeb mnoha desítek finančních institucí působících v České republice. Od svého vzniku v roce 2009 již Chytrý Honza získal přes 300 000 spokojených zákazníků. Ti si aktuálně mohou vybírat z celkem 18 produktů ve více než 1 900 variantách. Akvizicí sítě finančních poradců Bonnet.cz nyní Chytrý Honza disponuje více než 1 600 specialisty ve všech regionech ČR.\nRealitní kancelář Reality IQ působí na českém trhu 2,5 roku a za uplynulý rok více než zdvojnásobila svůj obrat, počet makléřů i kanceláří. V roce 2014 zobchodovala přes 1 300 nemovitostí v celkové hodnotě necelé jedné miliardy korun. Ve 27 pobočkách nyní působí více než 200 obchodníků. Pro příští rok si stanovila cíl opět zdvojnásobit svůj obrat. „Ve spojení s Chytrým Honzou vidíme unikátní synergii a získáním těch nejkvalitnějších hypotečních specialistů z jejich řad se nabídka našich služeb stala pro klienty skutečně komplexní,“ doplňuje Richard Hofer, obchodní ředitel Reality IQ.


Prezentace pro zviditelnění firmy | iVIDEOS\nSvatební videosvatební video, které změní Vaše zážitky ve vzpomínky...\nVideoprodukce Firemní prezentace, reklamy, videovizitky\nGrafický designlogotypy, počítačová grafika, ilustrace, webdesign, firemní identita\nPrezentace pro zviditelnění firmy\nJistě jste už viděli spoustu nezajímavých a nudných firemních videí. Nic takového u nás nenajdete.\nJaké používáme vybavení ?\nMáme k dispozici profesionální kamery a fotoaparáty Sony a Nikon. Používáme steadycamy, slidery a ramena pro efektni záběry v pohybu.\nVšechna videa a grafické materiály zpracováváme na nejmodernějších počítačích AppleMacintosh.\nMáme zkušenosti, jsme rychlí a flexibilní. Dokážeme se maximálně přizpůsobit jakýmkoliv okolnostem a stylu. Natáčíme současně na více kamer a zakázku pečlivě dokončujeme až do odevzdání ve formě, kterou si sami zvolíte. Jsme výborně vybaveni pro natáčení v nepříznivých podmínkách a snížené světelnosti.\nDvěma slovy – jsme profesionálové.\nVytvoříme pro vás kompletní firemní videoprodukci – od jednoduchých prezentací konkrétních výrobků až po reklamní celky, které představí vaší firmu v tom nejlepším světle s českým i cizojazyčným komentářem dle Vašich požadavků.\nStandardně natáčíme reklamní videa pro produkty, PR a výuková videa, jsme schopni zpracovat videopříručku výrobních postupů nebo vytvořit prezentaci firmy pro výstavy atd. Dokážeme se po vizuální i střihové stránce velmi dobře přizpůsobit stylu vaší firmy a její identitě, dodržujeme podnikové barvy, logotypy a corporate identity.\nVše záleží na vás – sdělte nám své požadavky, my pro vás nalezneme optimální řešení.\n+420 777 006 514\n+420 777 006 514 dvorak.jiri@gmail.com


Dny evropského dědictví 2018 v Brně - regiony.impuls.cz\n20. 7. 2019 | svátek má Ilja.\nDny evropského dědictví 2018 v Brně\n5. září 2018 10:17\nSnese srovnání renesanční obchodní dům se současnou konkurencí? Mají něco společného barokní kostel s Loretou a funkcionalistický palác? Dny Evropského dědictví lákají v Brně na 4 dvojice starých a novodobých památek, které nabízí pozoruhodné kontrasty.\nV sobotu 15. září se tak můžete dostat i na místa, kam je běžně vstup zapovězen. TIC BRNO navíc přidává akční nabídku vyhlídkových jízd novým klimatizovaným minibusem po brněnských ikonických vilách.\n„Brněnská architektura je fenomén, který rezonuje nejen v Evropě a je pomyslným rodinným stříbrem našeho kulturního odkazu. Sami můžete posoudit, jaké hodnoty jsou vybraným dvojicím brněnských památek společné a kam jsme se v historii našeho stavitelství za staletí posunuli,“ uvedla ředitelka TIC BRNO Jana Janulíková.\nProhlídka obou památek zabere dvě hodiny a proběhnou tři až čtyřikrát denně. Nadšenci jich tak mohou 15. září stihnout i několik. Vstupné je nastavené na symbolických 50 Kč a je nutné koupit si lístky předem na TICBRNO.cz.\nProvázet vás budou odborníci na slovo vzatí včetně zasvěcených architektů. Spárované pamětihodnosti vždy leží v dochozí vzdálenosti, mysleli jsme ale i na ty návštěvníky, jejichž krok už není tak jistý. V rámci Dnů evropského dědictví pojede turistický minibus za zvýhodněnou cenu 100 Kč a přiblíží vám nejvyhlášenější brněnské vily. Projížďka je luxusní zážitek, protože výletníky nově vozí minibus s klimatizací. Voda proti žízni a letošní vydání oficiálního průvodce Brnem jako dárek jsou už jen třešničky na dortu.\nKostel sv. Janů + Palác Alfa\nSraz 9.00, 10.00 a 11.00 před kostelem na\nKostel sv. Janů\nKostel s Loretou je nedílnou součástí města již od 13. století. Jeho podoba se postupně měnila, zejména v období baroka. Prohlédnete si jak gotické jádro kostela, které představuje kapitulní síň přibližně z roku 1260, tak barokizovaný kostel sv. Janů z přestavby vedené architektem Mořicem Grimmem dokončené v roce 1733. I Loretánskou kapli se Svatými schody.\nNezaměnitelnou atmosféru první republiky zažijete ve funkcionalistickém paláci Alfa. Multifunkční komplex, ve kterém se nachází pasáž, vznikl podle návrhu architekta Bohuslava Fuchse v letech 1930-1937. Osmipatrový palác je tvořen obchodní halou s galerií krytou proskleným stropem, na niž navazuje ve vyšších patrech část obytná s přibližně 160 byty. Čeká vás výhled z teras určených jen pro rezidenty.\nHotel Avion + Kostnice u sv. Jakuba\nSraz 13.00, 14.00, 15.00 a 16.00 před hotelem na České 20\nJeden z nejužších hotelů v Evropě prochází v současné době rekonstrukcí. Na pozemku šířky pouhých osm metrů byl podle návrhu Bohuslava Fuchse postaven v letech 1926-1927 a rekonstruován je od roku 2016 podle projektu Evy Jiřičné. Osmipatrovému funkcionalistickému hotelu na místě nízkopodlažního hostince umožnilo vzniknout použití železobetonového skeletu.\nDruhou největší kostnici v Evropě tvoří tři pohřební komory a vznikla pravděpodobně v 17. století. Tento komplex ukrývá více než padesát tisíc lidských ostatků z dob třicetileté války, kdy se během obléhání města Brna Švédy šířila cholera a mor. Kostnice pod kostelem byla objevena v roce 2001 a v roce 2012 byla zpřístupněna veřejnosti.\nKostel sv. Václava + hrad Špilberk (Muzeum města Brna)\nSraz 15.00, 16.00 a 17.00 před kostelem na\nZákladní kámen pravoslavného kostela vysvěceného v roce 1931 byl položen v roce 1929 za účasti vladyky Gorazda. Chrám byl na úpatí kopce Špilberk postaven na základě projektu ruského architekta Petra Levického. Ke konci minulého století byla ke chrámu přistavěna zvonice a v roce 2003 prošel celkovou rekonstrukcí, při níž byla pozlacena kupole.\nHrad Špilberk (Muzeum města Brna)\nHrad byl na stejnojmenném kopci založen v polovině 13. století Přemyslem Otakarem II. Z původního gotického královského hradu se v 2. polovině 17. století stala mohutná barokní pevnost. Prohlídka vás zavede na běžně nepřístupná místa. Ukáže hranolovou věž a královskou kapli, ale také klenotnici a renesanční salonek. Zakončena bude nádhernou vyhlídkou na Brno.\nPalác Omega + Dům pánů z Lipé\nSraz 9.00, 10.00 a 11.00 u časostroje na náměstí Svobody 9\nNovostavba z roku 2005 z dílny studia Architekti Kuba & Pilař dominuje náměstí svým suverénním průčelím z navzájem posunutých šedozelených skleněných hranolů, které ve večerních hodinách září měnícími se barvami. Zajímavostí polyfunkčního domu je velké prosklené atrium v rozsahu tří podlaží a prosklené kruhové otvory, jimiž lze pozorovat dění o patro níže.\nSoučasný renesanční palác vznikl v 16. století na místě staršího gotického domu. Na stavbu paláce povolal jeho tehdejší majitel a obchodník vínem Kryštof Schwanz italského stavitele Antonia Gabriho a sochaře Giorgia Gialdiho. Kamenné reliéfy zachycují výjevy ze starověké mytologie, biblické příběhy, postavy evropského středověku nebo pracovní náměty, především vinobraní.\nMinibus / Vyhlídkové jízdy Brnem\nOdjezd v 10.00, 13.00 a 15.00 z náměstí Svobody\nKomentované jízdy klimatizovaným autobusem nabízí místním i turistům možnost poznat atraktivní místa, která by pěšky obejít nestihli nebo na to fyzicky nestačí. V sobotu 15. září vás provezou po čtyřech brněnských vilách. Všechny byly postavené v první třetině 20. století a přesto jsou tak rozdílné: secesní Löw-Beer (1904) a Jurkovičova (1906), modernistická Stiassni (1929) a funkcionalistická Tugendhat (1930). Porovnejte je během dvouhodinové jízdy. Budete překvapeni!


Gábina Partyšová: „Jsem přeborník na kuře!“ | Kuchyně.cz\nCelebrity v kuchyni | 22.9.2008\nJak se změnil váš jídelníček poté, co se vám narodil syn Kristián?\n„Osm měsíců jsem kojila, takže jsem jedla velmi zdravě. Snažila jsem se dodržovat správnou životosprávu, a tak u nás v lednici nesmělo chybět hodně ovoce a zeleniny. Protože jsem ale velká labužnice, tak si alespoň jednou za měsíc dám klidně i vepřo-knedlo-zelo.“\nVaříte ráda? Co doma připravujete nejčastěji?\n„Vařím moc ráda, ale rozhodně ne každý den. Dělám cokoli podle své fantazie a kuchařky vůbec nepoužívám. Nejčastěji je u nás na stole kuře, které umím připravit na všechny způsoby.“\nUrčitě budete mít tedy nějaký speciální kuřecí recept. Prozraďte nám ho.\n„Jmenuje se to Kuře se šlehačkou a je to velmi jednoduché. Kuřecí maso nakrájím na kousky, cibuli na kolečka a obojí zároveň dám na pánev s olejem. Dobře zakapu sladkou sójovou omáčkou a restuji za občasného promíchání přibližně 20 minut. Pak se přidá kečup a dál restuji asi 5 minut. Zaliji šlehačkou nebo smetanou, ještě chvilku nechám hřát na pánvi. Posypu pažitkou a promíchám. Kečup se smetanou vytvoří dobrou omáčku a dostatečné množství cibule ji skvěle zahustí. Jako příloha se skvěle hodí brambory, rýže nebo hranolky.“\nKdo vás zasvětil do kuchařského umění?\n„Maminka, sestra a život.“\nMáte ráda také mezinárodní kuchyni?\n„Miluji francouzské sýry a taky čínskou a thajskou kuchyni, protože je pikantní a ostrá. V těhotenství a v době kojení jsem si tohle musela odepřít, ale protože jsem teď přestala kojit, tak si asi brzy na něco pálivého zaskočím.“\nJakým jídlem potěšíte svého manžela?\n„Naštěstí můj manžel není vybíravý, takže si pokaždé vysloužím pochvalu.“\nVaří i on vám?\n„On vaří skvěle. Jeho specialitou jsou například chlupaté knedlíky.“\nNarodila jste se na Moravě. Zvládáte také pečení koláčů a klasiky, jako je třeba svíčková?\n„Nepeču, nejsem moc na sladké, takže buchty a koláče mít doma na stole nemusím. Na to je u nás specialista maminka, tchýně a sestra Monika. A co se týká tradičních českých jídel, tak i s těmi si umím poradit.“\n„Uklízím společně s maminkou, která mi teď hodně vypomáhala. A přiznám se, že dobrým pomocníkem na nádobí je i naše myčka.“\nVaříte ráda pro kamarády a známé? Čím byste je pohostila?\n„Pro kamarády nejraději griluji krkovičku a zeleninu plněnou sýrem. Máme na zahradě obří gril, takže kamarádů může přijet i více najednou.“\n„Rozhodně dezert Créme Brulée a krevety na česneku.“\nKteré potraviny považujete za afrodisiakum?\n„Pálivé pokrmy a ústřice.“\n„Zbožňuji míchaná vejce od mého manžela. Nemají konkurenci. Den pak začíná úplně jinak. Už několikrát mi je ráno naservíroval společně s čerstvým džusem, čajem a samozřejmě nechyběl ani polibek.“\n„Poměrně často. Tak třikrát týdně. Nikdo z naší rodiny naštěstí nevyžaduje denní vaření a teplé večeře. Takže denně stát u plotny mi zatím přijde jako ztráta času. Až ale malý Kristián povyroste tak, že bude muset mít teplé vařené jídlo, pak vařit budu muset.“\nTěšíte se až to přijde?\n„Netrápím se touto představou, ale ideální by bylo mít pak v kuchyni nějakého pěkného a šikovného kuchaře, který skvěle uvaří to, na co máme všichni chuť.“\n„Burské oříšky a mandarinky z konzervy, s těmi mám velký problém.“\nJako moderátorka musíte pořád dobře vypadat, jak si udržujete štíhlou postavu?\n„Hodně jsem po porodu zhubla kojením. Jinak nejlepší dieta je nemít na jídlo vůbec čas. Kristiánek mě stále tak zaměstnává, že se mnohdy nestihnu ani najíst.“\nFoto: archiv Gábiny Partyšové, www.profimedia.cz


Holokaust – Plzeňoviny.cz\nMariánský sloup. Foto: Plzenoviny.cz\nV Plzni se budou číst jména obětí holocaustu. Letos poprvé u Morového sloupu\n27.4.2022 1.5.2022 Petr Kutka Holokaust, Jom ha-šoa, Mariánský sloup v Plzni, náměstí Republiky Plzeň\nVe 24 městech České republiky včetně Plzně zazní jména těch, kteří byli za druhé světové války pronásledováni a zavražděni pro svůj rasový původ.\nLidé vzpomněli na židovskou dívku Věru Kohnovou. Narodila se v Plzni, zemřela v koncentračním táboře\n4.3.2022 Tisková zpráva Holokaust, Koperníkova ulice, Pamětní deska, Stolpersteine Plzeň, Věra Kohnová\nVěra Kohnová si psala od srpna roku 1941 až do ledna 1942 deník. Zachytila v něm poslední měsíce židovských obyvatel Plzně před nucenými transporty.\nPalackého náměstí 4. Foto: MMP\nV Plzni připomíná oběti holocaustu 20 nových kamenů zmizelých, takzvaných Stolpersteine\n7.9.2021 7.9.2021 Tisková zpráva Holokaust, Kameny zmizelých v Plzni, Plzeň, Stolpersteine Plzeň\nMěsto Plzeň se letos popáté připojilo k mezinárodnímu projektu uctění obětí holocaustu instalací dalších 20 takzvaných kamenů zmizelých Stolpersteine.\nOsvětim. Foto: Pixabay\nOsvětimská legenda o statečné tanečnici byla podložena očitým svědectvím. Inspirovala i knihu Arnošta Lustiga\n7.5.2021 11.6.2021 Hana Komiňová Arnošt Lustig, Druhá světová válka, Holokaust, Hrůzy 2. světové války, Nacismus, Osvětim\nPříběhy obyčejných lidí na pozadí hrůz druhé světové války byly plné zoufalství, ale i vzdoru. Jednou takovouto legendou se nechal inspirovat i známý spisovatel Arnošt Lustig ve své knize Modlitba pro Kateřinu Horovitzovou.\nPlzeň si připomene oběti holokaustu\n29.3.2021 Tisková zpráva Holokaust, Jom ha-šoa, Plzeň, Terezín, Židé\nVeřejné čtení jmen obětí holokaustu Jom ha-šoa se letos kvůli protiepidemickým opatřením uskuteční pouze virtuálně. K akci Institutu Terezínské iniciativy, jenž čtení organizuje v online prostředí 8. dubna 2021 od 14 do 17 hodin.\nBlok 11. Foto: Anneli Salo, CC BY-SA 3.0, Wikimedia\nOsvětimský blok 11 jako peklo uprostřed továrny na smrt\n25.3.2021 25.3.2021 Hana Komiňová Druhá světová válka, Holokaust, Hrůzy 2. světové války, Nacismus, Osvětim\nV areálu Auschwitz I se vyděšené pohledy zajatců upínaly především k bloku 11, zděnému baráčku na první pohled nijak se lišícímu od ostatních. Za jeho zdmi však docházelo k týrání fyzickému i psychickému.\nBuchenwaldský orchestr. Foto: Volné dílo, Wikimedia\nHistorie Historie Plzeňska\nLágrovou kapelu Bohema v koncentračním táboře Buchenwald tvořili převážně vězni ze západu Čech\n4.3.2021 4.3.2021 Hana Komiňová Buchenwald, Druhá světová válka, Holokaust, Hrůzy 2. světové války, Koncentrační tábory, Lágrová kapela\nNacistické tábory bývaly zvráceným propletencem absurdity. A tak zatímco jedni šli na smrt, jiní jim k tomu hráli do kroku. V Buchenwaldu působila tzv. Bohema, lágrová skupina tvořená vězni ze západních Čech.\nIlustrační foto. Zdroj: Volné dílo\nSmutné výročí pro Židy i lidstvo jako takové. Před 79 lety bylo ve Wannsee oficiálně přijato konečné řešení\n20.1.2021 20.1.2021 Hana Komiňová Druhá světová válka, Holokaust, Hrůzy 2. světové války, Nacismus, Nacistické transporty, Židé\n20. ledna 1942 se v zámečku na břehu jezera Wannsee poblíž Berlína konala konference, která nechvalně vstoupila do dějin. Projednávala se zde totiž koordinace konečného řešení židovské otázky.\nIlustrační foto. Zdroj: Piklist\nRaoul Wallenberg. Za záchranu tisíců Židů do historického zapomnění i faktického zatracení\n10.9.2020 6.1.2021 Hana Komiňová Budapešť, Druhá světová válka, Holokaust, Hrůzy 2. světové války, Nacistické transporty, Osvětim, Raoul Wallenberg\nBěhem válek se někteří lidé snaží žít tiše až neviditelně, jiní jdou s davem pro vlastní cíle a malá hrstka odvážných útlaku vzdoruje. Takový byl i Raoul Wallenberg.\nPlzeň uctila další oběti holocaustu, položila 24 kamenů zmizelých\n4.9.2020 4.9.2020 Tisková zpráva Druhá světová válka, Holokaust, Kameny zmizelých v Plzni, Stolpersteine Plzeň, Život v Plzni\nMěsto Plzeň se letos již počtvrté připojilo k celoevropskému projektu k uctění obětí holocaustu instalací dalších 24 takzvaných kamenů zmizelých (Stolpersteine) na deseti místech ve městě.\nFilip Müller. Přežil, aby podal svědectví o zvrácenosti v pekle plynových komor\n30.7.2020 17.1.2021 Hana Komiňová Druhá světová válka, Filip Müller, Holokaust, Hrůzy 2. světové války, Osvětim, Sonderkommando\nByl jedním z mála těch, kteří přežili osvětimské inferno poté, co museli sloužit nacistické mašinerii coby tzv. Sonderkommando. Denně se musel dívat do vyděšených očí obětí.\nAkce Erntefest. Dožínky na nacistický způsob zabily přes čtyřicet tisíc Židů\n23.7.2020 6.1.2021 Hana Komiňová Druhá světová válka, Generální gouvernement, Holokaust, Hrůzy 2. světové války, Koncentrační tábory\nAkce Erntefest byla protireakcí na židovský vzdor uvnitř táborů smrti. Měla představovat masové vyvraždění Židů z celého Generálního gouvernementu.\nHitler v Praze. Zdroj: Bundesarchiv, Bild 183-2004-1202-505 / CC-BY-SA 3.0\nGeneralplan-Ost jako metla na obyvatele východní Evropy\n27.6.2020 17.1.2021 Hana Komiňová Druhá světová válka, Generalplan-Ost, Holokaust, Hrůzy 2. světové války, Nacismus, Východní fronta\nNeskromnou myšlenkou Adolfa Hitlera a nacistického Německa byl odsun a následná genocida obyvatel východní Evropy a kolonizace tohoto prostoru německými obyvateli.\nShromáždění plzeňští Židé. Foto: Volné dílo\nHistorie Historie Plzeňska Magazín\nOdsun plzeňských Židů. Domů se vrátila jen hrstka\n17.6.2020 17.1.2021 Hana Komiňová Druhá světová válka, Holokaust, Hrůzy 2. světové války, Kameny zmizelých v Plzni, Plzeň, Stolpersteine Plzeň\nI západočeská metropole Plzeň byla svědkem transportů do neznáma. Z plzeňského nádraží vyjely celkem tři, vstříc utrpení v nich bylo vypraveno přes dva a půl tisíce lidí.\nLogo aplikace. Zdroj: USC Shoah Foundation\nPlzeň se zapojila do programu IWalk, připomene historické židovské lokality\n14.5.2020 21.11.2020 Tisková zpráva Holokaust, IWalk Plzeň, Mobilní aplikace\nPlzeň bude mít vlastní vzdělávací program IWalk Plzeň, který provede uživatele v krajské metropoli po lokalitách spojených s historií židovské přítomnosti v Plzni a s místní historií holocaustu, ale také s příběhy přežití a začátku nového života. IWalk je vzdělávací program USC Shoah Foundation.\n23.5.2022 Tisková zpráva Komentáře nejsou povolené u textu s názvem Plzeň se připravuje na nástup ukrajinských dětí do základních škol\n23.5.2022 Tisková zpráva Komentáře nejsou povolené u textu s názvem Plzeňská muzejní noc v Pivovarském muzeu a podzemí poprvé s degustacemi v nové Pivotéce\n22.5.2022 Tisková zpráva Komentáře nejsou povolené u textu s názvem Opera Gala představí nejkrásnější operní árie\n22.5.2022 Tisková zpráva Komentáře nejsou povolené u textu s názvem V červnu začne oprava tramvajové trati na Koterovské\nLoosovy interiéry nabídnou výjimečný audiovizuální zážitek\n22.5.2022 Petr Kutka Komentáře nejsou povolené u textu s názvem Loosovy interiéry nabídnou výjimečný audiovizuální zážitek\nPlzeňské vyhlídky: Z Mikulky uvidíte velkou část města i Bolevák\n13.4.2020 Petr Kutka Komentáře nejsou povolené u textu s názvem Plzeňské vyhlídky: Z Mikulky uvidíte velkou část města i Bolevák\nVlk nezachránil jen Romula a Rema. Podobná událost měla stát za jménem hradu v západočeském Vlčtejně\n4.4.2021 Hana Komiňová Komentáře nejsou povolené u textu s názvem Vlk nezachránil jen Romula a Rema. Podobná událost měla stát za jménem hradu v západočeském Vlčtejně\nPřehled tradičních plzeňských akcí na rok 2022


Barcelona stopem | Tomáš Chrobák Photography\nSpousty lidi se ptá, proč zrovna Barcelona. Nevím. Bylo to prostě jen město, cíl. Nic víc, nic míň. Věděl jsem, že je to jedno z velkých měst Španělska, Evropy…. Cesta začínala symbolicky z Prahy. A Praha byla také jedno z nejhorších měst k nalezení solidního místa ke stopu. Moc nás to tedy nenakoplo, tak jak jsme čekali. Ovšem zbytek cesty se nám krásně odměnil. Takže po dlouhém „treku” z Prahy, po první jízdě autobusem (zadarmo) jsme se dostali konečně na odpočívadlo u dálnice. Byli jsme totálně zpocení a mrtví. A to byl teprve začátek! Byli jsme na špatné straně, takže zatím co jsme hledali nějaký přechod na druhou stranu, tak u nás zastavilo auto a týpek na nás, že nás hodí směrem naší cesty. Byl to cca 30tník, se zkušenostmi se stopováním, takže měl pro nás docela pochopení. Hodil nás kousek za Plzeň. Sice kousek, ale nabudilo nás to, že to zas tak těžké, to stopování nebude? Z odpočívadla za Plzní nás vzal starší pán z Německa mluvící polsky na benzinku v Rozvadově. Počasí se zhoršovalo a hrozil déšť. Představy, jak v dešti budeme stavět stan, všechno bude od bahna a pomalu plesnivět v nás vyvolávala skličující pocity.\nStopovali jsme 2 hoďky, což nebylo moc dlouho a zastavilo u nás auto. Byl to Ital a Němec. Oba měli přes dva metry, vypadali jak hardcore metalisti a šel z nich trochu i strach. K údivu poslouchali disko, jedli bonbony a nečekaně pili za jízdy pivo. Průměrná rychlost 200 km/h. Jeli jsme po dálnici i po různých objezdech přes hory, dokonce jsme málem brodili i řeku. Řídili kombíka Volvo. Tehdy jsem se rozhodl, jak bude vypadat mé první, vlastní auto. Největší štěstí bylo, že nás vzali z Rozvadova až do města kousek za Innsbruckem, což byl náš nadstandardní cíl. Vlastně jsme si říkali, že to není ani možné, aby nás někdo vzal až do Innsbrucku. Přijeli jsme na odpočívadlo kolem 11 večer. Bohužel všechny pozemky byly oplocené a kolem dokolo jen vysoké skály. Museli jsme stan postavit přímo na parkovišti. První noc byla dobrá. Byli jsme velmi unaveni a tak jsme hned usnuli.\nRáno se vzbudili vedle karavanu postaršího páru. Nabídli nám kafe a já si říkal, že toto je ta pohostinnost, o které všichni na internetu psali. Následující den jsme začali stopovat na výjezdu na dálnici. Bylo krásné počasí a po hodině stopováni jsme stopli staršího rakušáka, kterému jsme nerozuměli sice ani slovo, ale dovezl nás až na hranici se Švýcarskem. Museli jsme projít celé hraniční městečko a začali stopovat. Aut projíždělo spousty. A tak jsme stopovali jen 25 minut. Vzal nás mladý týpek a dovezl nás kousek k Bodensee. Místo na spaní jsme hledali hodně dlouho a nakonec jsme našli krásné místo na louce pod nějakou farmou. Výhled jsme měli na celé Bodensee.\nNásledující den jsme stopovali směrem na ST.Galen. Vzala nás trochu nepříjemná Švýcarka s 3-dveřovým autem. Řídila boso a agresivně. Zavezla nás do centra ST.Galen. Z města jsme se nemohli pořádně vymotat a tak jsme použili podruhé autobus. Tentokrát už za peníze. Další stop trval pouze 25 minut, vzal nás opět mladý týpek, nevýrazný. Dovezl nás na odpočívadlo před Curychem. A začal nejdelší stop v našem životě. Lidi zastavovali, ale bohužel neměli cestu naším směrem. Pořád jsme měnili cíl cesty, ale přesto nás nikdo nevzal. Stopovali jsme 7 hodin. Nakonec jsme to zabalili a na takovém kopečku postavili stan. Byl tam klid, tak jsme si aspoň fajně navařili.\nNa druhý den jsme stopovali už od 8 hodin ráno. Po dalších dvou hodinách nás odvezl první černoch na cestě. Celkem jsme tedy stopovali 9 a půl hodin. Vzal nás z odpočívadla před Curychem na odpočívadlo za Curychem. Poté jsme měli štěstí na mladého Němce, dobře mluvícího anglicky. Byl až podezřelé pozorný…kdo ví :D. Vzal nás až za Ženevu a dokonce nás zavezl až do campu. Tam jsem si poprvé dal sprchu. Nejlepší pocit co jsem zažil. Lidi se jakoby úplně změnili. Všichni nás zdravili, smáli se. Nacházeli jsme se v části francouzské Ženevy a proto zde lidé mluvili hlavně francouzsky.\nZ campu v Ženevě jsem si šlápli pěkný kus a poté, co jsme našli vhodný spot ke stopování, nás vzal mladý Francouz. Stop trval pouze dvacet minut a proto jsme nabili domněnky, že stopování ve Francii, i přes to, že nás před Francouzy spousty lidi varovali, je zatím nejjednodušší a bude nás hodně bavit. Vysadil nás v totální pustině, někde na kruháču u nějaké restaurace. Nikde nikdo. 34 stupňů ve stínu. Ale pocit, že jsme ve Francii, nás hřál u srdce. Sedli jsme si tedy do restaurace a objednali pravé francouzské pivo(Meteor) Donesli nám ho ve třetince a překvapivě bylo moc dobré. Stopování na slunci bylo hodně těžké. Zastavila nám Francouzka, která neuměla ani slovo anglicky. Vzadu měla špinavé ponožky 😀 Zavezla nás na peage v Anecy. Tady na peagu nám došlo pití a poprvé jsme se docela ztratili. Žádné obchody, jen velká nemocnice a velký chaos. Také proběhla první a zároveň poslední krize mezi mnou a Pepou ohledně místa na stop. Nakonec jsme si to vyříkali a bylo vše v pohodě. Vzal nás mladý podnikatel, který prý normálně lidi nebere, ale dneska se mu zadařilo v práci a tak udělal, k našemu štěstí, vyjímku. Poradil nám trochu jinou cestu a vzal nás za Chambéry směrem na Lyon. Bylo zde už jiné podnebí, dokonce trochu zapršelo, ale ve třiceti stupních to vůbec nevadilo a naopak to bylo velice příjemné. Z této benzinky nás vzal starší pár. Stop trval 2 a půl hodiny. Paní uměla trochu anglicky, hodně nás hostila a cesta probíhala v poklidu. Tento pár nás vzal až do Orange. Chlápkovi jsme darovali naše vítězné doutníky, protože s námi ujeli velký kus. V Orange už bylo typické mořské klima. Stanovali jsme na nefunkčním odpočívadle. K tomuto místu se váže zajímavá historka. Z ničeho nic se z křoví vymotal totálně opilý chlap. Po chvilce konverzace jsme zjistili, že je to Polák. Tady uprostřed ničeho v Orange jsme potkali opilého poláka. Pepa si trochu poklábosil a šli jsme spát.\n14 stop. Byli jsme v předstihu a proto jsme se rozhodli, že si prohlídneme první město a to Montpellier. Vzal nás tam starší Francouz. Konečně někdo s velkým autem. Vzal nás do centra Montpellier, města, které se vyznačuje studentským životem a zajímavou architekturou. Dali jsme si dalšího Meteora. Stopování z města Montpellier bylo asi nejtěžší. Neskutečné teplo v kombinaci mých černých sandálů a nedostatkem tekutin plus žádnou vidinou na poklidnou noc nás totálně otrávila. Po opravdu strašné půl hodině nám zastavila taková mexičanka, že nás kousek zaveze, někde, kde bude pití a možnost normálního přenocování. 2 litry vody ve mě jen zasyčely. Na oplátku tohoto pekla byly sprchy, opět jeden z nejlepších pocitů. Stanovali jsme v takovém parčíku poblíž benzinky. Najedli se a šli spát. Klima typicky mořské.\nNásledující den nám zastavili matka s dcerou. Obě byly Francouzky. Nevěděli, třeba, že se v České republice hovoří česky a ne anglicky. V polovině cesty se vystřídali a teprve 18 letá řidička vyjela na dálnici. Matka ji dělala všechny zrcátka a já měl poprvé strach, že nedojedeme 😀 Zavezli nás před Perpignan, což bylo město kousek od hranic se Španělskem. Konečně jsme si koupili francouzské víno. Výhled jsme měli na Pyreneje a tak jsme našli boží odpočívadlo s vodou a speciálními lehátky z kamene. Popíjeli víno a kecali o ničem. Po dvou hodinách maximální pohody, kdy jsme už plánovali, že postavíme stan, najednou u nás zastavil Jaguár. Vylezl postarší chlapík s malým psíkem a růžovou, rozeplou košili. Šel ho kolem vyvenčit. Jmenoval se Jean. Ale to jsme se dozvěděli až později. Nejprve padla otázka od Pepy: „Pozdravíme ho?“ Odpovídám „ano“. Pepa pozdravil anglicky. Jean odpověděl anglicky. Já zkusil francouzsky. Na to Jean vykulil oči a začal taky francouzsky s tím rozdílem, že ja už nic nerozuměl. Přesto se s náma začal bavit anglicky a když nám nabídl, že má cestu do Barcelony a že má „open doors“ v autě i u něj doma, rozhodli jsme se, že todle prostě musíme hecnout. Cestou jsme si normálně povídali o všem možném. Zjistili jsme, že náš řidič je trošku milionář, je to spisovatel, který si občas i zahraje, má vilu ve Francii i v Barceloně a je prý hodně populární. Až když jsme dojeli do Barcelony, jsme zjistili, že je gay friendly:D No opět jistý strach, ale už jsme byli daleko…Jeho byt se skládal z jednoho velkého, samostatného bytu, pak následovala terasa, na které rostly meruňky a všude byly nasvícené sochy Budhy a na konci této terasy byl další byt pro hosty s kompletním zařízením. Do ruky nám strčil dva Heinnekeny a řekl, že večer nás zve na večeři. Pak nás ujistili, že nejsme jeho typ, že si chce pouze popovídat. Večeři o několika chodech nebudu raději popisovat.\nRáno jsme se nasnídali, údajně z porcelánu z roku 1890 a poté nás povozil po celé Barceloně. Ukázal nám co kde je a jak se co jmenuje. Nakonec se rozloučil, nechal nám na sebe kontakt a zavezl nás přímo do campu. Taková třešnička na dortu. Camp 3 ESTRELLAS v Barceloně je jen pár minut taxíkem od letiště. Je čistý a perfektně zařízený. Nachází se hned u moře a také u zastávky, kde zastavuje co chvíli autobus do centra Barcelony. Cesta trvá cca 15 minut. No a co napsat k samotné Barceloně? Město je to nádherné, bohužel se nedá popsat jak, takže doporučuji všem si tam někdy udělat výlet. Letenky se dají pořídit v akci za pár kaček, takže nic nebrání v tom, si toto překrásné město prohlídnout.\nStop trval 10 dní. Celkem 17 stopů. Délka trasy cca 2 000 km.\nV případě dotazů mě můžete kontaktovat na mejlu, rád pomůžu.\nVeronika Svobodová 4 roky ago\npěkný článek! Za dva týdny se chystám s kamarádem taky do Barcelony, ale trochu nudně – letecky. No jo. Chci se zeptat ohledně toho kempu 3 Esterellas – nikde jsem se pořádně nedočetla, jak to tam funguje s tou dopravou do centra. Na mapě to vypadá, že je to všechno zatraceně daleko. Vím, že tam údajně jezdí každou chvíli autobusy, ale funguje něco takového i třeba v noci? A ještě – nepamatuješ si, kolik stojí jízdenky? Díky moc a pěkné léto! Veronika\ntomek 4 roky ago\ndíky za přečtení 🙂 Co si pamatuji, tak v noci autobusy nejezdily 🙁 Pak bude asi dobré využít taxi, jinak cesta busem trvala 15-20 minut max, a bylas v centru. Cenu si již nepamatuji, ale našel jsem zajímavý odkaz, kde píšou, že to stojí cca 3 eura, což by i sedělo. https://www.rome2rio.com/s/Barcelona/Camping-3-Estrellas-Gav%C3%A0\nUžij si Barcelonu!\nAdéla 3 roky ago\nAhoj, v létě se chystáme stopovat do Barcelony, ale trochu z jiného důvodu, než že bychom chtěly poznat krásy stopování. Koupily jsme s kamarádkou levné letenky z Barcelony do Dominikánské republiky a jelikož chceme celou cestu pojmout low-cost, rozhodly jsme se, že ušetříme za letenky do Barcy a dostopujeme to. Představovala jsem si, že nám cesta bude trvar max 60 hodin, že pojedeme více méně non stop a budeme spát na střídačku v autě. Myslíš, že je to zvládnutelné?\ntomek 3 roky ago\nAhoj, díky za dotaz. Podle mě to je reálné, ale doporučuji psát na cedulky velká města, popř. nepsat nic a rovnou se zkusit domluvit s řidičem ústně. My psali malá města, takže jsme často neměli štěstí na stop, což nám celou cestu prodloužilo. Ale také celkově záleží na štěstí, jelikož jste dvě holky, myslím, že ho budete mít 🙂 Hodně štěstí\nLeave a Reply to tomek Click here to cancel reply.\n+ jedna = 8\n© Copyright Tomas Chrobak photography.


LEGO Friends 41031 Horská chata Andrea | Maxíkovy hračky\nMaxíkovy hračky LEGO® LEGO Friends 41031 Horská chata Andrea\nLEGO Friends 41031 Horská chata Andrea\nOpékej s Andreou na táboráku pěnové bonbóny!\nPo dlouhém dni lezení v horách za městečkem Heartlake našla utajené místo, kde se na noc utáboří. Pomoz jí vybudovat ohniště a připravit horký nápoj pro zahřátí. Zachyť foťákem pár snímků krásné horské krajiny. Pak se poděl o opékané pěnové bonbóny s přátelskou veverkou, než se Andrea uloží na své kempingové lehátko, aby si vychutnala noc pod hvězdami.\nKombinuj s Letním karavanem 41034 a získáš ještě lepší kempingovou scénu.\nPohlídat produkt LEGO Friends 41031 Horská chata Andrea


PR článek | Zapni mozek\nMazlení s mazlíčkem je vždycky příjemná zábava. Větší zábava je to ovšem ještě tehdy, když se mazlíte s vymazlencem. Vymazlenec je totiž ještě vymazlenější než mazlíček. Co ale udělat pro to, aby se z vašeho mazlíčka stal vymazlenec? Vymazlete si ...\nMaturitní zkoušky mají v těchto dnech za sebou již všichni středoškoláci maturitních ročníků. Ti, kteří chtějí pokračovat dále mají ve většině případů tedy neuvěřitelné 4 měsíce prázdnin. To je ale sakra dlouhá doba pro relaxaci, že? Nabízí se tedy letní ...\nStudium cizích jazyků je v dnešní době opravdu trendy. Požadavky na znalost cizího jazyka se již pěstují na základních školách, přičemž na školách středních a vysokých se tento požadavek bere jako samozřejmost. Žijeme v zemi, jejíž jazyk není moc v podvědomí, ...\nMůj dobrý kamarád a soused má moc pěkný dřevěný nábytek. Tam, kde z mojí podomácku vyrobené lavičky už dávno oprýskal pod žhavým sluncem fermežový nátěr, se ta jeho doslova směje rozmarům přírody. „Dřív jsme seděli u ohně na pařezech. No, a ...


Naděje Růže šípková tinktura z pupenů P41 50 ml - Zdravoslav\nDomů / Doplňky stravy / Tinktury / Tinktury z pupenů rostlin / Naděje Růže šípková tinktura z pupenů P41 50 ml\nNaděje Růže šípková tinktura z pupenů P41 50 ml\nTinktura z pupenů růže šípkové. Posílení obranných reakcí, imunitního systému a odolnosti vůči mikroorganismům, příznivé působení na dýchací cesty a na fyzický stav organismu, podpora trávení a střevní funkce.\nRůže tvoří keřík s ostny na větvích a s plody šípky obvejčitého tvaru červené barvy. Roste po celé Evropě, u nás ji najdeme na stráních a mezích. Naši předkové dávali šípkovou růži do souvislosti s ohněm a bojištěm, např. středověcí básníci využívali pro bitevní pole název „růžová zahrada“. Římané zaslíbili růži šípkovou bohyni lásky Venuši. Z růžových keřů se využívají květy v kosmetice, hlavně ale plody vyhledávané pro velké množství vitamínů, hlavně C a B. Velmi účinné jsou brzy z jara sbírané pupeny, zpracované na cennou tinkturu.\nŠípková růže je velmi oblíbená pro povzbuzující účinky na imunitní systém, posilování přirozené obranyschopnosti a odolnosti organismu. Působí příznivě i na dýchací cesty v chladném období a na celkový fyzický stav organismu. Podporuje rovněž trávení, přispívá k normálním střevním funkcím. Pomáhá udržovat pohyblivé a pružné klouby.


RD Rýmařov a zkušenosti s nimi? - - Hledám dodava... - str. 1119\n« Předchozí 1 ... 1117 1118 1119 1120 1121 ... 1506 Další »\nerik1991 @angus88 RDR\n26. bře 2017 ve 14:33 • Odpověz • To se mi líbí •\nerik1991 máte někdo zasviněné spáry na dlažbě od lepidla? máme hnědou spárovačku a některé místa jsou tmavá při předávce mi řekli že to vyschne ale nevyschlo.\n26. bře 2017 v 16:00 • Odpověz • To se mi líbí •\nzmrz_lina @angus88 Co zase reklamuješ? @erik1991 takový divný mapy máme na fasádě taky, všimla jsem si toho nedávno, když vylezlo slunko. Na té bílé fasádě to jinak není vidět.\n26. bře 2017 v 16:24 • Odpověz • To se mi líbí •\nerik1991 @zmrz_lina můžu poprosit o foto?\n26. bře 2017 v 16:58 • Odpověz • To se mi líbí •\nzmrz_lina @erik1991 máme bílou fasádu, září jako blázen a na fotkách to nejde vidět...\n26. bře 2017 v 17:16 • Odpověz • To se mi líbí •\njanaa1 Tak mě napadá...jakým způsobem jsou přidělovány jednotlivé party na stavbu domu? Je to třeba tak, že v každém kraji jsou určité party, nebo jezdí všichni po celé ČR, podle toho, kde je zapotřebí stavět?\n26. bře 2017 v 17:43 • Odpověz • To se mi líbí •\njitule23 @janaa1 Myslím, že jezdí po celé ČR, alespoň když stavěli u nás, tak to tak bylo - ze Středočeského kraje do Brna\n26. bře 2017 v 18:21 • již bydlí v domě • Odpověz • To se mi líbí •\njanaa1 @jitule23 Děkuju. To jsem zvědavá, snad budeme mít na partu štěstí a budou šikovní!!\n26. bře 2017 v 18:32 • Odpověz • To se mi líbí •\nerik1991 @zmrz_lina to je tak když fasádu dělá málo lidí, prostě jim to přischlo.\n26. bře 2017 v 19:25 • Odpověz • To se mi líbí •\nangus88 Nám dělají fasádu (RDMONT) příští týden tak jsem zvědav, mají na domě spoustu otřepů od lepidla tak snad to očistí. Alespoň fasáda by mohla být ok\n26. bře 2017 v 19:37 • již bydlí v domě • Odpověz • To se mi líbí •\ngustinovi @janaa1 u nás ve Zruči nad Sázavou teď byla parta z okolí Rýmařova, takže po celé ČR, ptali jsme se kolik jich jejich parta postaví za rok baráku, tak cca 13.\n26. bře 2017 v 19:41 • Odpověz • To se mi líbí •\nerik1991 @angus88 jo takhle tak to nevím kdo tu fasádu dělal jestli RDR nebo RDMONT jako vše na pohodu až na tu špinavou zasádu a ten předek\nangus88 @zmrz_lina nového nic, pořád mě štvou ty známé věci (propadliny v podlaze, ohnutá stěna, vylezlé šrouby...) za měsíc nás čeká reklamace tak to bude velká akce. Na tu opravu podlahy jsem zvědavý, podle jejich člověka prý provrtají fermacell a fouknou tam lepidlo - jelikož máme teplovodní topení tak vrtání se mi moc nelíbí navíc mi to přijde jako řešení důsledku nikoliv příčiny\n26. bře 2017 ve 20:07 • již bydlí v domě • Odpověz • To se mi líbí •\nsusie1 Muzu se zeptat, jestli jste nekdo resil podbiti okolo domu? Jeste nemame fasadu - dodelavaji to jeste nejak? Stav je totiz katastrofalni - popraskane palubky, tramy, mosty chybi barva atd.\n27. bře 2017 v 07:52 • Odpověz • To se mi líbí •\nangus88 @susie1 pochybuji, že tohle fasádníci budou opravovat, spíš bych to viděl na reklamaci\n27. bře 2017 v 09:01 • již bydlí v domě • Odpověz • To se mi líbí •\nsusie1 Angus88: to jsem zvedava jak to pak bez leseni opravi... napisu rychle na rdr, treba to nejak zaridi :/ chtela jsem se te jeste zeptat na tu propadlou podlahu - mas to uprostred mistnosti nebo u zdi, vsimli jsme si, ze nam nahore mezi vetsimi pokoji v nove vznikla mezera mezi listou a podlahou cca 0,5cm a podlaha se svazuje smerem ke zdi, ten samy problem bude i druhem pokoji, ale tam mame 3m skrin (nebyli jsme schopni sestelovat dvere takze uz vim proc), chtela bych to opravit, ale tu skrin rozdelavat nehodlam, oni si tohle kdyztak zaridi?\n27. bře 2017 v 09:06 • Odpověz • To se mi líbí •\nangus88 @susie1 To jsou dvě rozdílné věci. Já řeším propadlou podlahu uprostřed místnosti - prostě pokud šlápneš na dané místo tak je cítit velký průhyb vinylu (je tam cítit lavor). Dle mého laického názoru je v tomto místě špatně udělán podsyp či polystyren a je tam díra. Fermacell desky jsou sice secvakané a slepené, ale v tomto místě to díky té díře povolilo. Reklamace mě čeká na konci dubna.\nTo co píšeš Ty jsem zde také diskutoval, pokud šlápneš nohou na podlahu pří,o u zdi (já mám 100kg) tak je cítit, že se podlaha mírně prohne a mezi lištou a podlahou je vidět mezera. To samé se stane pokud dáš ke stěně sřkíň, stůl, atd... Po několika týdenním urgování jsem od RDR obdržel vyjádření ohledně průhybu podlahy u stěn. Cituji "Průhyb u fermacellové podlahy v ploše je 2mm na 2m lati u stěny 3mm." Hodně mě to štve, ale je to vlastnost suché podlahy. Zkoumal jsem to u sousedů, ve vzorovém domě a je to opravdu všude. Otázka je, proč je to někde více a někde méně, Vašich 5mm je opravdu hodně...\n27. bře 2017 v 09:49 • již bydlí v domě • Odpověz • To se mi líbí •\npavelll12 Co říkáte na tohle? Aneb jak z moderního hezkého domu udělat starý\n27. bře 2017 ve 12:50 • Odpověz • To se mi líbí •\nangus88 @pavelll12 nic moc ale pokud se tam majitelům hezky žije a líbí se jim to tak proč ne\n27. bře 2017 ve 13:21 • již bydlí v domě • Odpověz • To se mi líbí •\nmargot_ka @pavelll12 ja osobne bych se v tom zblaznila,nesnasim takovehle kramy.ale proti gustu...hlavne ze jim se dobre bydli\n27. bře 2017 ve 13:48 • Odpověz • To se mi líbí •\nblastik zdravím, prosím máte někdo zkušenost se skupinou parťáka pana Bývalce? Díky za každou info...\nerik1991 tak nám zapoměli strejchnout komín, fasáda celá špinavá atd.\n28. bře 2017 v 16:33 • Odpověz • To se mi líbí •\nhkyselka @erik1991 jak čtu, tak strašně záleží na partě :-/. Budeme stavět někdy koncem léta a už teď mám z toho stach.\n28. bře 2017 v 18:14 • Odpověz • To se mi líbí •\nerik1991 @hkyselka podhledy křivé budu trvat na nové fasádě\n28. bře 2017 v 18:26 • Odpověz • To se mi líbí •\nangus88 @erik1991 už máte vyjádření RDRymarov ohledně té fasády?\n28. bře 2017 v 18:26 • již bydlí v domě • Odpověz • To se mi líbí •\nerik1991 @angus88 zítra nebo ještě dnes budu psát email\n28. bře 2017 v 19:03 • Odpověz • To se mi líbí •\nangus88 @erik1991 jaké podhledy?\n28. bře 2017 v 19:27 • již bydlí v domě • Odpověz • To se mi líbí •\nerik1991 @angus88 oken, jak je okno tak ta vrchní část fasády nad tím\n28. bře 2017 v 19:40 • Odpověz • To se mi líbí •\nangus88 @erik1991 tak dej info jak si dopadl s tou fasádou\n28. bře 2017 v 19:54 • již bydlí v domě • Odpověz • To se mi líbí •\nerik1991 @angus88 jasně budu trvat na nové fasádě úplně po radosti když se na domeček koukám tak jsem smutný v jakém to je kabátku\n28. bře 2017 ve 20:00 • Odpověz • To se mi líbí •


Dokonalý kuřecí vývar s fantastickými knedlíčky, po kterém se jen zapráší - Svět kreativity\nHomeRecepty a potravinyDokonalý kuřecí vývar s fantastickými knedlíčky, po kterém se jen zapráší\nDokonalý kuřecí vývar s fantastickými knedlíčky, po kterém se jen zapráší\nBabičky vždy říkávaly, že horká polévka je základ zdravého jídelníčku. A babičky mají vždycky pravdu. Ne všichni lidé ale na rady dbají a prvnímu chodu se často vyhýbají, což je velká chyba, ale i škoda. Polévky jsou totiž výtečné a zejména v zimním období zahřejí na těle i na duši. Pokud máte takové odmítače polévek doma, zkuste si získat jejich srdce tak dobrým kuřecím vývarem, jaký ještě nikdy nejedli. Tajná přísada zní: sýrové knedlíčky!\nNa kuřecí vývar s restovanou zeleninou a sýrovými knedlíčky budete potřebovat:\nkuřecí vývar – 2,5 l\nvelká cibule – 1 ks\nstředně velké brambory – 5 ks\nolivový olej – 4 polévkové lžíce\nbylinky, sůl a pepř podle chuti\nsýr gouda – 100 g\nhladká mouka – 100 až 130 g\nmáslo – 2 polévkové lžíce\nZačněte přípravou sýrových kuliček. Nastrouhejte sýr na jemném struhadle a vložte ho do hluboké mísy. Přidejte k sýru máslo, které jste půl hodiny předtím nechali odstát při pokojové teplotě, aby změklo. Přisypejte také hladkou mouku, vyklepněte jedno vajíčko a směs trochu osolte. Pamatujte, že sýr sám o sobě je docela slaný, proto buďte s dalším solením opatrní. Směs zpracujte na měkké, soudržné a jednolité těsto, které v míse zakryjte potravinářskou fólií a vložte do ledničky na 30 minut odpočinout.\nZatímco se těsto chladí, přiveďte v hrnci k varu kuřecí vývar nebo vodu. Nakrájejte brambory na kostičky a vhoďte je do horkého vývaru. Přidejte sůl a pepř. Mrkev a cibuli očistěte, nakrájejte obojí na kostičky nebo na proužky a lehce je orestujte na pánvi s olivovým olejem. Pak ji i s tukem přidejte do polévky.\nVyjměte těsto z ledničky, znovu ho prohněťte, aby trochu změklo a rukama z něj oddělujte malé kousky, které formujte do tvaru kuliček zhruba o velikosti vlašského ořechu (větší ne, neuvařily by se).\nKdyž máte všechny kuličky hotové, vhoďte je jednu po druhé do hrnce s vývarem a vařte polévku za občasného zamíchání dalších 5 až 10 minut, dokud se kuličky neuvaří a brambory řádně nezměknou.\nPak už jen přidejte sekané bylinky, vypněte oheň a podávejte.


Zadní pravé světlo VW Crafter 2010 - Praha 10 - Bazoš.cz\nHlavní stránka > Auto > Náhradní díly > Inzerát č. 118171313\nZadní pravé světlo VW Crafter 2010\nProdám zadní pravé světlo z vozu VW Crafter r.v. 2010\n64.pravé zadní světlo VW Passat V6 combi - [29.5. 2020]\nProdám pravé zadní světlo VW Passat V6 combi, 1x žárovka, originál. RV2006. Cena světla je 500 Kč. Katalogové číslo světla 64. Možnost doručení. Prosím jen telefonický kontakt na uvedené telefonní číslo. Na SMS neodpovídám!!! Lokalita Luže - Hroubovice. Telefon nechte dlouze zvonit. Možno i jiné dí ...\nZadní dveře Peugeot 307 combi - ETSC - [29.5. 2020]\nProdám levé zadní a pravé zadní dveře z vozu Peugeot 307 kombi. Barva: stříbrná - ETSC Cena 650Kč za kus Zasíláme i na dobírku. Tel: 792 366 175\nŠkoda Rapid, pravé zadní dveře - [29.5. 2020]\nŠkoda Rapid, pravé zadní dveře\nWV Touran, pravé zadní dveře, nový model - [29.5. 2020]\nWV Touran, pravé zadní dveře, nový model


Hodnocení bouřkové sezóny 2020 - Diskusní forum - Amateur Stormchasing Society\nHodnocení bouřkové sezóny 2020\n03 led 2021 00:29\nKaždý rok se zde snažím shrnout uplynulou sezónu a tu poslední jsem měla chuť zhodnotit jedním velmi nelichotivým obrázkem.. Skutečně to u nás na SZ od Prahy za moc nestálo a pokud se na to budu koukat čistě jen z hlediska bouřek, sezóna 2020 zde byla jednoznačně nejhorší. Ale když si vezmu celý uplynulý rok z pohledu všeho, co mi na obloze udělalo radost, už to zas až tak hrozně nevypadá .\nV lednu mi udělaly radost halové jevy. Kromě přírodních diamantů u LKPR hned po Novém roce, se nám na konci ledna zadařilo i v Peci ( 1abc ). Po návratu jsme si ještě na konci ledna užili nezvykle výrazný halový komplex na cirrech a večerní pyramidky kolem Měsíce ( 2 ). Poté hala vystřídaly zafrontální zimní cébáky po přechodu větrné bouře Sabine ( 3 ) a pak nás začátkem března potěšila nečekaná krásně nasvícená přeháňka s duhou ( 4 ). Zimní bouřky jsme se loni bohužel nedočkali.\nBouřkovou sezónu jsme tak začali jednohromovkou 28.4. a pak výjezdem 1.5. k Unhošti, kam už dorazil “pouze” shelf bez blesků. Ovšem po návratu domu nás čekala západem Slunce krásně nasvícená zadní strana ( 5ab ). Květen byl poměrně chladný a téměř bez bouřek. Další relativně fotitelné bouřky přišly až 2.a 3.6., kdy jsme nejprve vzali zavděk celkem koukatelnou konvekcí s máky ( 6 ) a druhý den při dalším pokusu o kloudnou fotku skončili až u Slavětína, kde by to v předzápadovém světle jistě slušelo pěknému větvičáku. My ovšem byli rádi i za CC. ( 7 ). Pořádných blesků jsme se tak dočkali až při hromadné akci 13.6., kdy se nás na ně tady sešlo více a byla z toho jedna z nejlepších akcí sezóny 2020 ( 8ab ). Bohužel to bylo pro červen vše. Na další bouřku jsme si museli přivstat až 2.7., kdy se k nám v časných hodinách ranních došouralo cosi skomírajícího od JZ a před svou smrtí vyplodilo ještě pár vzdálenějších blesků ( 9 ). Aby toho na ten budíček nebylo příliš málo, zachraňovaly to na druhé straně oblohy ranní NLC. Těch bylo v roce 2020 relativně dost, ale opět jim vzorně sekundovaly mraky. A tak ty nejsilnější z 5.7., na které se oblačnost zrovna nedostavila, působily skoro jako zázrak ( 11ab ). Dalším bouřkám se do našich končin nechtělo, a tak jsme 10.7. vyrazili hromadně za nimi do Tábora a stala se z toho nakonec další nejlepší akce sezóny ( 10ab ). Jinak ani červenec zde bouřkami příliš nehýřil, a tak se nám útěchou stal nevšední úkaz v podobě komety Neowise ( 12 a 13 ). Na konci měsíce jsme se dočkali jakéhosi podvečerního slabého shelfu od JV ( 14 ), o pár dní později zdvojené duhy za Slaným (15 ) a nakonec krásné scenérie u Slavětína, kde jsme se po celoodpoledním marném honění za bouřkami konečně dočkali i jednoho CG blesku, byť asi 5 minut po tom nejhezčím ( 16ab ). Srpen opět nestál za nic a najednou nadešel čas na rozloučení se sezónou, byť se nebylo téměř s čím loučit. Nicméně shelf na Mandavě z 28.8. udělal radost ( 17 ) a povzbudil k další hromadné akci 30.8. až na Moravu. Tam to sice dopadlo fiaskem, ale úplně z prázdnou jsme domů také nepřijeli ( 18 ). Dále to už byly jen bonusy navíc - nečekaná noční bouřka 17.9. ( 19 ) a ještě nečekanější večerní akce 4.10. ( 20 ). Uvidíme, co přinese sezóna 2021 a doufejme, že vůbec něco..\n03 led 2021 13:10\nTak co bych k letošní sezoně mohl napsat? Pro mě jednoznačně nejlepší rok co se týká možností pozorování, protože:\na) Pandemie COVID-19 měla za následek to, že jsem na celé jaro a léto přišel o práci, což na jednu stranu bylo\nnepříjemné, ale na stranu druhou byla spousta času se věnovat nejen bouřkám\nb) Díky koronaviru také musel Mirek Provod opustit Anglii a s rodinou se přestěhovat na léto do ČR, takže plán\nbyl jasný, jezdit, jezdit a zase jezdit.\nPrvní bouřka se odehrála ještě v únoru po přechodu bouře Sabine, ta mě zastihla v práci v časných ranních hodinách, vyprodukovala sice jen 3 blesky, ale všechny mohutné CG+ s adekvátním zvukovým doprovodem.\nNa další bouřky jsem si musel počkat až do 13. 4. kdy jsem zahájil sezonu strukturově sice o ničem, ale zato byly v bouřkách viditelné krásné dlouhé CC blesky. Druhý den na to chodily kolem pro změnu sněhové přeháňky.\nDalší situace 11. 5. Večerní linie bouřek s krásnými CC blesky a silnějším deštěm. Strukturou to též nebylo úplně marné.\nPak přišel začátek června a dvě situace s bouřkami na stejných místech a bleskovými povodněmi. Já pozoroval 6. 6. a 7. 6. večerní bouřky v mém okolí, přičemž první den byly krásně vidět CC blesky, z nichž jsem hodně nafotil, druhý den už to byla jen blikačka.\n13. 6. a první výjezd s Mirkem. Kroupy až 3 cm velké u obce Liberk na Rychnovsku a pak mohutný systém bouřek ve Vyškově a večerní blesky na Vysočině. K tomu opět bleskové povodně.\n18. 6. další výjezd na sever Moravy a do Polska, opět voda a pár blesků, na linii v Polsku pak pěkný shelf. Večer před tímto výjezdem dorazily od SV k nám dvě bouřky, první už bez blesků, zato s pěknou strukturou.\n26. 6. První majoritní situace pro Moravu, bohužel Mirek nemohl a to byla škoda, protože se ten den vyskytlo několik supercel, aspoň jsem chvilku lovil s Miloslavem Staňkem v okolí Hranic a Valašského Meziříčí. Večer pak dorazily zbytky mohutné SC od Mikulova a podnítily vznik systému s další pravděpodobnou supercelou na jižním konci, která nás trefila severním okrajem jádra. Blesků nepočítaně a blýskalo se pak dlouho do noci z dalších systémů, co vznikaly na severu Moravy a ve Slezsku.\n2. 7. První vrchol sezony pro mě, dlouhý výjezd opět s Mirkem, kdy jsme sledovali studenou frontu od Prahy až do Polska skoro ke Krakovu, kde systém zanikl. Na Vysočině došlo k zeslábnutí fronty, ale na Olomoucku se utvořily nové jádra které jsme dohnali a poté jeli k Ostravě a dále na SV za dalšími bouřkami, které pak nabrala fronta v Polsku a postupovaly až hluboko do jeho vnitrozemí.\n10. 7. Opět výjezd, tentokrát mezinárodní, projeli jsme 3 státy (Česko, Rakousko, Německo). Nejprve supercela postupující od Mnichova k Šumavě, kde se rozsypala, poté vznik systému v Rakousku a jízda po jeho jižní straně až ke Znojmu, kde jsme pozorovali poslední blesky.\n28. 7. Opět dlouhý výjezd, ale největší provar sezony, trochu i zásluhou toho, že Mirek musel zavézt Lucku domů z Prahy. Já chtěl jet pak od Příbrami na východ, ale on věřil Rakousko-Německé hranici a to byla chyba. V Rakousku jsme pak chytli vznik mohutné MCS nad Alpami, ale místo aby se jelo hned na Linz, tak Mirek chtěl kroupy a ztratili jsme tím i poslední naději systém předjet a ten nám utek rychle k SV. Navíc se na Moravě přímo přes Hranicko prohnala mohutná LP supercela a následný systém zdevastoval samotné město Hranice ničivým downburstem.\nV srpnu už se toho moc nedělo až na pár nevýrazných situací a jednoho fiaska, kdy nevyšla předpověď.\nA pak přišlo datum 5. 9. Poslední výjezd sezony, ale to co nám bouřky předvedly nečekal asi nikdo. Supercell outbreak na samém konci sezony. My pozorovali nejméně 3 z nich a pro mě to byla velká náplast za toho 28. 7.\nNejprve supercela s masivním wallcloudem u Kolína, pak mohutná bouře (zřejmě také slabá supercela) u Ústí nad Orlicí a nakonec večerní supercela na Olomoucku. Následovaly pak další bouřky na konvergenci, z nichž některé mohly být též supercelami. Pozorování jsme ukončili až v nočních hodinách poblíž Kopřivnice.\nDalší dny se už nic moc nedělo, jen si pamatuji, že ke konci září byly nějaké bouřky jižně od nás a na Slovensku pak mohutný systém, kterých nebylo letos nijak moc.\nCo do fotek toho nebylo mnoho, ale videozáznamů z výjezdů je dost.\n13. dubna - první bouřka sezony a pak dlouho dlouho nic\n30.května - velmi slabá bouřka s pěknou rotaci, která postupovala od severu k jihu a brzy chcípla.\n7.června - výjezd k Olomouci, kde jsem sledoval bouřky řádicí na uničovsku s překvapením v podobě pseudosupercely\n17.června - velmi zajimavý den, kdy jsem vyjel k Bílovu a sledoval nejprve příchod slabnoucího shelfu a při cestě zpět užasný roll cloud při západu a shelf cloud za šera od severu\n26.června - nádherný lov s práteli z Plzně, s možstvím bouřek a delším výjezdem\n27.června - provar, kdy díky špatně zvolené u Vlaštoviček jsem sledoval rozpadající se shelf od Jeseníků a CG festival v jižním Polsku. Následně jsem přejel k Arnoštovu, kde jsem ulovil jeden blesk na zadní straně bouřky a jel jsem znaven domů\n28.června - další nepovedený lov. Výjezd nad Kozlo, abych viděl rozpadajicí se shelf cloud, později k večeru výjezd k Opavě na diskotéku v mracích\n2.července - výjez k Opavě na krásnou, ale už rozpadající se supercelu jdoucí od Krnova a následně rychle k Větřkovicím na nádhernou bouři s pěkným shelfem a množstvím CG blesků\n10.července - další provar, tentokráte u Olomouce. Rozpadajicí se shelf cloud, blesková aktivita daleko a rychle slábla\n18.července - výjezd k Držkovicím, blesková aktivita velmi slušná, ale velmi málo úlovků a k tomu špatně zaostřeno\n19.července - nádherný kumulonimbus jdoucí z Polska k Bílovu, kde sice již slábnul, ale další bouřka mě potěšila několika pěknými blesky - ubodán komáry\n28.července - absolutní vrchol sezóny. Supercela z olomoucka směřujíc přes Potštát dále na severovýchod. Splnění snu\n22.srpna - velmi slabá bouřka u Svatoňovic, na které byl nepříliš hezký shelf cloud.\n30.srpna - čekal se masakr a místo toho proběhlo setkání s přáteli ze všech koutu ČR . Provar\n5.září - tohle datum mě bude strašit dlouho. Úžasná situace a já ji zvoral. Nádherná supercela, ale má špatná rozhodnutí\n03 led 2021 20:34\nTož, smíšené pocity.\nBouřek celkem dost, nějaké ty shelfy, vzdálená supercela. Ale žádná akční bouřka s přívalovým deštěm, kroupami, větrem, žádná blesková show, nuda.\nSnad tento rok...\nTak já nevím. Jestliže jsme posledně brblali, že sezóna 2019 byla na SZ bídná, tak loni tady snad žádná nebyla Jediná pořádná frontální bouřka tudy prošla 10. února a pak už následovaly jen stěny vody se hřměním, když už vůbec byly, a nekončící série ukázkových výpeků. Bláhově jsem šel do zlepšení výbavy v podobě bazarový EOS70D, a dlouhou dobu jsem měl největší chuť jí zase šupem vrátit zpátky (první fotky blesků ukázaly, že bych si šeredně naběhl). Normálně mám strach si na letošek koupit vytoužený krátký sklo nebo rybinu.\n10.2. Otvírák jako prase. Venku mě přivítala hradba blikajících cb a brzo ráno sem na frontě při nárazech větru do 18m/s dorazila SQL, která ještě naposledy vyplodila přehršel blesků a při přechodu i super přívalák a krupky. Taky se mi povedlo před frontou vyfotit měsíční duhu vzniklou na přifouknutých sážkách. Jít to později, mám i shelf, ale ten sklidili už za světla kolegové dál na východě. Jak by řekl frontman oblíbený kapely, první účinkující nasadil laťku tak vysoko, aby bylo možné jí podlézt a zase se s hrdostí narovnat\n4.4. Rutinní astrofotograf nejsem, ale Venuše procházející Plejádáma se kdovíjak často nevidí, tak jsem šel mimo obvyklou dobu provětrat dvěstěpáďo\n12.4 Rarach samozřejmě nesmí chybět. Stejně jako 2019, jedno jediný pozorování jen na začátku sezóny, ale tenhle kvantitu zdatně doháněl kvalitou.\n28.4. Půlnoční výlet do Unoště a vymodlená slabá bouřka 60km daleko někde na JV od Prahy. Foceno dvěstěpadesátkou, blíž bych se nedostal.\n1.5. Čas lásky a prvního arcusu. Od Plzně se sem přihrnula krásná bouřka, předvedla šelf, jedno jediný CC a okamžitě zdechla.\n2.6. Od severu sem přišla zdechnout další bouřka se slabým arcusem, jedním CG a pár CC. Čekal jsem na ní v Královicích u Slanýho.\n13.6. Krásná srážková bota nad Kladnem na bouřce jdoucí od východu. Foceno z Unhoště. Další bouřky pak v noci nečekaně předvedly na západ od Stochova solidní bleskovou show.\n2.7. Noční bouřka, ale vůbec si nedokážu vzpomenout, kde jsem k ní přišel Mám jí na kartě, je z loňska, tak se počítá.\n5.7. NLC. Něco, co se prostě neokouká.\n12.7. Kometa NEOWISE, hvězda sezóny Těch fotek samozřejmě vzniklo víc za různou dobu, ale tady jsou asi nejlepší.\n18.7. Po návratu z Vltavy překvapení na jakýchsi zbytcích jdoucích od Prahy.\n20.7. Ex - supercela jdoucí od západu. Na chvíli ještě vypadala, že se vzpamatuje, ale pak ze sebe akorát vypustila pár nárazů větru přes 10m/s a vzdala to úplně.\n10.8. Blízko Stochova konečně prochází intenzivní bouřka a nastal čas vyzkoušet EOS70D na to, kvůli čemu jsem jí hlavně kupoval. A nedopadlo to zle, ale chce to prostě víc blesků.\n17.8. Asi nejhezčí stěna vody, jako jsem kdy viděl. Malebná struktura, hromada blesků, a rozsypala se mi přímo nad hlavou. Přišla od západu.\n18.8. Překvapení v podobě intenzivní noční bouřky. Už kdoví po kolikátý jsem si pomyslel něco o prdeli, když cb u západních hranic se zapadajícím sluníčkem zdechly, ale pohled na radar ukázal další buňky, co vznikaly na JZ a podstatně blíž, a když se ve tmě rozblikaly, bylo hotovo.\n23.8. Snímky z radaru slibovaly šanci na močopudnou fotku konvektivních přeháněk podsvícených zapadajícim sluncem. Inu, proč by ne. Na to jsem se připravil, tak se mi takových scenérií dostalo požehnaně. Na co jsem se ale nepřipravil, že jedna z těch bestií dosáhne stadia aktivní bouřky. Pivo dalo pivo a po cestě z bikebaru vida, že na východě něco bliká, jsem si z posledních sil doběhl pro jednu rozmazanou fotku. Další šanci jsem už nedostal.\n5.9. Poslední facka. Návštěva u kamaráda v Řevnicích se potkala se zajímavou předpovědí ESTOFEXu. Jenže Berounka a Brdy jako osvědčený nakopávače pro změnu totálně selhaly, tudy prošla jen přeháňka s náznakem šelfu a to hlavní naskákalo až na východě za Prahou.\nTo byla truchlohra. Letos snad už nový dno hledat nebudeme.\nMěsíční duha 10.2.\n05 led 2021 19:44\nTak se tedy taky přidám. Už jsou to tři roky, co pracuju jako meteorolog pozorovatel na letišti v Mošnově. A lepší místo jsem si asi nemohl přát, dohledy jsou daleké a bouřky jsou poměrně časté. Takže pak to zhodnocení taky tak vypadá - stačí se důkladně podívat na snímky a člověk zjistí, že je na většině z nich vidět přistávací dráha .\n1. 5.9.2020 Mošnov - bezpochyby nejlepší blesková show, kterou jsem zažil. Stíhat vydávat METARy a SPECIny a mezitím fotit byl náročný úkol. Nakonec jsem to vyřešil tak, že jsem foťák i se stativem umístil na malou "terásku," kterou používáme k výhledu do okolí letiště. Výhodou bylo, že vůbec nepršelo, takže byl foťák v bezpečí.. a já taky, protože teráska je celá z kovu. Nejbližší úder, který je právě zachycený na obrázku, byl rovných 1090 metrů. O pár dní později jsem byl totiž schopen najít místo úderu, které mě poněkud překvapilo. Kromě pár uhlíků nepřeživší kůry stromu byl jeho zbytek téměř v naprostém pořádku, upadla mu jen jedna středně velká větev.\n2. 1.7.2020 Helštýn (Valmez) - velice vydařený pozdně večerní výjezd. Bouřková aktivita se přesouvala od JV z Rakouska směrem na západní část Beskyd. Já ji vyjel naproti a byl jsem rád, že jsem tak učinil. Bouřková jádra procházela velice blízko, jedno z nich přímo trefilo kopec na kterém jsem pozoroval. To jsem však přečkal v bezpečí auta a po přechodu jádra opět zbrkle vystrkoval stativ s foťákem.\n3. 17.6.2020 Ostrava - zřejmě jeden z nejrychlejších a nejkratších "lovů." Po denní službě na Mošnově jsme se s Tomem Daňkem sbalili s úmyslem zastihnout nevýraznou bouřkovou lajnu někde u Děhylova. Jenže služba se lehce protáhla a lajna byla moc rychlá. Nakonec jsme to zakempili u Krásného pole v Ostravě.\n4. 19.7.2020 Ostrava - úžasná blesková show, kterou jsem si mohl nacvakat z pohodlí domova. Cégéček bylo požehnaně, některé z nich určitě pozitivně nabité, protože dokázaly zaklepat s celým panelákem.\n5. 28.7.2020 Mošnov - přesně z tohoto důvodu mám Mošnov tak rád. Díky němu se mi totiž naskytl pohled na tuto krásnou supercelu, šinoucí si to až od Olomouce přes Odry a následně ke hranicím se Slovenskem, kde postupně zanikla. I když jsem byl moc severovýchodně a s jejím přibližováním se mi lehce zakryl pohled na wall cloud s RFD (pokud tedy byl vůbec vyvinut, jednalo se nejspíš o supercelu modifikace LP), byl jsem jej schopen následně cvaknout i ze zadní strany. Na obrázku je však zachycena v její přibližně nejsilnější fázi.\n6. 24.5.2020 Mošnov - na Ostravsku jsou shelfy při svižném severozápadním proudění poměrně časté. Po přechodu tohoto shelfu bylo úžasné sledovat změnu rychlosti a směru větru na automatizovaném leteckém meteorologickém systému, který nám slouží pro tvorbu pravidelných zpráv.\n7. 5.7.2020 Mošnov - kromě bouřek je z Mošnova skvělý výhled i na noční svítící oblaka. Prvně jsem si myslel, že si je v tento den neulovím, neboť se nad západním obzorem delší dobu držel otravný stratocumul, ale ten zmizel právě v tu nejlepší dobu.