PRAŽSKÝ DOPRAVNÍ MAGAZÍN DOPRAVNÍ INFORMACE - AKTUALITY - ZAJÍMAVOSTI LEDEN/ÚNOR PRAŽSKÁ DOPRAVA mění svou tvář. - PDF\nPRAŽSKÝ DOPRAVNÍ MAGAZÍN DOPRAVNÍ INFORMACE - AKTUALITY - ZAJÍMAVOSTI LEDEN/ÚNOR PRAŽSKÁ DOPRAVA mění svou tvář.\nDownload "PRAŽSKÝ DOPRAVNÍ MAGAZÍN DOPRAVNÍ INFORMACE - AKTUALITY - ZAJÍMAVOSTI LEDEN/ÚNOR 2009. PRAŽSKÁ DOPRAVA mění svou tvář. www.pdmpublic."\n1 PRAŽSKÝ DOPRAVNÍ MAGAZÍN DOPRAVNÍ INFORMACE - AKTUALITY - ZAJÍMAVOSTI LEDEN/ÚNOR 2009 PRAŽSKÁ DOPRAVA mění svou tvář\n2 ZE ŽIVOTA MĚSTA» PRVNÍ CYKLISTÉ SE PROJEDOU UŽ LETOS Po zcela bezbariérové cyklostezce za zhruba STO MILIONŮ korun se již letos projedou první cyklisté Na kole se cyklisté podí vají podél říčky Rokytka. Cyklostezka přitom propojí oblast Podvinní přes Vysočany až k Ho řejšímu rybníku v Hrdlořezích. Cyklostezka však nebude sloužit pouze milovníkům jízdy na kole, ale také pěším. Navíc by se v jejím okolí měla v bu doucnu objevit nejrůznější spor toviště. Kdy se začne tato část budovat, zatím není jasné. Sportoviště v plánu jsou, ale zatím nevíme, kdy by mohla být hotova. Souvisí totiž s bytovou výstavbou ve Vysočanech. Jak bude přibývat bytů, bude přibý vat také obyvatel, kteří by měli tato sportoviště v bezprostřední blízkosti. Termíny na dokonče ní se však v důsledku ekonomic ké krize stále vzdalují. Tento úmysl je od začátku plánován jako další etapa projektu, říká místostarosta Prahy 9 Zdeněk Davídek. Bylo potřeba vybudovat přemostění Otevřením čtyřkilometrové cyklostezky tak bude dokončena první fáze projektu hlavního města Prahy, který zpočátku vzbudil rozhořčení opozičních zastupitelů. Ti nesouhlasili s výstavbou stezky za tolik peněz. Důvod, proč je nová cyklos tezka tak drahá, je ten, že bylo potřeba vybudovat přemostění. Například se musela postavit nová lávka přes Ocelářskou silni ci, ale i další dopravní tepny. Myslím, že cyklistům by hrozilo nebezpečí i na křižovatkách, kde jsou umístěny semafory, říká místostarosta Prahy 9 Zdeněk Davídek. I sami Pražané přemostění ví tají. Přejíždět při cestě podél Rokytky čtyřproudé silnice je o život, říká Petr Mokrý, který jezdí na kole do práce z Hloubětína. Území podél říčky Rokytky by cyklostezka měla oživit. Cyklostezka probudí velkou část Vysočan k životu. Myslím si, že zde měla být už dávno, říká starosta Prahy 9 Jan Jarolím. Co se chystá? Radnice Prahy 9 chce v letošním roce dokončit alespoň některé části takzvaného parku Přátelství, který by sloužil lidem jako odpočinková oblast. Ta by měla lidem nabídnout kromě nové zeleně nebo kaskádovitých rybníků a fontán také velké dětské hřiště. Letos by se měl začít dokončovat projekt Zelený ostrov, který počítá se stavbou největšího obchodního centra Prahy 9, které by mělo stát v blízkosti O 2 Arény. Lidem by mělo nabídnout vše, co potřebují, tedy obchody s potravinami, ale také s oblečením nebo například elektronikou.»»» Obsah tohoto čísla»»» 3 DVAKRÁT VÍCE AUT 6 MAGISTRÁLA U MUZEA V PODZEMÍ 10 DOPRAVNÍ NEHODY V PRAZE ZA ROK LETIŠTĚ PRAHA 15 ŽELEZNICE V PID 17 MODRÉ MAJÁKY Vydává: PUBLIC, s. r. o., Peroutkova 531/81, Praha 5, IČO: Časopis připravil redakční kolektiv: V. Matějíček, M. Prošková, D. Žaludová, S. Pavlíková a M. Fiala, grafická úprava, sazba: R. Kliský. Adresa redakce: Marie Cibulkové 26, Praha 4, tel.: , Registrace: MK ČR E\n3 ZE ŽIVOTA MĚSTA DVAKRÁT VÍCE AUT, STEJNÁ DÉLKA SILNIC PRAHA V AUTĚ, PĚŠKY, NA KOLE. Kdyby se všechna auta, co každý den projedou po pražských silnicích, seřadila za sebou a najela stejný počet kilometrů jako v hlav ním městě, poslední vůz by zasta vil až po pětistém pětadvacátém obkroužení zeměkoule. Denně totiž auta po ulicích met ropole dohromady najedou 21 mili onů kilometrů. To je obrovské číslo. Samozřejmě tomu tak nebylo vždycky, přesto se růst automobilo vé dopravy a jeho důsledky začaly v Praze projevovat již ve 30. letech 20. století. Vlivem druhé světové války a poválečného vývoje se auto mobilový provoz ve městě na čas utlumil - stejný počet aut, který v Praze jezdil v roce 1937, byl dosa žen až v roce Od 60. let se začal počet motoro vých vozidel v hlavním městě vý razně zvyšovat a tím vznikaly i prv ní kolize a kolony na křižovatkách. Ovšem až do konce 80. let šlo spíše o výjimky týkající se středu města. Zcela novou situaci vytvořil ná růst dopravy v devadesátých le tech. Provoz rostl takovým tem pem, jaké s výjimkou několika měst v bývalé NDR nemělo v Evropě obdoby. Růst už se nezastavil a za sedm náct let počet dosáhl skoro dvojná sobku. Za tu dobu se však téměř nezmě nila délka silnic v metropoli. Vybu dována byla část vnitřního silniční ho okruhu na Smíchově Technická správa komunikací využívá velké množství dat z pražských silnic. Statistika zahrnuje i počet chodců a aut v nejrůznějších místech města či provoz na cyklostezkách. Statistici tak vědí, jakým místům se vyhnout nebo kde zaparkovat. a také krát ké úseky tranzitního vnějšího okruhu. A tak musí obrovské množství aut snášet silnice, jež byly postave ny před dvaceti a více lety. Zvláště ti mladší řidiči nezažili, jaké to bylo brázdit ulice před dva ceti lety. Každý z nich si však jistě dokáže představit, jaké by to bylo jezdit v Praze po ulicích, kde by byla jen polovina aut. Tuto představu si můžeme vytvo řit i díky dopravním statistikům, kteří počítají auta ve městě již od roku SILNIČNÍ DOPRAVA Počet kilometrů, které najedou auta po pražských silnicích, se každým rokem zvyšuje. Oproti roku 2006 najela auta dohromady o 200 milionů kilometrů více. Počet registrovaných vozidel Rok osobních celkem Počet aut na tisíc obyvatel Rok osobních celkem Intenzita dopravy Rok v centru tranzit tis. 36 tis tis. 140 tis tis. 351 tis tis. 504 tis. Nejzatíženější křižovatky (za den) Poděbradská-Kbelská 76 tis. Anglická-Legerova 74 tis. Argentinská-Plynární 73 tis. Černokostel.-Průmyslová 71 tis. Nejzatíženější ulice (za den) Barrandovský most 135 tis. Jižní spojka (Krč) 130 tis. Brněnská (Chodov) 113 tis. Jižní spojka (Spořilov) 112 tis. PĚŠÍ PROVOZ Řadu Pražanů to jistě překvapí, ale podle dopravních průzkumů stále ještě každý čtvrtý obyvatel či návštěvník metropole jde pěšky, místo aby jezdil po městě MHD nebo autem. Nejvíce chodí pěšky žáci a studenti, kteří jdou každou třetí cestu po svých. Jen 8 % z nich pak jezdí autem. Nejvíce se logicky chodí pěšky v centru města - obyvatelé Prahy 1 a 2 vykonají po svých dokonce 43 % cest. Naopak nejméně se po svých chodí v Praze 13. Václavské náměstí Na Václavském náměstí se v celé jeho délce pohybují tisíce lidí za hodinu. V horní části mezi ulicemi Ve Smečkách a Krakovská projde za hodinu 6780 chodců, 7620 lidí za hodinu pak projde u Můstku. Karlův most Na nejstarším pražském mostě se pohybuje 3690 chodců za hodinu, což je o 7 % více než v roce Smetanovo nábřeží Podél Vltavy mezi Národním divadlem a Karlovými lázněmi se pohybuje za hodinu 810 chodců, což je o třetinu méně než před posledním sčítání v roce CYKLISTICKÁ DOPRAVA Není přesně spočítané, kolik cyklistů se po celém městě pohybuje. Nicméně z měření, které se konalo v letech 2005 a 2007 vyplývá, že se jejich počet zvyšuje. Statistici počítati cyklisty na pětašedesáti místech v Praze a poté výsledky z obou let porovnali. Na čtyřiadvaceti místech se zvýšil počet kolářů o více než padesát procent, na jedenadvaceti dalších byl pak nárůst do padesáti procent, na dvaceti místech pak statistici zaznamenali pokles, který však přičítají špatnému počasí v den měření. Klesá počet nehod cyklistů. Počet cyklistů (za den) ul. Vltavanů v Modřanech 1243 Podolské nábřeží 1121 Trojská lávka\n4 ZE ŽIVOTA MĚSTA KDY SE ROZTOČÍ RAZÍCÍ ŠTÍTY POD STROMOVKOU? Blanka je dívčí jméno, které již Pražané svým dětem moc nedávají. Přesto se stalo jménem pro jednu z nejvýznamnějších do pravních staveb v metropoli v histo rii. Jde o tunel, kterým budou moci řidiči v roce 2011 projet ze Strahov ského tunelu až k ulici V Holešovičkách v Pelc-Tyrolce. Proč zrovna Blanka? Když se za čal tunel vnitřního silničního okru hu plánovat, uvažovalo se o třech va riantách pojmenovaných dívčími jmény Dana, Blanka a Hana podle čtvrti, pod níž procházely. Dana za stupovala Dejvice, Blanka Bubeneč a Hana Holešovice. Začal se stavět tunel pod Bubenčem. Nyní této volby možná projektan ti litují. Blanka na rozdíl od svých sester totiž vede pod parkem Stro movka, která leží na písečných říč ních nánosech a dělníkům to ztěžu je ražbu. Už dvakrát se jim proto tu nel v nestabilním podloží propadl a v podzemí zmizela obrovská část zeleně nad ním. Při obou nehodách se nikomu z pracovníků stavby nic nestalo. výjezd z tunelu archeologický výzkum větrací komíny 4\n5 ZE ŽIVOTA MĚSTA Nový most v Tróji Hloubený tunel úseku Královská obora před křižovatkou Trója Od loňského října, kdy se tunel propadl podruhé, se v podzemí pod Stromovkou nepracuje. A to přesto, že báňský úřad v lednu ražbu povolil. Ještě se nezačalo a ani nedokážu odhadnout, kdy se začne. Je to v řádu týdnů, odpovídá František Polák ze společnosti Metrostav, která pod parkem pracuje. Aby nemohlo dojít k neštěstí, bude místo v parku, pod nímž se právě tunel razí, obehnáno pletivem a také zde bude pověřený pracovník firmy jako nepřetržitý dohled. I přes minimálně čtvrtletní zpoždění prý není termín dokončení tunelu ohrožen. U tunelů na rozdíl od pozemních staveb takové zdržení nemá vliv na termín dokončení, komentuje to František Polák. Až se razící štíty roztočí, začnou se dělníci prokousávat skálou pod zástavbou na Letné. Tady, těsně za stadionem fotbalové Sparty, také vyroste vysoký komín odvádějící z tunelu výfukové plyny. Podobný bude stát také u Střešovické ulice na Malovance a na břehu Vltavy na Pelc-Tyrolce. Špejchar s obnovenou tramvajovou smyčkou Metrostav očekává, že domy stojící přímo nad tunelem poklesnou o 2 až 3,5 centimetru. Očekávat to mohou obyvatelé holešovických domů v ulicích Na Výšinách, Milady Horákové, Jana Zajíce a Korunovační. Zaústění podchodu pod ulicí Milady Horákové na Prašném mostě 5\n6 ZE ŽIVOTA MĚSTA MAGISTRÁLA MÁ U MUZEA PULSOVAT V PODZEMÍ Ve hře je i tunel mezi hlavním nádražím a Nuselským mostem, anebo vytlačení aut z centra. MAGISTRÁLA MEZI NÁRODNÍM MUZEEM A VÁCLAVSKÝM NÁMĚS TÍM MŮŽE V DOHLEDNÉ DOBĚ ZMI ZET. Studie Pavla Šourka ze společ nosti Satra počítá třeba s vede ním dvou zhruba půlkilometrových tubusů tunelů v ose ulic Legerova a Wilsonova v patrech nad sebou až za muzeem, tedy mezi Státní operou a hlavním ná dražím. Studii si objednal magistrátní Útvar rozvoje města. Podle Pavla Šou rka jde o technicky proveditelné řešení. Není to úplně nová myš lenka. Metro je ražené a jde doce la hluboko, řekl Pavel Šourek s tím, že zespodu by tunely omezovala kanalizace. Ta ale musí vést pod železniční tratí u hlavní ho nádraží, kanalizace by se ale musela stejně opravovat. Autor studií: SATRA, spol. s r.o. 6\n7 ZE ŽIVOTA MĚSTA Varianta patrového vedení tu nelů je poměrně úsporná, pokud se týká rozsahu. Počítá s dvěma jízdními pruhy v místě, kde jsou nyní tři a čtyři. Auta by zajížděla do podzemí v ulici Wilsonova a u Čelakovského sadu. Nezdr žoval by je žádný semafor, u Vi nohradské třídy by přibyl kruho vý objezd. Stavba by se realizovala až v situaci, kdy by existovala podstatná část vnitřní ho městského okruhu, tedy po otevření tunelu Blanka v roce Tunely u muzea by se tak mohly objevit za pět let, a to jako první, krátká etapa zklidnění ma gistrály. Na Václavské náměstí by se vrátily tramvaje. Uvažuje se o demolici garáží Slovan pod magistrálou u hlavního nádraží. Už nyní z analýz Technické správy komunikací plyne, že jen asi 10 % aut využívá magistrálu. Denně ji využije asi sto tisíc vo zů - pro přejezd mezi dálnicemi Dl (brněnská) na D8 (teplická), jde tedy spíše o městskou tepnu. Pro pohyb aut po vnitřním městě - po zprovoznění okruhu by pohyb ještě mělo omezit mýto mají v místech častých dnešních zácep stačit podle projektan tů dvakrát dva pruhy. V úvahu přichází stejné zúžení magistrály i od Národního muzea dále. Požadavkem Útvaru rozvo je města je, aby se podobně pokra čovalo přes Prahu 2 na Prahu 4 a ná druhou stranu směrem ku Praze 7. Přestože existují studie na za noření severojižní magistrály, vedou se diskuse o tom, zdali je to nejlepší řešení ke zklidnění této nejrušnější pražské komunikace. Uvažuje se i o tom, že by tudy tunel nevedl a dopra va by byla směrována mimo cen trum. Když se jednou postaví tu nel, je to navždy a dopravu do centra to bude permanentně při vádět. Co úřad, to jiný pohled na věc. O zklidnění magistrály bojuje Praha 2. Její požadavky vyústily ve zkušební zúžení magistrály mezi Rumunskou ulicí a Nusel ským mostem, které má začít v březnu. Ale ani to nemá být de finitivní stav. Radnice Prahy 2 si v těch místech žádá tunel a i jeho variantu Pavel Šourek nakreslil. Auta by jezdila tunely mezi hlavním ná dražím a Nuselským mostem. Šlo by ovšem o výrazně dražší variantu. Cenu krátkých tunelů u muzea s podzemním spojením mezi Národním muzeem a budovou bývalého Federálního shro máždění Satra odhadla na 2,5 miliardy. Cena tunelů až k Nuselskému mostu by asi přesáhla 8 miliard korun. Kdo je zaplatí, není zcela jasné, rozdělit by se o ně podle společného memoran da patrně mělo Ministerstvo do pravy s pražským magistrátem. 7\n8 ZE ŽIVOTA MĚSTA TRAMVAJ PORSCHE V PRAZE Letos na jaře do Prahy dorazí poslední tramvaj Porsche. Bude jich šedesát. JE RYCHLÁ, ŽIVÁ, ALE TĚŽKÁ Premiéra nízkopodlažních tramvají Škoda 14T, jež Pražané znají spíše pod názvem Porsche, ne byla lehká. Cestující si na stříbrno-červený kloubový vůz pomalu zvykali a mnozí jej zahrnuli kriti kou. Je hlučnější, ve voze je méně místa, předními dveřmi nelze nastupovat. Výrobce plzeňská Škoda Trans portation své dítě bránil. To, že přední dveře neslouží cestujícím, je cena za požadavky na komfort a bezpečnost řidiče, vysvětloval výrob ce. Později dodávané vozy již také nejsou zdaleka tak hlučné jako ty první, které se v metropoli objevily. Pak se ale začalo mluvit i o tom, že vozy z plzeňské Škodovky jsou příliš těžké a svými neotočnými podvozky poškozují koleje. Tramvaje musely být dokonce sta ženy z některých dlouho neopravovaných tratí, aby je nepoškodily - z trati do Řep, od Národního divadla, ze Spálené ulice. Tramvaj splňuje všechny normy a její kon cepce je v současnosti nejrozšířeněj ší mezi moderními tramvajemi. Vý počty potvrdily, že opotřebení tratě není významně odlišné od jiných typů vozů, bránil Porsche Marek Herbst ze Škody Transrportation. Nyní mu začínají dávat za pravdu i technici pražského Dopravního podniku. Ukazuje se totiž, že koleje ničí všechny typy tramvají, které dopravce má, a nejenom značky Por sche. Kolejová síť byla stavěna na typy vozů, které v Praze už dávno nejezdí. KOPEC? ŽÁDNÝ PROBLÉM Porsche je oproti starším vozům o poznání těžší, což je však logické. Už jen tím, že je delší než ostatní typy. Musí také uvézt mnohem těžší trakční výzbroj, protože je vybaveno zařízením, které dokáže napří klad při brždění vracet energii do troleje. Tím je provoz vozu levnější. Má také šest motorů, jež pohánějí všechny tři podvozky. To si přála Praha kvůli strmým stoupáním v Tróji a na Barrandově. Vůz je tak mnohem živější a vyjet kopec mu nedělá problémy. Například v polské Vratislavi, kam Plzeň také vozy dodává, mají typy Porsche pohon jen na dva pod vozky. Město totiž leží v nížině. NÍZKOPODLAŽNÍ VOZY CHYBĚLY Hlavnímu městu nízkopodlažní vozy citelně chyběly. Rodiče s kočárky, starší lidé a vozíčkáři se mu seli při nástupu a výstupu na zastávkách potýkat s vysokými schody a pro mnohé z nich byla jízda tramvají zapovězenou kratochvílí. Na spolehlivé tramvaje, které by mohli i tito cestující bez potíží využívat, se čekalo až do začátku roku 2006, než se metropolí rozjela první nízkopodlažní tramvaj Škoda 14T. Poslední ze šedesátikusové série bude do Prahy dodána letos na jaře. Škoda 14T Porsche Celkem tramvají v Praze 60 Cena jednoho vozu 59 mil. Kč První dodaná tramvaj 2006 Poslední dodaná tramvaj 2009 Délka vozu 30,25 m Hmotnost vozu (bez lidí) 38,31 t Nevýhody: nelze nastupovat předními dveřmi, hlučnost Výhody: sama brzdí v zatáčkách, vrací energii do troleje při brždění 8\n9 ZE ŽIVOTA MĚSTA AUTOBUSOVÉ TERMINÁLY AUTOBUSOVÉ TERMINÁLY. Dálkové spoje z celé republiky často končí na obyčejných zastávkách MHD. Praha totiž nemá důstojná autobusová nádraží. Spoje navíc do jednoho cíle vyjíždějí z různých čtvrtí. Do budoucna se však plánuje výstavba nových terminálů. Když Pražané vyrazí auto busem na výlet a navštíví jakékoli větší české okresní město, zpravidla je prvním místem, které uvidí, autobusové nádraží. Ta bývají vedle cent rálního náměstí a železniční stanice středobodem celé obce. V hlavním městě je tomu jinak. Ačkoli to bude znít zvláštně, milio nová metropole nemá kromě Floren ce žádné pořádné autobusové nádra ží. Jen takzvaná stanoviště. Do Pra hy přitom přijíždí a z ní odjíždí den ně téměř dálkových autobusů s 57 tisíci cestujícími. Ty stavějí často na obyčejných za stávkách v mnoha čtvrtích a v mezi městské dopravě panuje slušný cha os. Kromě Florence není žádná ko nečná autobusů vybavena důstoj ným zázemím pro řidiče ani cestují cí a linky navíc do stejného cíle čas to vyjíždějí z různých částí Prahy. Nevíte, kam jít na zastávku. Do Českých Budějovic jezdí autobusy z Roztyl, z Florence, ale i odtud z Kní žecí, popsala svou zkušenost Jana Němečková, když včera čekala na zastávce u konečné Na Knížecí. Nádraží stálo na Pankráci 40 let, pak ustoupilo tržnici Přitom již desítky let se uvažuje o tom, že by mělo hlavní město jedno centrální autobusové nádraží pro me zinárodní dopravu a několik velkých nádraží na okraji metropole. Od plánů k úplnému řešení je však mnohdy hodně daleko. Jako by osud pražské autobusové dopravě vůbec nepřál. Posuďte sami z příkladu pankrác kého autobusového nádraží. To bylo otevřeno dva roky po druhé světové válce. Burácelo zde okolo dvou sto vek vozů za den a počet cestujících postupně narostl na 11 tisíc denně. S budoucností nádraží to vypadalo slibně. V roce 1986 bylo uzavřeno s tím, že se bude opravovat, aby zde mohlo být odbavováno až 700 spojů denně. Už nikdy se sem však autobu sy nevrátily. Obyvatelé okolních domů po roce 1990 začali proti zastávkám protestovat. Z opraveného nádraží se stala tržnice, ale i ta byla zbořena a nyní zde stojí administrativní budovy. Podobný osud potkal i smíchov ské nádraží Na Knížecí. Sem tehdej ší ČSAD svedlo v roce 1985 mnoho linek z rušeného nedalekého nádraží u smíchovského lihovaru. Vysoké poplatky za užívání toho to stanoviště však vedly k tomu, že je dopravci začali opouštět a raději stavěli na blízkých zastávkách MHD. Nádraží bylo nakonec zruše no a nyní pod stříškami bývalých če káren stojí auta -je tu parkoviště. Poplatky za vjezd jsou hlavním důvodem, proč nejsou mezi doprav ci autobusová nádraží tolik oblíbená a často raději zastaví u obyčejné za stávky. Řidič za vjezd autobusu musí zaplatit správci zhruba 350 korun u vnitrozemské linky, 750 pak u linky mezinárodní. Postaví se nové terminály Linkové autobusy nyní končí různě, hlavně však u stanic metra. Slušné zázemí mají na Černém Mostě, v Ho lešovicích nebo na Zličíně. Autobu sy končí také na Roztylech, v Dejvicích, na Knížecí, Smíchovském ná draží, u stanice metra Želivského či Nové Butovice. S meziměstskou autobusovou do pravou to však v budoucnu nevypadá tak bledě, jak by se mohlo zdát. Do konce roku chce magistrát schvá lit změnu územního plánu a ta počí tá s několika novými autobusovými terminály. Připravují se s výstavbou nových tras metra. Až bude.áč ko prodlouženo k letišti, bude velký terminál na Dlouhé Míli. Po dostav bě trasy D se zas počítá s nádražím u konečné v Písnici, popsal městský radní pro dopravu Radovan Šteiner. To však není všechno. Uvažuje se i o výstavbě terminálu u smíchovské ho železničního nádraží. V koncep tu nového územního plánu je navrže no vybudování velkokapacitního autobusového nádraží mezi kolejištěm a městským okruhem na Smíchově, které má převzít kapacitu po zanika jícím nádraží Na Knížecí, potvrdila Karolína Kudynová z Útvaru rozvo je města. Další vizí města je i vybudovat nové nádraží na Opatové. 9\n10 BEZPEČNOST SILNIČNÍHO PROVOZU SERIÁL Dopravní nehodovost v Praze v roce ZÁKLADNÍ ÚDAJE O NEHODÁCH NA ÚZEMÍ HL. M. PRAHY 1.1 Porovnání základních ukazatelů V roce 2008 šetřili policisté oddělení dopravních nehod dopravního inspektorátu Policie ČR správy hl. m. Prahy na území hlavního města Prahy celkem nehod, při kterých bylo 38 osob usmrceno, 334 těžce zraněno a 1941 zraněno lehce. Odhad hmotné škody je ve výši 1,438 mld. Kč. Porovnání hodnot základních ukazatelů s rokem 2007 je následující: Nárůst zaznamenáváme v kategorii: počet usmrcených o 5 osob tj. o 15,2 % počet lehce zraněných o 18 osob tj. o 0,9 % Pokles zaznamenáváme v kategorii: počet těžce zraněných o 18 osob tj. o 5,1 % počet nehod o 3233 nehod tj. o 9,7 % odhad hmotné škody o 115 mil. Kč tj. o 7,4 % Z porovnání četnosti základních ukazatelů vyplývá, že policisté oddělení dopravních nehod na území hlavního města Prahy v průměru každých 17 minut šetřili nehodu, každých 4,5 hodiny byl při nehodě lehce zraněn člověk a každých 26 hodin zraněn těžce. V průměru každých necelých 10 dní byl při nehodě usmrcen člověk (přesně 9,6 dne), každou hodinu byla při nehodě způsobena hmotná škoda ,- Kč. Tabulka 1 - Porovnání počtu nehod a jejich následků v letech Od roku 1998 je počet dopravních nehod v roce 2008 druhý nejnižší (nejnižší byl v roce nehod, nejvyšší byl v roce nehod). Počet usmrcených je i přes nárůst oproti roku 2007 také druhý nejnižší (nejnižší v roce usmrcených, nejvyšší v roce usmrcených). Bližší porovnání je uvedeno v tabulce 1 a grafu. Nejvíce dopravních nehod šetřili policisté v měsíci říjnu (2.852 nehod, tj. 9,4 % z celkového počtu nehod), nejméně naopak v měsíci srpnu (2155 nehod, tj. 7,1 %). I přes nejmenší počet nehod se měsíc srpen zapsal do statistik černým písmem, neboť došlo k největšímu počtu smrtelných zranění (10 usmrcených, tj. 26,3 % z celkového počtu usmrcených). Přehled nehod, při kterých došlo k usmrcení osoby je uveden v příloze Nehody pod vlivem alkoholu V roce 2008 šetřili policisté celkem 661 nehod, kdy byl účastník pod vlivem alkoholu. Nejvíce řídili pod vlivem alkoholu řidiči motorových vozidel, zaznamenáno bylo 606 případů (tj. 91,7 % z celkového počtu nehod zaviněných pod vlivem alkoholu), ve dvou případech byl pod vlivem alkoholu řidič nemotorového vozidla (tj. 0,3 %) a v 53 případech chodec (tj. 8 %). Nejvíce dopravních nehod spáchaných pod vlivem alkoholu bylo v roce 2002 (1028 případů), nejméně v roce 2006 (556 případů). Usmrcených osob bylo nejvíce v roce 1999 (10 osob), nejméně Tabulka 2 - Přehled nehod a následků podle měsíců v roce 2008 Graf 1 - Porovnání počtu nehod a jejich následků v letech (index - rok 2000 = 100 %) Graf 2 - Počet usmrcených podle měsíců, porovnání s rokem\n11 BEZPEČNOST SILNIČNÍHO PROVOZU usmrcených při nehodách, kdy byl pachatel pod vlivem alkoholu bylo v letech 2003, 2007 a 2008 (1 usmrcená osoba). Porovnání počtu dopravních nehod, kdy byl pachatel pod vlivem alkoholu a jejich následků v letech je uvedeno v tabulce 3 a grafech 3 a 4. nehod, na území OŘ Praha II 987 nehod a na území OŘ Praha I přes 1054 nehod. Tabulka 4 - Počet nehod podle území OŘ Praha I IV Tabulka 3 - Počet nehod pod vlivem alkoholu a následků v letech Graf 5 - Počet nehod na území jednotlivých OŘ Praha I IV Graf 3 - Počet nehod pod vlivem alkoholu ( ) 2. Nehody podle zavinění Graf 4 - Počet usmrcených při nehodách pod vlivem alkoholu ( ) Nejvíce dopravních nehod na území hlavního města Prahy bylo v roce 2008 zaviněno řidiči motorových vozidel. Z celkového počtu nehod jich řidiči motorových vozidel zavinili 29484, což je 97,5 %. V tabulce 5 jsou uvedeni další viníci dopravních nehod a jejich procentuální porovnání s celkovým počtem nehod a počtem usmrcených osob. Tabulka 5 - Porovnání nehod podle zavinění a počtu usmrcených osob 1.3. Nehody na území jednotlivých Obvodních ředitelství policie K největšímu počtu dopravních nehod došlo na území Obvodního ředitelství policie Praha IV (Praha 4 a Praha 10). Z celkového počtu nehod zde došlo k 32,6 % nehod. Následují OŘ Praha III (Praha 3, Praha 8 a Praha 9) s 23,6 % nehod, OŘ Praha II (Praha 2 a Praha 5) s 22,9 % nehod a OŘ Praha I (Praha 1, Praha 6 a Praha 7) s 20,9 % nehod. Nejvíce osob bylo usmrceno při nehodách na území OŘ Praha III, 15 osob, 10 osob bylo usmrceno při nehodách na území OŘ Praha IV, 7 osob při nehodách na území OŘ Praha II a 6 osob bylo usmrceno při nehodách na území OŘ Praha I. Porovnáním zjišťujeme, že na jednu usmrcenou osobu na území OŘ Praha III připadá 476 nehod, na území OŘ Praha IV necelých\n12 BEZPEČNOST SILNIČNÍHO PROVOZU U všech viníků nebo zavinění zaznamenáváme oproti roku 2007 pokles počtu nehod. Pouze u nehod zaviněných chodci zaznamenáváme nárůst o 15 nehod, tj. o 4,8 %. V počtu usmrcených naopak zaznamenáváme pokles u nehod zaviněných chodců (o 4 usmrcené osoby, tj. o 30,8 %), nárůst je v počtu usmrcených při nehodách zaviněných řidiči motorových vozidel (o 9 usmrcených, tj. o 45 %). Porovnání je uvedeno v tabulce 6. Tabulka 6 - Zavinění nehody - porovnání s rokem 2007 Dalším druhem nehody, při které dochází k usmrcení většího počtu osob je nehoda končící srážkou s pevnou překážkou. Ve 2565 případech řidiči narazili v roce 2008 do pevné překážky a při těchto nehodách bylo usmrceno 6 osob. Další podrobnosti jsou uvedeny v tabulce Nehody zaviněné řidiči motorových vozidel Řidiči motorových vozidel zavinili v roce nehod, což představuje 97,5 % z celkového počtu nehod šetřených Policií ČR na území hlavního města Prahy. Při těchto nehodách bylo 29 osob usmrceno (76,3 % z celkového počtu usmrcených osob), 281 osob bylo zraněno těţce a 1662 lehce. U osob usmrcených při nehodách, které zavinili řidiči motorových vozidel zaznamenáváme oproti roku 2007 nárůst o 9 usmrcených, tj. o 45 % Hlavní příčiny nehod řidičů motorových vozidel Z celkového počtu nehod zaviněných řidiči nemotorových vozidel zavinily děti 4 nehody, tj. 8,7 %. Z celkového počtu 326 nehod zaviněných chodci jich 53 zavinily děti, což představuje 16,3 % nehod končilo v roce 2008 srážkou jedoucích nekolejových vozidel. V této kategorii zaznamenáváme pokles o 2288 nehod proti roku Při nehodách jedoucích nekolejových vozidel bylo usmrceno celkem 9 osob, což je o 2 osoby méně než v roce Nárůst počtu nehod zaznamenáváme u nehod končících srážkou s chodcem, kde došlo k 677 nehodám (nárůst o 21 nehod). Nehody končící srážkou s chodcem patří k nejzávažnějším, neboť při 2,2 % Hlavní příčiny nehod řidičů motorových vozidel jsou uvedeny v tabulce 8 a grafu 6. Nejvíce dopravních nehod zavinili řidiči nesprávným způsobem jízdy (64 %) a nedáním přednosti (29,5 %). Nejméně nesprávným předjížděním (0,5 %). Tabulka 8 - Hlavní příčiny nehod zaviněných řidiči motorových vozidel Graf 6 - Hlavní příčiny nehod řidičů motorových vozidel Tabulka 7 - Počet nehod podle druhu z celkového počtu nehod bylo usmrceno 20 osob (nárůst o 3 osoby oproti roku 2007), což je 52,6 % z celkového počtu usmrcených. K usmrcení osoby dochází při srážce s chodcem každou necelou 34 nehodu. Nejzávažnějším typem dopravní nehody zaviněné řidičem motorového vozidla je nehoda zaviněná nesprávným předjížděním, kdy na jednu usmrcenou osobu připadá 71 nehod. Porovnání podle počtu nehod na jednu usmrcenou osobu je v tabulce 9. Tabulka 9 - Závažnost nehod zaviněných řidiči motorových vozidel Nejvíce dopravních nehod řidičů motorových vozidel bylo zaviněno z příčiny nedodržení bezpečné vzdálenosti za vozidlem, celkem 7777 nehod, tj. 25,7 % z celkového počtu nehod. Následují příčiny řidič se plně nevěnoval řízení vozidla a jiný druh nesprávného způsobu jízdy. Deset nejčastějších příčin dopravních nehod řidičů motorových vozidel je uvedeno v tabulce\n13 BEZPEČNOST SILNIČNÍHO PROVOZU Tabulka 10 - Nejčastější příčiny nehod zaviněných řidiči motorových vozidel 3.2. Nehody řidičů motorových vozidel podle věku, praxe a roku výroby motorového vozidla V roce 2008 zavinili nejvíce dopravních nehod řidiči ve věku od 30 do 39 let. Další velkou skupinu tvoří řidiči ve věku od 40 do 49 let a ve věku od 25 do 29 let. Řidiči ve věku od 21 do 39 let zavinili na území hlavního města Prahy celkem 47,6 % všech nehod zaviněných řidiči motorových vozidel. Další porovnání je uvedeno v tabulce 13 a grafu 7. Tabulka 13 - Porovnání nehod řidičů motorových vozidel podle věku Při porovnání s rokem 2007 zaznamenáváme nárůst počtu usmrcených osob u příčiny nesprávný způsob jízdy o 6 nehod, tj. o 100 %, u příčiny nesprávné předjíždění o 2 osoby, tj. o 100 % a u příčiny nepřiměřená rychlost o 1 usmrcenou osobu, tj. o 12,5 % Nehody řidičů motorových vozidel pod vlivem alkoholu Na území hlavního města Prahy bylo v roce 2008 šetřeno celkem 661 nehod, kdy byl účastník pod vlivem alkoholu. Z tohoto počtu bylo pod vlivem alkoholu 606 řidičů motorových vozidel - viníků. Proti roku 2007 se počet dopravních nehod zaviněných řidiči motorových vozidel pod vlivem alkoholu snížil o 59 nehod, tj. o 8,9 %. Graf 7 - Porovnání nehod řidičů motorových vozidel podle věku Nejvíce nehod pod vlivem alkoholu je zaviněno nepřiměřenou rychlostí, kdy 5,43 % nehod z této příčiny bylo pod vlivem alkoholu. Porovnání počtu nehod zaviněných řidiči motorových vozidel pod vlivem alkoholu podle příčin je uvedeno v tabulce 11. Tabulka 11 - Nehody řidičů motorových vozidel pod vlivem alkoholu podle příčiny Porovnání počtu nehod zaviněných řidiči motorových vozidel pod vlivem alkoholu v roce 2008 s rokem 2007 je znázorněn v tabulce 12. Tabulka 12 - Porovnání s rokem 2007 v příčinách nehod pod vlivem alkoholu u řidičů motorových vozidel Nejvyšší podíl na počtu nehod na území hlavního města Prahy v roce 2008 (29,6 %) mají řidiči motorových vozidel vyrobených v roce Porovnání podle roku výroby vozidla viníka je uvedeno v tabulce 14. Tabulka 14 - Nehody podle roku výroby vozidla viníka Celkem 6674 nehod (22,6 %) bylo zaviněno řidiči s řidičskou praxí 1 2 roky. Následují řidiči s praxí 6 10 let a řidiči s praxí nad 10 let. Porovnáním počtu nehod a počtu nehod pod vlivem alkoholu zjišťujeme, že nejvíce nehod pod vlivem alkoholu páchají řidiči s praxí do 1 roku (4,1 % z celkového počtu nehod zaviněných touto kategorií, což znamená, že každá 24 nehoda řidičů s praxí do 1 roku byla zaviněna pod vlivem alkoholu). 13\n14 LETIŠTĚ PRAHA RUZYŇSKÉ LETIŠTĚ ZA HODINU ODBAVÍ AŽ 48 LETŮ Letecký provoz nad Českem v loňském roce zhoustl ve srov nání s rokem 2007 o 6,2 pro centa. Celkem české území přelétlo rekordních le tadel. Na ruzyňském letišti za celý loňský rok přistálo či z něj vzlét lo téměř 180 tisíc letadel, o 2,3 % více než v roce Těch, která vzdušný prostor nad Če skem jen přeletěla, loni bylo přes 514 tisíc. Pražské letiště tak ve špičce během jedné hodiny přijme a vy praví 48 letadel. Znamená to, že jedno letadlo vzlétne či přistane za jednu a čtvrt minuty. Další zvýšení limituje nová ranvej To je limit, za který nejde jít, řekl Klas s tím, že tak vysoké čís lo je nebývalé i na jiných evrop ských letištích. Vyšší pohyb na letišti by podle něho byl možný jen v případě, že by v Ruzyni vznikla nová vzletová dráha. Proti ní ale mají silné výhrady okolní obyvatelé, části Prahy, okolní obce včetně Jenče, kde je sídlo ŘLP, ale i Středočeský kraj a jeho hejtman David Rath, který bydlí v blízké Hos- Vývoj leteckého provozu nad územím České republiky tivici. Ministerstvo životního prostředí kromě toho vrátilo in vestorovi k dopracování dokumentaci o vlivech na životní pro středí. Provoz byl tradičně nejsilnější v letní sezóně. Rekordním dnem byl 10. červenec, kdy oblastní středisko Praha poskytlo své služby 2258 letům. Největší, zhruba pětinový, me ziroční růst počtu přeletů nastal v únoru. Naopak v posledních dvou měsících roku se počet pře letů propadl o více než čtyři pro centa. S podobným poklesem počítá pesimistický scénář ŘLP na celý letošní rok. Podle Klase je ale tvorba předpovědí v letectví stejně složitá jako předvídat pohyb hrubého domácího produktu. Podnik má také optimistický scé nář, který počítá se zhruba jed noprocentním růstem. Podle Klase v posledních mě sících počet letů oproti roku 2007 klesal. Je možné, že pro pad v posledních měsících je dů sledkem dozvuků ropné krize a přicházející krize ekonomic ké, poznamenal. Celkem tedy nad Českem loni letělo na 700 tisíc civilních letadel. Řízení letového provozu kro mě Ruzyně navádí letadla při startu a přistání také na letištích v Brně, které loni zaznamenalo největší nárůst (o 17 procent, přes 33 tisíc letů), v Ostravě a v Karlových Varech a posky tuje své služby přelétávajícím pilotům. Největšími zákazníky ŘLP mezi aerolinkami jsou ČSA, německá Lufthansa a British Airways. Podle předběžních výsledků měl státní podnik ŘLP loni trž by kolem tří miliard korun, což je podobný výsledek jako o rok dříve. Provozní zisk činí podle Klause zhruba 100 miliónů korun. Zisk ale není v řízení letového provozu hlavním ukazatelem, protože ho omezují celoevropské předpisy a musí se investo vat zpět do dalšího rozvoje firmy. 14\n15 VLAKEM PO PRAZE Železnice v pražské integrované dopravě Co je PID a jaké jsou jeho výhody Integrovaný dopravní systém - Pražská integrovaná doprava (PID) - zahrnuje úze mí hl. m. Prahy a přilehlé části Středočeského kraje. Do PID je zařazeno metro, tramvaje, přívozy, lanová dráha na Petřín a městské autobusové linky na území hl. m. Prahy a dále příměstské autobusové linky (řady 300 a 400) a železniční tratě, které obsluhují také přilehlé území Středočeského kraje. Ve všech dopravních prostředcích zařazených do PID lze použít jízdní doklady PID. To umožňuje na jeden jízdní doklad kombinovat cestu více dopravními pro středky různých provozovatelů, např. vlakem, metrem, tramvají a příměstským autobusem. Při přestupu není zapotřebí kupovat novou jízdenku, což přispívá k většímu pohodlí cestujících a snižuje to cenu cestování. Proč cestovat vlakem po Praze a okolí Cestování vlakem po Praze a jejím okolí poskytuje velmi zajímavou alternativu k cestování ostatními prostředky hromadné dopravy, zejména pak k automobi lové dopravě. Na pěti hlavních tratích (do Kolína přes Český Brod, do Kolína přes Nymburk, do Kralup nad Vltavou, Berouna a Benešova) provozují České dráhy vla ky ve špičkovém intervalu zpravidla minut, v ostatním období zpravidla 60 minut. Častá doprava je provozována také na trati do Hostivice a Kladna. Vlaky jsou v provozu cca od 4:30 do 24:00 hod. Poslední spoje do všech hlavních směrů odjíždějí ze stanice Praha hl. n., resp. Praha Masarykovo nádr. krátce po půlnoci. Z centra Prahy vlaky dojedou na její hranice zhruba za minut, do mno ha lokalit je tato doprava rychlejší než při použití běžné městské dopravy (např. do Radotína, Hostivaře, Horních Měcholup, Uhříněvsi, Kolovrat, Kyjí, Dolních Po černic, Běchovic, Klánovic, Horních Počernic nebo Sedlce). Nejen ve středočeském regionu lze využít mnoha návazných autobusů PID (na jeden jízdní doklad), které navazují na vlaky (viz plánky na druhé straně letáku). Esko - spojení pro město Hlavní železniční tratě v Praze a okolí jsou zařazeny do systému Esko, což je sys tém linek příměstských a městských osobních vlaků jako rychlé a pohodlné spo jení Středočeského kraje s Prahou a naopak. Tyto vlaky jsou na páteřních tratích vedeny z velké části moderními jednotkami CityElefant a Regionova a nabízejí většinou nejrychlejší variantu spojení oblastí Středočeského kraje s hlavním měs tem. Číslování linek (SI - S9 a od nich odvozené návazné linky) usnadňuje orien taci cestujícím a zvýrazňuje úlohu železnice jako plnohodnotné součásti městské a příměstské dopravy. Kromě linky S6 jsou všechny linky Eska plně zaintegrovány do PID alespoň v části trasy. Některé linky Eska jezdí až za hranice působnosti PID. Obecné zásady PID na železničních tratích Do systému PID jsou zařazeny všechny osobní, spěšné vlaky a vyjmenované rychlíky (zveřejněné na vývěskách) na území hl. m. Prahy (tarifní pásma P, 0 a B) a v příměstské oblasti (tarifní pásma 1 5). Pásmo P má dvojnásobnou tarifní hod notu, tj. při výpočtu pásmové platnosti jízdenky PID se pásmo P považuje za 2 ta rifní pásma. Použití jízdních dokladů PID je možné ve stanovených vlacích pouze ve 2. třídě. SMS jízdenka ve vlacích neplatí. Přeprava zavazadel a přepravné za psa se ve vlacích zapojených do systému PID řídí jednotlivými ustanoveními Tarifu ČD pro vnitrostátní přepravu cestujících a zavazadel (TR10). Plná integrace Tratě s plnou integrací jsou takové tratě (traťové úseky), kde vedle předplatních jízdních dokladů PID platí také jízdenky PID pro jednotlivou jízdu pro příslušný počet pásem (jízdenky známé z metra, tramvají...) a dále krátkodobé časové jíz denky (24hod., 3, 5denní) a jízdenky P+R. Pro určení ceny jízdného a druhu jízdenky doporučujeme použít některou z tabulek umístěnou na druhé straně letáku. Tratě s plnou integrací jsou znázorněny na obou mapkách modrou barvou (viz druhá strana letáku). Jak cestují vlakem senioři Na území Prahy (pásma P, 0 a B) se senioři od 60 do 70 let věku přepravují za zvýhodněné (poloviční) jízdné PID. Mimo území Prahy (vnější pásma) se senioři od 60 do 70 let věku přepravují za pl nocenné Důchodci nad 70 let věku a držitelé průkazů ZTP a ZTP-P se ve vlacích ČD zapoje ných do PID přepravují podle tarifu ČD pro vnitrostátní přepravu cestujících a zava zadel. V praxi to znamená, že necestují vlaky ČD zdarma, jízdné se řídí Tarifem ČD. Jízdenky PID pro jednotlivou jízdu platí od označení v příslušném počtu navazují cích tarifních pásem po dobu platnosti jízdenky, která je stanovena Tarifem PID. Zvýhodněné jízdenky jsou určeny pro děti od 6 do 15 let (ve všech tarifních pásmech) 15\n16 VLAKEM PO PRAZE a pro držitele průkazky PID pro seniory od 60 do 70 let věku (pouze v pásmech P, 0 a B). Nepřestupní jízdenky PID pro jednotlivou jízdu (v ceně 10 Kč, resp. 5 Kč) a žákovské jednotlivé jízdenky ve vlacích neplatí. Jízdenka PID pro jednotlivou jízdu s pásmovou platností 2 pásma (v ceně 14 Kč, resp. 7 Kč) lze použít pro jízdu v pásmech B a 1 nebo pro dvě navazující vnější pásma, časová platnost je 30 minut. V pásmech P a 0 tato jízdenka neplatí. Jízdenka PID pro jednotlivou jízdu s pásmovou platností 3 pásma (v ceně 20 Kč, resp. 10 Kč) nelze použít pro jízdu v pásmu P. Jízdenky PID pro jednotlivou jízdu s pásmovou platností 3, 4, 5, 6, 7, 8 a 9 pásem jsou přestupní a jejich časová platnost je uvedena v tabulce. Jízdenka PID pro jednotlivou jízdu s pásmovou platností 2 pásma (v ceně 18 Kč, resp. 9 Kč) je nepřestupní a platí pouze v pásmu P nebo v pásmech 0 a B. Neplatí pro přejezd z pásma P do pásma 0 a neplatí ve vnějších pásmech 1 5. Jízdenky PID pro jednotlivou jízdu s pásmovou platností 4 pásma (v ceně 30 Kč, resp. 17 Kč) prodávají pouze řidiči autobusů městských linek v pásmu P jako doplňkový prodej (jízdenka je s přirážkou 4 Kč). Jednotlivé jízdenky PID je možné zakoupit v automatech na prodej jednotlivých jízdenek PID, v informačních střediscích Dopravního podniku hl. m. Prahy a ve vybraných trafikách. Jak označit jízdenku Cestující je povinen si označit jízdenku při prvním vstupu do vozidla nebo přepravního prostoru, při přestupu do jiného dopravního prostředku PID se jízdenky znova neoznačují. Železniční stanice a zastávky na tratích s plnou integrací jsou vybaveny označovacími strojky obdobnými jako v ostatních prostředcích PID. Ve vlaku je samozřejmě možné použít i platnou jízdenku PID označenou již v předchozím dopravním prostředku PID (metro, tramvaj, autobus), tato jízdenka se na železniční stanici nebo zastávce znovu neoznačuje, musí však být dodržena pásmová a časová platnost. Pokud není výjimečně možné označit jízdenku PID pro poruchu všech označovacích strojků, je cestující povinen opatřit si jízdenku dle Tarifu ČD. Jak kombinovat jízdenky s pražskou tramvajenkou Na tratích s plnou integrací lze v obou směrech navazovat jízdenky PID pro jednotlivou jízdu na předplatní časové jízdenky PID pro pásma P a 0 (vč. B) (příp. na krátkodobé časové jízdenky). Při cestě z Prahy do vnějších pásem PID je cestující povinen označit jízdenku PID pro jednotlivou jízdu výhradně v označovacím strojku umístěném na nástupní železniční stanici nebo zastávce. Pásmová i časová platnost jízdenky se v tomto případě počítá až od skončení pásmové platnosti jízdního dokladu, který cestující předloží pro pásma P a 0 (vč. B). Neoznačená jízdenka je neplatná. V době časové platnosti jízdenek lze neomezeně přestupovat, nesmí však být překročena časová a pásmová platnost jízdenky. Jízdenky P+R je možno zakoupit pouze s parkovacím lístkem na záchytném parkovišti P+R. Označování těchto jízdenek se řídí obdobnými pravidly jako u jednotlivých jízdenek. Pro cesty po Praze Časová jízdenka pro pásma P a 0 je platná ve všech vlacích zařazených do PID (viz obecné zásady) na území hl. m. Prahy. Pásmo B se u předplatného jízdného považuje za součást pásma 0. Při jízdách za hranice hl. m. Prahy si mohou držitelé předplatních časových jízdenek pro pásma R 0 a B zakoupit následující jízdní doklady: 1) Pro pravidelné cesty: - traťové jízdenky dle Tarifu ČD (z poslední zastávky na území hl. m. Prahy) - doplňkové kupony BUS+ČD (platné v pásmech 1-5) 2) Pro jednotlivé cesty: - jízdenky dle Tarifu ČD (z poslední zastávky na území hl. m. Prahy) - jízdenky PID pro jednotlivou jízdu (pouze na plně integrovaných tratích) 16\n17 MODRÉ MAJÁKY OHEŇ LONI SPOLYKAL MILIARDU A PŮL Pražané tehdy sotva rozlepili oči po silvestrovských oslavách a sžívali se s letopočtem A hasiči si se záchranáři mohli na Nový rok pochvalovat: Tentokrát byly oslavy nezvykle klidné. Jenže ono zdaleka neplatí úsloví Jak na Nový rok, tak po celý rok. Protože loňský podzim dal praž ským hasičům pořádně zabrat a za motal nakonec i celorepublikové sta tistiky požárů. Největší škody od roku 2002 Loni jsme se ani nezastavili. Požá rů sice bylo méně než v předchozím roce, zato několik z nich bylo oprav du velkých a s obřími škodami - Průmyslový palác nebo dvakrát asij ská tržnice v Libuši, říká nad čerstvými statistikami ředitel praž ských hasičů Dalibor Gosman. Za rok 2008 se v nich nakupilo té měř 10 tisíc zásahů, z toho přes dva a půl tisíce požárů. Z pěti loňských požárů s největ ší škodou v České republice se staly čtyři v Praze, podotýká Ivana Svitáková z generálního ředitelství Hasič ského záchranného sboru. Aby bylo zřej mé nakolik změnila Praha požární statistiky, stačí po rovnat škody za metropoli a Brno. Brno: necelých 70 milionů, Praha: 1,44 miliardy ko run. To proto, že plameny pohltily palác na Výstavišti, stánky plné ob lečení v Libuši i dílny Dopravního podniku včetně autobusu v Řepích. Kvůli těmto velkým požárům přesáhly celkové škody způsobené požáry v Česku 3,2 miliardy korun. To je nejvíce od roku 2002! zdůraz ňuje Ivana Svitáková. Jsem moc spokojený ředitel Čísla, která od včerejška plní oficiál ní statistiky hasičů, byla ještě před pár týdny pekelně žhavou realitou. Byl to psychic ký tlak, těžká orien tace, horko, kouř, námaha. Jako po slepu posilovat v sauně, vybavo val si v listopadu, sotva pár minut po návratu z libušské tržnice zasahující hasič Oldřich Klégr. Jeho šéf Gosman si je loňské zátě že na své podřízené velmi dobře vě dom. Bude to znít možná trochu surově, ale tyhle velké požáry nás pře svědčily, že v nich obstojíme. Zvlád li jsme přesně to, co se po nás chtě lo. Jsem moc spokojený ředitel, kte rý je na své lidi pyšný, vysekává Gosman poklonu tisícovce uniformovaných i civilních hasičů, kteří slouží v metropoli. Není divu, že je nejvyšší pražský hasič v dobrém rozmaru, na rozdíl od policistů nebo záchranářů má do statek mužů a relativně novou a fun gující techniku. Dráždit ho může, že jsou Pražané pořád nepoučitelní. Přes sto požárů se loni rozhořelo kvůli zapomenuté nebo odhozené cigaretě, přes deva desát dalších má na svědomí špatná a neopatrná obsluha kamen nebo otevřeného ohně. A co je vůbec nej horší ohňů zapálili žháři zá měrně. Jen osm z nich se podařilo vypátrat. Výjezdy k ohňům Statistika za rok 2008 Počty požárů škoda do Kč 913 od 10 do Kč 532 od 250 do Kč 35 od Kč 27 Celkem: 2507 Počty smrtelně raněných U lidí do60let 8 Lidé nad 60 let 3 Celkem: 11 Počty raněných Zranění do 15 let 6 Zranění od 15 do 60 let 94 Zranění nad 60 let 6 Zranění hasiči 20 Celkem 126 Počet evakuovaných osob Celkem 1985 Zachráněných 151 Celková škoda 1,44 mld. Kč 17\n18 MODRÉ MAJÁKY 539 VÝJEZDŮ HASIČSKÉHO ZÁCHRANNÉHO SBORU DP Hasičský záchranný sbor DP zaznamenal v roce 2008 celkem 539 výjezdů k různým událostem, od požárů, přes dopravní nehody a technické zásahy, až po prověřovací cvičení. Rok 2008 potvrdil narůstající tendenci počtu hasičských výjezdů, zejména technických zásahů. Mezi výjezdy jsou započítávána také prověřovací cvičení, v souladu s metodikou statistického sledování událostí. Rozdělení výjezdů podle jednotlivých typů událostí a porovnání s předchozími roky přinášíme v tabulce. 18 kýrnické práce, úniky páry, spálené potraviny nebo výfukové zplodiny. Počet planých poplachů je za poslední roky relativně stálý díky vysoké spolehlivosti instalovaných systémů EPS. Do kategorie Dopravní nehody patří veškeré technické zásahy HZS DP u nehod silničních a kolejových vozidel. V uplynulém roce zasahovaly naše jednotky poprvé naostro u vykolejené článkové tramvaje typu 14T a použily na místě nakolejovací zařízení LUKAS. Ve dvou případech se jednalo o nehody tramvají klasických pražských typů a tři zásahy se týkaly nehod silničních vozidel a autobusů. Jedenáctkrát za rok 2008 bylo bohužel nutné vyjíždět k pádům osob pod soupravu metra. Ve skupině Únik látek jsou zařazeny události s výskytem nebezpečných látek, které mohou ohrozit životy a zdraví nebo životní prostředí. Nejčastěji docházelo k únikům ropných produktů na veřejné komunikace při dopravních nehodách nebo poruchách autobusů. Jednotky HZS provedly za rok celkem 52 prověřovacích cvičení. Toto vysoké číslo je dáno velkým množstvím a značnou roz- V roce 2008 zasahovaly jednotky HZS DP u 13 požárů. Požárem s největšími následky a nejvyšší škodou na majetku DP za poslední roky se stal srpnový požár kloubového City- Busu v garážích Řepy. Požárem byl zcela zničen autobus a vážně poškozeny okolní stavební konstrukce. Největším požárem mimo majetek DP byl požár tržnice SAPA v Libuši, kde naše hasičské jednotky pomáhaly veřejným hasičům. Nejpočetnější skupinou výjezdů v minulém roce se poprvé v historii HZS DP staly technické zásahy. K velmi častým patřily výjezdy na vyproštění osob z výtahů a plošin pro invalidy. Nejčastěji se vyjíždělo na výtahy v nově otevřeném úseku metra IV.C2 ve stanicích Střížkov a Prosek. V rámci technických zásahů dále hasiči prováděli ochlazování tramvajových kolejnic deformovaných horkem, odstraňování překážek z dopravní cesty, asistence příslušníkům Policie ČR při hledání nástražných výbušných systémů a také kuriózní akce jako chytání psů zaběhnutých v metru, vyprošťování osob z uzamčených místností a WC nebo likvidaci včelích rojů. Technické zásahy u událostí způsobených přírodními živly, například březnovým orkánem Emma, tvoří samostatnou skupinu a jsou evidovány v kategorii Živelné pohromy. Druhou nejčetnější skupinou událostí byly výjezdy na signál elektrické požární signalizace (EPS). Mezi typické příčiny těchto výjezdů patří například zvíření prachu, stavební a lamanitostí provozních objektů a dopravních prostředků podniku. Pravidelnou součástí požárních cvičení v objektech DP byly zkoušky vyhlášení požárního poplachu a následné evakuace osob. Některá specializovaná cvičení byla zaměřena na součinnost se speciálními složkami Policie ČR při teroristickém ohrožení metra, jiná na prezentaci řešení mimořádných událostí pro sdělovací prostředky. Vysoký počet výjezdů HZS DP za uplynulý rok má jeden společný důvod, a tím je vysoká a veřejně deklarovaná odpovědnost Dopravního podniku za životní prostředí, bezpečnost a komfort cestujících, plynulost a spolehlivost městské hromadné dopravy. Hasičský záchranný sbor DP zasahuje a pomáhá podniku v situacích, kdy jsou tato zásadní kritéria kvality služeb ohrožena mimořádnými událostmi. Rok Celkový počet výjezdů HZS DP Typ události rok 2007 rok 2008 počet % počet % Požáry Dopravní nehody Technické zásahy Živelné pohromy Únik látek Signalizace EPS a plané poplachy Prověrovací cvičení Ostatní události Celkem Zdroj Ing. Michal Brunner, DP Kontakt 2/2009\n19 AKTUALITY INFORMACE ZAJÍMAVOSTI DROGY ZA VOLANT NEPATŘÍ Nejčastěji používaná droga je alkohol. Rozhodně za volant nepatří a zákon ji vysloveně zakazuje. Avšak nebezpečné je i užívání různých na první pohled nevinných prášků. Prášky proti bolesti hlavy, na alergii, uklidňující prášky jsou za volantem skutečně záludné. Obzvláště jejich kombinace. Člověk totiž nikdy neví, jak dlouho ho ovlivňují a jaké sekundární účinky mohou mít. Účinek drog za volantem nelze odhadnout. Pokud je možné spočítat dobu odbourávání u alkoholu, u drog tomu tak není. Proměnných faktorů je více: momentální zdravotní stav řidiče, kvalita látky, způsob podání, množství atd. Povzbuzení je jenom dočasné, následný útlum přináší únavu, řidič se hůř soustředí, je ospalejší. Navíc u některých drog (i alkoholu) je třeba počítat s efektem dojezdu. I některé drogy ještě dlouho po požití ovlivňují chování řidiče. I když testy prokáží přítomnost návykových látek (marihuany, hašiše, extáze a pervitinu), nedokáží už předpovídat, zda ještě ovlivňují chování řidiče. Marihuana a hašiš zpomalují reakce a oslabují paměť. Zesilují náladu, dobře naladěný člověk bude veselejší, smutný konzument se asi začne propadat do depresivních stavů. Halucinogeny (LSD) ovlivňují vnímání prostoru, času, barev a objevují se po nich zrakové a sluchové halucinace. Jejich účinek trvá přes deset hodin. Stimulancia (kokain, pervitin, extáze) způsobují euforické stavy. Člověk ztrácí sebekontrolu, může být podrážděný. Po euforii nastává útlum. Opoidy (heroin) tlumí a prodlužují reakční čas, někdy navozují pocit nepřiměřeného sebevědomí. Metropole má nové registrační značky Už několik týdnů jezdí po uli cích hlavního města náklad ní automobily s úplně novým ty pem registrační značky. Od té staré se liší tím, že namísto kom binace čísel a jednoho písmena A jsou na ní hned dvě áčka. Obyvatelé metropole si navíc budou muset v nejbližších asi čtrnácti dnech zvykat na tuto čer stvou novinku i na osobních automobilech. Důvodem je sku tečnost, že původně vydávané značky začínající na čísla 1 9 a písmenem A už brzy dojdou. Nová řada značek tak začne opět číslicí 1, nikoli nulou, jak informovala některá média. Za ní už ale nebude jen jedno áčko, ale hned dvě za sebou. Až dvě áčka dojdou, přijdou na řadu další písmena abecedy. O tom, že se v Praze, stejně jako o něco později ve středních Čechách (ty mají značky obsa hující číselnou kombinaci s pís menem S), budou měnit značky kvůli stále rychlejšímu nárůstu přihlašování nových vozů, infor moval mluvčí Ministerstva dopravy Karel Hanzelka. Praha musí najet na novou formu státních registračních zna ček. Nechali jsme vyrobit zatím asi 7000 párů značek, navíc je objednaná další várka značek až do kombinace 1AE. Všechny ty to nové značky jsou rozměrově zcela stejné s těmi předchozími, řekl Hanzelka. Kromě Prahy, která podle mluvčího už prakticky do konce roku 2008 stačila vyčerpat všechny možné kombinace pís men a čísel až do série 9A9, bu de muset ze stejných důvodů br zy najet na nový systém i Středočeský kraj. Je to otázka jen měsíců, v současnosti se vydávají značky série 9S4. Vše záleží na tom, jak rychle si budou lidé kupovat ne bo přihlašovat nová auta, dodal Hanzelka. Zatím jsme v souvislosti s fi nanční krizí nezaznamenali, že by ubývalo lidí, kteří by si při hlašovali nová auta. Pokud toto tempo vy drží, začne počítač přidělovat no vý druh poznávacích značek nej později v půlce příštího měsíce, řekl šéf odboru dopravně-správních agend na magistrátu Josef Michalík. Dopravce nakoupí autobusy, ty chybí nejvíce Obnova vozů metra, tram vají a autobusů připomíná nekoneč ný příběh. Letos ani v příštích le tech to nebude jinak. Na uskutečnění svých plánů by Dopravní podnik potřeboval asi 3,4 miliardy korun, nyní má ale na ob novu vozového parku pouze 700 milionů. Jaké má městský dopravce při nákupech priority? V tuto chvíli autobusy, to je aktuální téma, uvedl radní pro dopravu Radovan Šteiner. U metra se obnovuje vozový park dvěma způsoby dopravce buď nechá přestavět staré soupravy, nebo kupuje nové. Letos bude pro trasu B opraveno 9 souprav a v letech 2010 až 2012 bude opraveno dalších 15 starých souprav, které by měly být připrave ny na prodloužený úsek trasy A. Celkem bude v roce 2010 v Praze 93 rekonstruovaných souprav. Dvě nové soupravy by chtěl dopravce na koupit po roce 2013 a budou rovněž určeny pro trasy A. Do roku 2015 pak koupí další tři. Autobusy Jednoznačně největší skluz má dopravce v množství vy měněných autobusů. V posledních dvou letech totiž nekoupil ani jeden nový, s výjimkou čtyř speciálních autobusů pro vozíčkáře. Právě v autobusové dopravě by měly být nákupy nejvíce vidět. Představenstvo Dopravního podni ku již schválilo výsledek soutěže na dodávku autobusů, uvedl Šteiner. Dodávky nových vozů by měly začít letos a do roku se v ulicích objeví 60 normálních a 30 kloubových nových autobusů. V le tech 2017 až 2018 by jich měly při být dohromady další dvě stovky. I tramvaje Dopravní pod nik buď opravuje nebo kupuje nové. Letos začne nakupovat nový tyj tramvaje Škoda 15 T. Do roku 2016 jich podnik koupí 250. Do roku 2010 by mělo Prahou jezdit také 60 tramvají známých jako Porsche. 19\n20 AKTUALITY INFORMACE ZAJÍMAVOSTI TUŽKA ANI PÁSMO V POVINNÉ VÝBAVĚ VOZIDEL NEBUDOU Novou vyhlášku, která přinese změny do povinné výbavy moto rových vozidel, vydá ministr do pravy Petr Bendl na přelomu března a dubna. Jak včera ujistil, tužka ani pásmo, jež do ní prosazoval jeho předchůdce Aleš Řebíček, v povinné výbavě určitě nebudou. MAGISTRÁT CHCE ŘIDIČÁKY VYMĚNIT RYCHLEJI Na pražském magistrátu od startovala další etapa výměny řidičských průkazů za nově, odpo vídající podmínkám Evropské unie. Ne vždy se ale tento úřední úkon obejde bez silných nervů. Z povinné výbavy vypustíme náhradní žárovky a rezervní ko lo, pokud má vozidlo soupravu na nouzovou opravu pneumatik. Naopak ji doplníme o reflexní vestu a formulář Záznam o do pravní nehodě. Změny budou i v obsahu lékárničky, ale ty mu sí ještě stanovit Ministerstvo zdravotnictví, sdělil ministr Bendl. Také odmítá požadavky poli cistů a hasičů, aby v povinné vý bavě byl barevný sprej k vyzna čení dopravní nehody a hasicí přístroj. To rozhodně podporo vat nebudu. Dovedu si ale před stavit, že automobilky budou v budoucnu do vozidel zabudo vávat hasicí systém, podobně jako jsou dnes u nových aut samo zřejmostí airbagy, uvedl Bendl. Systém by automaticky začal hasit v případě, že by ve vozidle vypukl požár. To by podle mini strových slov bylo mnohem efektivnější, než když se řidič pokouší oheň uhasit ručním hasicím přístrojem, pro nějž se na víc těžko ve vozidle hledá spo lehlivé místo. Řebíčkův nápad s tužkou a pásmem se vůbec nelíbí ani poslancům. Povinná tužka a pásmo jsou nesmysl. Za peníze, které by to stálo, by si však řidiči měli do povinné výbavy pořídit detekční trubičku pro jednorázové zjiště ní alkoholu a před jízdou si vždy ověřovat, jestli za volant usedají zcela střízliví. Předchozí novela zákona o provozu na pozemních komu nikacích vrátila strážníkům prá vo měřit v obcích rychlost vozi del, o něž měli od letošního 1. ledna přijít. Měřit se ale nově může jen na úsecích stanovených Policií ČR a vyznačených dopravními znač kami Měření rychlosti a Konec měření rychlosti. Jak mají tyto značky oficiálně vypadat, ministerstvo ještě ne stanovilo. Mnozí strážníci se pro to měřit bojí a řidiči se ulicemi řítí i stovkou bez postihu. Náš názor je, že obavy strážníků jsou zbytečné. Zákon přece jasně popisuje způsob měření. Přesto jsme se rozhodli do vy hlášky zařadit také grafickou po dobu značek, informoval ministr Bendl. Odbor dopravně-správních agend upozorňuje řidiče, kteří jsou držiteli řidičských průkazů vydaných v době od 1. ledna 1994 do 31. pro since 2000, že podle zákona o silničním provo zu jsou povinni tyto doklady vy měnit do 31. prosince 2010, sdělil mluvčí magistrátu Jiří Wolf. Podle něj zatím stále ještě zbývá vyměnit více než 150 tisíc průkazů. To je už teď - pokud jde o kapacity - velký problém. Řidiči by proto neměli nechá vat, jak je u nás zvykem, vše na poslední chvíli. Je nutné, aby li dé výměnu řešili již dnes a ušet řili si tak zbytečné potíže a prů tahy na konci příštího roku, dodal Wolf. Kdo na konci roku 2010 nebude mít nový řidičský průkaz, nesmí od Nového roku 2011 vyjet na silnici. Mnoho lidí využívá i možnos ti objednat se k výměně řidičské ho průkazu po internetu. Je mož né si i přesně zvolit den a čas, kdy se klientovi hodí dojít si na magistrát. Pokud si lidé nechají svůj sta rý řidičský průkaz jen vyměnit za nový a nebudou v něm chtít mě nit nějaké údaje, nebude je vý měna stát ani korunu. 20


FALL BARBAROSSA - Jajjun.com\nPříspěvek od Royal » 20 říj 2009, 19:47\nObsazením Rakouska v roce 1938 získal Wehrmacht výhodu maximálně možného obklíčení Československa. Po odstoupení českého pohraničí Německu se pak Hitler zbavil úplně obav z české armády a její schopnosti klást dlouhodobý odpor. Nová strategická situace vedla k přehodnocení plánů německého generálního štábu. Diktátor se po záboru českých pevností sešel s šéfy armády, aby vzniklou situaci podrobně prozkoumali. Shodli se na tom, že vojenský útok proti Československu by byl za dané situace nežádoucí, protože by mohl vyvolat nepřátelskou reakci proti Německu ze strany Francie a Velké Británie. Místo toho Hitler navrhl počkat do jara, kdy osamocený a všemi spojenci opuštěný zbytek Československa spadne Říši do klína jako zralá hruška.\nPlány jsou věc jedna, skutečnost jiná. Na úsvitu 15. března 1939 se Evropa a Německo probudily do nejostřejší mezinárodní krize od konce války v roce 1918. Československá vláda reagovala na zvěsti o chystané německé invazi do zbytku republiky a v noci z 14. na 15. března vyhlásila mobilizaci. Praha svým důrazným postojem rázně připomenula západním spojencům Francii a Velké Británii, že nadešel čas splnit své závazky dané Mnichovskou smlouvou. Nad ránem už podél celé hraniční linie vypukly zuřivé boje československé armády s tankovým a motorizovaným předvojem Wehrmachtu. Za daných okolností nezbylo západním vládám v Paříži a Londýně nic jiného, než o 24 hodin později vyhlásit válku Německu.\nRozmístění německých divizí po podepsání Mnichovské dohody\nPo rychlém obsazení českých zemí se odpor oslabené československé armády zhroutil. Německo bleskově přesunulo všechny divize na Západ a okamžitě zahájilo útok na Francii přes Brusel a Ardeny. Podle předem vypracovaných plánů měla německá armáda provést manévr s cílem obchvátit co největší počet divizí mezi Maginotovou linií a Švýcarskem, aby po pádu Francie nemohlo francouzské velení disponovat pro případ pokračování války žádným větším počtem divizí. Německé motorizované kolony měly postupovat co nejvíce podél atlantického pobřeží a teprve v okolí Normandie se měly stočit na východ, aby uzavřely dvě obrovské kapsy v okolí Paříže a Maginotovy linie.\nPrůlom francouzské fronty u Sedanu a Lille\nPo promyšleném německém manévru uvázlo ve dvou velkých kapsách východně od Paříže a v prostoru Maginotovy linie na 65 převážně francouzských a belgických divizí. Z této rány se už Francie nevzpamatovala a další průběh války byl už jednostranou záležitostí německé armády. Když pronikly německé tanky až na Azurové pobřeží, bylo o výsledku války definitivně rozhodnuto. Hitler smetl ze stolu návrhy některých ministrů o vytvoření loutkového státu Vichy na menší části francouzského území a rozhodl se k okupaci celé Francie.\nObklíčení 65 francouzských a belgických divizí v létě 1939 předznamenalo konečný pád Francie\nJeště před příchodem zimy nařídil diktátor dokončit okupaci celé západní Evropy záborem Holandska, aby si vytvořil co nejvýhodnější pozici k vedení války proti Velké Británii. Současně s tím se část německé armády začala přesouvat na východ a jihovýchod, kde mezitím došlo k dalšímu vystupňování války. Ještě před přesunem části sil na východ musel Hitler spolknout dvě hořké pilulky. Tou první bylo prodložení záruk Polsku, ve kterém se německá vláda zavázala nevystupňovat tlak na Polsko ohledně Gdanska a koridoru do východního Pruska. Druhým politickým políčkem do tváře bylo odmítnutí návrhů sovětských diplomatů na uzavření paktu Molotov-Ribentropp, když sovětská strana jednostraně zahájila útok na území Turecka. Přes tyto dílčí ústupy dosáhl Hitler svého : oslabená východní fronta zůstávala klidná. Německá armáda tak získala několik dalších měsíců drahocenného času ke konsolidaci, modernizaci a vytvoření nových divizí pro další výboje.\nNěmecko po úspěšném ovládnutí západní a střední Evropy\nV létě a na podzim roku 1939 se na cestu válečného dobrodružství vydal také Sovětský svaz. Rudá armáda využila zatažení rozhodujících evropských velmocí do války na Západě a překročila sovětsko-turecké hranice. Do podzimu ovládli Rusové celou Malou Asii, ale tento územní zisk byl vykoupen značnou cenou - SSSR se ocitl ve válce s Velkou Británií, Francií a Itálií. Německý generální štáb bude nyní s napětím sledovat, jak se povede Sovětskému svazu oddolat armádám třech západních států. Nejde o nic méně, než armády těchto států a jejich spojenců předčít ve vojenském umění, rozbít napadrť a neutrpět přitom významné lidské, materiální a územní ztráty před rozhodujícím střetnutí s Německem.\nNaposledy upravil(a) Royal dne 22 říj 2009, 22:10, celkem upraveno 1 x.\nRe: FALL BARBAROSSA\nPříspěvek od Marmont » 20 říj 2009, 21:27\nTady se chystá něco velkého...\nPříspěvek od Lulina » 20 říj 2009, 22:45\nZprávy Večerní Moskvy:\n30.léta proběhla ve znamení celosvětového společenského kvasu. Dozvuky ekonomické krize spolu se zrodem nového řádu v Německu určily směr, kterým se bude svět ubírat v následujících letech.\nSovětský svaz, jehož ekonomika nebyla díky osvícenému centralizovanému řízení, tolik postižena krizí, se vydal na cestu rozvoje své průmyslové základny. Do budovatelského úsilí se zapojil doslova celý národ a výsledky se velmi brzy dostavily. Monumentální díla dokumentující neomezené schopnosti sovětského člověka, jako například DněproGes, jehož dostavba v roce 1939 umožnila ohromující nárůst průmyslu na Ukrajině, vyrůstala po celé zemi za zpěvu častušek a otcovského dohledu prvního tajemníka strany. Nečetné skupinky rozvracečů, sionistů a imperialistických agentů pokoušející se o sabotování jednotného úsilí strany a lidu, byly rozdrceny ocelovou pěstí strážkyně pokroku NKVD.\nNa počátku roku 1939 se Kobova pozornost upřela směrem k Malé Asii. Turecká republika se po smrti jeho přítel Atatürka zmítala v nepokojích a její postup vůči arménským bratrům či křesťanům také nevzbuzoval zrovna záruku stabilního mostu mezi Evropou a Asií. Proto se Josif Visarrionovič rozhodl, že "nemocného muže" na Bosporu vyléčí.\nByl vytvořen Jižní front pod velením maršála Žukova a jeho úkolem bylo prolomit překvapivým úderem obranu turecké hranice v oblasti Trabzonu a Karsu a postupovat směrem na Ankaru. Jednotky prvního sledu byly tvořeny pěšími divizemi a jedním horský sborem,v záloze pak byl k dispozici jeden sbor tankový, který měl po překonání nepřátelské obrany v kavkazských průsmycích zajistit, aby útok na maloasijských pláních neztratil hybnost a nepříteli nebyla dána možnost zaujmout obranné pozice.\nÚtok byl zahájen 3. června a na všech úsecích fronty byl postup v souladu s plánem operace.\nPo překonání odporu turecké armády v pohraničních horách se Jižnímu Frontu otevřela cesta do nitra Malé Asie a tankový sbor generála Rokossovského, podporovaný děly černomořské flotily, mohl započít svůj úder směrem k Bosporské úžině.\nPod soustředěnými údery tankového sboru, který místa silného odporu obcházel a postupoval nezadržitelně vpřed, se postupně hroutila jedna obranná linie za druhou a začal se slibně rozvíjet plán na izolaci tureckých divizí v nevýznamných oblastech.\nJedinou skvrnkou na jinak skvěle probíhajícím tažení se tak stal obsah depeše, kterou doručila spojka do štábu maršála Žukova 14.července, ve které ho Stavka krátce informovala, že Sovětský svaz je nyní ve válečném stavu také s Itálií.\nVzápětí následoval telefonický hovor se Stalinem, který po stručném blahopřání k dosavadním úspěchům suše poznamenal, že:"...ten potrhlý makarón si snad opravdu myslí, že je Caesarovým dědicem, nu vot z toho ho rychle vyléčíme".\nOvšem "makarón" to myslel vážně a vzápětí se sovětská podpůrná flotila ocitla pod palbou drtivé přesily italských válečných lodí a po lítém boji hrdinné sovětské loďstvo ustoupilo do bezpečí Sevastopolského přístavu.\nNa průběh sovětských operací to ovšem nemělo nejmenší vliv a jednotky maršála Žukova pokračovaly podle plánu.\nZatímco do Berlína putoval jeho blahopřejný telegram Hitlerovi k dobytí Francie, stál rodný otec všech Rusů u okna své kremelské pracovny a hleděl zamyšleně do rozbřesku nového dne. Před chvílí mu službu konající důstojník doručil zprávu, že\n"červi", jak s oblibou v soukromí nazýval německý říšský kancléř Anglii a nyní již bývalou Francii, se v zřejmě zcela pomátli na rozumu a aniž by je nutili nějaké mezinárodní závazky, vyhlásili Rusku válku kvůli hromadě kamení kdesi v Asii a právě se pokoušejí vylodit na Krymu.\nMarně se Josif Vissarionovič snažil odhalit v jejich počínání nějakou logiku, neboť katastrofálně probíhající válka s Německem, kterou už spojenci vedou, nezavdává zrovna příčinu k nějakému optimismu a přidat si k tomu ještě další bojiště s tak mocným soupeřem, se Kobovi jevilo jako čiré šílenství.\nSykot stříbrného samovaru v koutě pracovny prvního občana státu vrátil do reality. Posadil se za mahagonový psací stůl a vychutnával první šálek čaje toho dne. A pak se pousmál a jen tak pro sebe tiše pronesl: " nu vot, duraki, počítal jsem s tím a stejně by na vás brzo došlo".\nKoncem léta 1939 bylo Turecko po kapitulaci posledních jednotek v Cařihradě připojeno ke svazu jako Sovětská Turecká republika s autonomním statusem a strategicky důležitá bosporská úžina tak byla zabezpečena.\nJediným kazem tohoto jinak velmi úspěšného léta bylo to, že se nám neuvěřitelným způsobem smrskly zásoby ropy, patrně důsledkem sabotáže imperialistických agentů a jejich přisluhovačů z řad opozice.\nOvšem NKVD už zahájila vyšetřování a první tajemník očekává, že viníci budou rychle vypátráni a příkladně potrestáni.\nPříspěvek od Royal » 21 říj 2009, 05:55\nLulina píše: ...vyhlásili Rusku válku kvůli hromadě kamení kdesi v Asii a právě se pokoušejí vylodit na Krymu. Marně se Josif Vissarionovič snažil odhalit v jejich počínání nějakou logiku, neboť katastrofálně probíhající válka s Německem, kterou už spojenci vedou, nezavdává zrovna příčinu k nějakému optimismu a přidat si k tomu ještě další bojiště....\nTaké v Berlíně si dlouho do noci lámou hlavou nad průběhem války na černomořských úžinách a nad posledním vývojem v Rusku. Britská armáda zcela nesmyslně a za těžkých ztrát útočí na třetí nejtěžší pozemní (a první nebo druhé nejsilnější námořní) opevnění v Evropě. Sovětský svaz zase zcela zmátl Berlín kombinací budování mohutného opevnění s útočně vedenou válkou všemi dostupnými prostředky.\nPříspěvek od Cizinec » 21 říj 2009, 06:27\nTato hra bude památná... Všichni jsou zmateni.\n(Těším se na pokračování.)\nPříspěvek od Lajgor » 21 říj 2009, 07:06\nVyvíjí se to opravdu zajímavě. Vššichni proti všem. To zas bude řež. Nechtěl bych být na místě Polska\nJen mě překvapuje, že Francie neútočí proti lidu SSSR ze Sýrie\nPříspěvek od Royal » 21 říj 2009, 08:25\nVýchodní Prusko tvořilo po celá staletí nejvýchodnější periferii německé říše. Tento zapomenutý kout země byl kolébkou poněmčilých baltických Prusů, kteří se během několika generací stali sloupem německé moci a pavézou její vojenské slávy. Tato záhadná a nevlídná krajina, s mnoha přírodními překážkami, se v dávné i nedávné historii stala místem mnoha krvavých bitev. Východní Prusko si zvolily jako pochodovou osu svého tažení mnohé armády, i když území bylo téměř neschůdné, všude plno močálů a jezer, takže jízda i dělostřelectvo se tu staly přítěží.\nV samém koutu tohoto nehostinného kraje stál na malém návrší lovecký zámek, který dal v letech 1879-1882 postavit pruský korunní princ podle architektonických plánů věhlasného hraběte Rochefora. Kolem zámku se rozkládal rozsáhlý park s množstvím staletých stromů, které vzduzovaly nelíčený obdiv všech návštěvníků. Nedaleko zámku stál dům polního maršála von Bittenfelda, později známý jako lovecký zámeček Riviera. Zatímco architektura zámku byla nehezkou směsicí různých slohů, zámecký interiér naproti tomu tonul v přepychu. Do lesů v okolí zámku vyjížděli na lov pruský císař Vilém II., ruský car Alexandr III., pruský, saský a rakouský korunní princové.\nPo velké válce 1914-1918 připadl zámek německému státu a později byl byl darován prezidentovi Hindenburgovi. Okolní lesy se opět staly místem reprezentačních honů. Jezdívali sem na lov polský prezident Pilsudski, maďarský regent Horthy, Hermann Göring a mnozí další hodnostáři Velkoněmecké říše. Tato idylka trvala až do anšlusu Rakouska v roce 1938.\nBěhem následujících několika měsíců orgány německé rozvědky důkladně pročesaly zdejší okolí a konečně v srpnu roku 1938 se v zámku Riviera objevili noví páni. Směřovaly sem řady vozů s poznávacími značkami wehrmachtu a luftwaffe. Na zámeckých baštách se objevily vysoké anténní stožáry radiových stanic. Spojovací oddíly sem instalovaly kilometry kabelů a vedení. U zámecké brány se usídlil letištní prapor a do bývalých kasáren se nastěhovala zesílená rota vorschutzkommanda.\nPo celé dny a noci vřel zámek prací. Technici a stavební dělníci ho připravovali ho na příchod nových pánů. Pracovny byly vybavovány zvukotěsnou izolací čalouněných dveří a v místnostech se objevily mohutné ocelové trezory. Po obvodu zámeckého parku se objevily strážní budky s výstražnými nápisy, že vstup na území parku je pod trestem smrti zastřelením zakázán. Veškeré práce byly dokončeny koncem srpna. Od 1. září 1938 se na zámku usídlil štáb německé vojenské zpravodajské služby – abwehru, s krycím názvem HORN. Jeho pracovníci soustřeďovali a vyhodnocovali materiály z výzvědné a proti výzvědné činnosti agentů pro oblast „ Východ “, které zahrnovaly všechny zpravodajské informace z pobaltských republik, Polska, Československa a – Sovětského svazu.\nPříspěvek od Lulina » 21 říj 2009, 10:31\nLajgor píše: ...Jen mě překvapuje, že Francie neútočí proti lidu SSSR ze Sýrie\nPro zasvěcené tento fakt není nijak překvapivý. Stalinovi se vlastní hlavou (a v Sovětském svazu to bereme doslova 8) )zaručil náčelník GRU Ivan Proskurov, že Francie zůstane na Blízkém východě prozatím pasivní, což je momentálně stav vyhovující oběma stranám. Jednak nemá Francie, díky taktice maršála Royala dostatek bojeschopných divizí ani k obraně, natož k ofenzivním akcím (ty dvě divize viditelné na posledním screenu jsou pravděpodobně jedinné, které v Sýrii jsou) a dále chybí Francii především vůle vystupovat aktivně, protože po vojenském debaklu a ztrátě téměř všech území v Evropě, je příliš zaměstnána vnitřními rozpory a bojem o moc mezi několika exilovými klikami.\nNavíc zde také silně působí fakt, že Francie byla do války proti Sovětskému svazu zatažena prakticky proti své vůli a momentálně je vleku událostí, které nemůže nijak významněji ovlivnit.\nPříspěvek od Lulina » 21 říj 2009, 10:59\nRoyal píše: .... Sovětský svaz zase zcela zmátl Berlín kombinací budování mohutného opevnění s útočně vedenou válkou všemi dostupnými prostředky.\nDomníval se snad říšský kancléř, že soudruh Stalin bude nečině přihlížet, jak pomocí bezohledné expanze roste moc třetí říše geometrickou řadou? Že si bude na Dněpru plácat hrady z betonu a libovat si, jak se nám letos vydařila pšenice? A že spokojeně počká, až se Evropa sjednotí pod vlajkou s hákovým křížem a na sovětské západní hranici stanou zástupy v oceli zakutých teutonů, lačných naší žírné půdy a surovin?\nSovětský lid nechtěl válčit s nikým a kroky které nyní podniká, či snad ještě podnikne, jsou pouze nezbytnou reakcí na vývoj mezinárodní situace v rámci zachováni nezbytné rovnováhy. A když už je okolnostmi přinucen použít síly, pak je to vždy v zájmu pracujícího lidu, jemuž Rudá armáda přináší světlo revoluce a socialismu a vymaňuje ho z područí imperialistických vykořisťovatelů.\nUkázkovým příkladem je právě Turecká Sovětská Republika, která vysvobozena od islámského bludařství a kapitalistického jha a nyní také s čerstvě znárodněným průmyslem, již spěje mílovými kroky k beztřídní společnosti pod moudrým a otcovským vedením Stalina a strany.\nV celé zemi právě probíhají spontání manifestace k oslavě osvobození a na podporu strany a nové vlády.\nPříspěvek od Lulina » 21 říj 2009, 11:32\nZajímavá je situace Itálie. Je ve válce proti Rusku na straně spojenců, ale není součástí jejich aliance. Koba vidí její budoucnost velmi černě. Duceho, jistě v přechodném pominutí smyslů učiněné rozhodnutí vyhlásit válku Sovětskému svazu, postavilo tuto zem skvělých módních návrhářů a designerů, ale prachmizerných vojáků do situace, která nemůže skončit jinak než katastrofou.\nPro "spojence" přítěží, pro nepřátele k smíchu, smutný osud země, jež kdysi vládla světu a legie Scipia Africana, Gaia Maria, Sully či Julia Caesara kráčely vítězně po všech kontinentech.\nPříspěvek od Lajgor » 21 říj 2009, 12:56\nPro zasvěcené tento fakt není nijak překvapivý. Stalinovi se vlastní hlavou (a v Sovětském svazu to bereme doslova 8) )zaručil náčelník GRU Ivan Proskurov, že Francie zůstane na Blízkém východě prozatím pasivní, což je momentálně stav vyhovující oběma stranám.\nNení nad tichou dohodu Ovšem představa diktatury proleteriátu, jejíž vojska překračují Suez, by mě jako západního demokrata velice děsila\nPříspěvek od Lulina » 21 říj 2009, 14:58\nLajgor píše: Není nad tichou dohodu Ovšem představa diktatury proleteriátu, jejíž vojska překračují Suez, by mě jako západního demokrata velice děsila\nDěsit je to může, mohou o tom dokonce diskutovat, mohou protestovat, ale to je asi tak vše , co proti tomu lze dělat .\nPříspěvek od Royal » 21 říj 2009, 18:26\nLulina píše: Domníval se snad říšský kancléř, že soudruh Stalin bude nečině přihlížet ?..\nNikoliv. Říšský kancléř se jen domníval, že soudruh Stalin chápe nemožnost sedět na dvou posvíceních najednou.\nPříspěvek od J. G. Mendel » 21 říj 2009, 20:00\nTak tohle bude masakr 8) ... Lulina to bude mít hodně těžké proti soupeři jako Royal, ale uvidí se co s tím kolosem jménem SSSR svede\nPříspěvek od Royal » 21 říj 2009, 21:09\nNa základě střípků zpráv z odposlechu sovětských komuniké a hlášení německých agentů na Balkáně, v Levantě a na Středním východě vyhodnotil štáb zpavodajské služby HORN ve Východním Prusku situaci střízlivě :\n1) Sovětský svaz se po dobytí Turecka ocitl ve strategickém dilematu. Dilema sovětského generálního štábu spočívá nyní v otázce, zda :\na) upevnit a konsolidovat dobytá území a přejít do obrany proti možným útokům ozbrojených sil Velké Británie a Itálie, případně Francie ?\nb) pokračovat v útočné válce zahájené na jaře 1939, případně kterým směrem vést další ofenzívní operace ?\nPro variantu a) hovoří především skutečnost nadcházející zimy, která společně s členitým horským terénem značné omezí účinnost případného vpádu Rudé armády na Balkán proti Bulharsku, Řecku nebo Rumunsku z evropské části Turecka. Německé výzvědné službě také neunikla zpráva a tenčících se zásobách strategických surovin v Sovětském svazu.\nVarianta b) nabízí Rudé armádě celou řadu možností. Finsko, baltské státy, Rumunsko, Bulharsko, Řecko, Persie, francouzské kolonie Sýrie a Libanon, britské kolonie Palestina, Egypt, Irák, Kuvajt. Všechny tyto možnosti mají jedinou slabinu - odvedou příliš mnoho sovětských divizí z centrálního úseku předpokládané příští fronty v Bělorusku a na Ukrajině před možným vpádem Wehramchtu už na jaře nebo v létě roku 1940.\nPříspěvek od Royal » 21 říj 2009, 21:58\nNěmecké pancéřové svazy v závěsu s pěchotou směřují na východ do bezprostřední blízkosti sovětských hranic ... Rozkazy k přesunu byly vydány také pro všechny letecké divize luftwaffe bez vyjímky.\nPříspěvek od Lulina » 22 říj 2009, 08:39\nZpráva Večerní Moskvy:\nDne 5. října 1939 se za svítání, po mohutné dělostřelecké přípravě z děl bitevních lodí a křižníků, se v oblasti Cannakale (Turecká Sovětská rep.)na asijské straně Dardanel, pokusil o překvapivé vylodění britský expediční sbor.\nNaší hrdinní vojáci bránící tento úsek pobřeží pod vedením generála Ivanova, se však nenechali zaskočit a neúnavně povzbuzováni komisařem Chruščovem se statečně postavili mnohonásobné přesile úskočného nepřítele.\nJeho počáteční nápor se podařilo odrazit i díky hrdinskému činu podporučíka V.S. Myškina, který velel četě bránící důležitý výstup z pláže. Když většina jeho vojáků padla a jedinné protitankové dělo umlklo, vrhl se k němu sám a přesnou palbou v rychlém sledu zničil 3 nepřátelské tanky a postavení udržel, ač už těžce raněn, až do příchodu posil. Podporučíku V.S. Myškinovi byl in memoriam udělen titul Hrdina Sovětského Svazu.\nPo přísunu posil zavelel generál Ivanov k protiútoku a jediným úderem smetl prohnilé imperialistické žoldáky zpátky do moře, odkud přišli a zbarvil ho jejich krví. Expediční síly lorda-vikomta Gorta o síle pěti pěších a jedné tankové divize přestali existovat. Panu Churchillovi, se tak "úspěšně" podařilo repete bitvy u Gallipoli před 23 lety, kdy na prakticky stejném místě, nechal vykrvácet tisíce prostých vojáků z britských dominií jen proto, že už tehdy se domníval, jak geniálním je stratégem.\nK této události se nám exkluzivně podařilo získat i vyjádření generála L.L.Luliny, který, jak se jistě mnozí naši čtenáři pamatují, byl v polovině 30.let vůdčí osobností při reorganizace armády, těšil se neomezené přízni otce vlasti a podle našich informací patřil k několika málo vyvoleným, kteří mohli oslovovat soudruha Stalina "ty", pak ovšem náhle nevysvětlitelně zmizel a upadl v zapomnění.\nNa naši otázku, kde strávil několik minulých let ,odpověděl stručně:" Byl jsem na cestách".\nBritskou ofenzivu zhodnotil takto:"Pokud hodlají britští imperialisté postupovat i v této válce podle plánů z té předchozí, nemám obavu z věcí příštích".\nNaposledy upravil(a) Lulina dne 22 říj 2009, 09:13, celkem upraveno 3 x.\nPříspěvek od Lulina » 22 říj 2009, 09:10\nVidím, že maršál Royal je v říši oblíben 8) , některá jeho opatření jako například přídělový systém, či pracovní soboty mu zřejmě na popularitě nepřidávají .\nFakt, že v Sovětském svazu je oproti říši opozice trvale na ústupu, lze jistě přičíst skutečnosti, že soudruh Stalin je svým lidem bezmezně milován .\nPříspěvek od Lajgor » 22 říj 2009, 09:16\nLulina píše: Vidím, že maršál Royal je v říši oblíben 8) , některá jeho opatření jako například přídělový systém, či pracovní soboty mu zřejmě na popularitě nepřidali .\n7% :12% není zase tolik rozdílný poměr, nehledě na to, že fašistické země musí poskytovat svému obyvatelstvu mnohem více spotřebního zboží než komunistické. Srazit opozici je otázkou dvou měsíců zvýšení přídělu.\nPS: Propaganda je podivná dáma se spoustou zapeklitých informací linoucích se z jejích na první pohled krásných úst\nPříspěvek od Royal » 22 říj 2009, 10:10\nLulina píše: Vidím, že maršál Royal je v říši oblíben ..\nSovětský odhad poměrů v Německu se stal obětí zbožného přání. I nejprofesionálnější armáda může být někdy postavena před úkol, na který prostě nestačí. Vůdce nemohl rozhodnout jinak, když se chtěl za každou cenu vyhnout zdlouhavé a nebezpečné válce na dvou frontách. Proto nejprve přestal vyvíjet nátlak na Polsko v otázce Gdanska a západního kridoru do Východního Pruska, a bezprostředně poté odmítl dohodu sovětské diplomacie o rozdělení Polska a sféry vlivu v severovýchodní, východní a jihovýchodní Evropě. I když toto politické rozhodnutí vyvolalo v Německu okamžitý nárůst opozice 10 %, ovoce tohoto rozhodnutí sklidí Říše v blízké budoucnosti. Nejenže se Sovětskému svazu nepodařilo zatáhnout Polsko po boku západních velmocí do války s Německem, ale Moskva sama naopak spadla do své předem vykopané jámy v podobě složité vojenské a zahraničně-politické situace, ze které nyní může těžit Německo. Další 2 % opozice byly způsobeny vojenským přepadem Nizozemska. Brzy však přijde čas, kdy se kyvadlo veřejného mínění a barometr spokojenosti obyvatelstva Velkoněmecké říše opět vychýlí ve prospěch politického vedení země.


8 fascinujících zajímavostí o zlatě | MAGAZÍN.cz\nIlustrační fotozla / foto: sxc.hu\n8 fascinujících zajímavostí o zlatě\nVíte, kde je nevíc zlata na Zemi?\nZlato je cenný kov, který se stal synonymem bohatství. Po staletí i v současnosti platí zlato za jednu z nejbezpečnějších investic. Celosvětové následky hospodářské krize tlačí jeho cenu několik posledních měsíců neustále nahoru. Zkrátka, mít zlato se vyplatí.\nAle co my, kteří místo trezoru plných zlatých cihel máme jeden řetízek a dva prstýnky (z toho jeden po babičce)? Nám nezbude, než se blýsknout alespoň vědomostmi o zlatě.\nZlato je pravděpodobně prvním kovem, který se naučil pravěký člověk zpracovávat. V Bulharsku byly nalezeny zlaté šperky, které archeologové datovali 4000 let před Kristem, tedy do věku, jemuž jsme si zvykli říkat doba kamenná.\nV 7. století př. n. l. jeden italský zubař použil zlatý drát, aby zafixoval pacientovi falešný zub. Od počátku šestnáctého století bylo zlato doporučováno jako výplň dutin v zubech.\nTento vzácný kov je prakticky nezničitelný. Takže se dá skvěle recyklovat. Odhaduje se, že 85% všeho zlata nalezeného v minulosti se používá do dnešních dnů.\nZlato má velice dobrou kujnost a tvárnost. Pro ilustraci: třicet gramů zlata by se dalo natáhnout do délky 80 kilometrů o tloušťce pět mikronů, což je zhruba jedna desetina tloušťky lidského vlasu.\nLunární modul kosmické lodi Apollo 11 byl pokryt zlatou fólií, která měla posádku chránit před radiací. Dokonce i dnes jsou helmy pro astronauty potažené tenkou membránou ze zlata, která má za úkol chránit oči kosmonautů před intenzivním slunečním světlem.\nVšechny účinné metody těžby zlata velice poškozují životní prostředí. Jednou z metod je tzv. amalgační způsob, při němž se do vzduchu uvolňuje velké množství rtuti, při hydrometalurgickém způsobu se zase používá kyselina dusičná nebo alkalické kyanidy. Rýžováním, které je neškodné, se už moc zlata získat nedá.\nNa světě se nejvíce zlata skrývá v oceánech, odhaduje se, že ho může být až sto milionů tun. Bohužel ještě nebyla vynalezena metoda, která by dokázala z oceánů zlato extrahovat.\nAle v porovnání s vesmírem je to pouze kapka v moři. Podle dat, které poslala družice NEAR v roce 1999, se jen na asteroidu, jenž dostal bájné jméno Eros, nachází více zlata, než lidé za celou svou existenci dokázali vykutat ze Země. Bohužel opět nevíme, jak jej ve vesmíru těžit.\nPokerový slang podruhé\nPřed časem jsme se podívali na kobylku pokerovému slangu. Dnes si znalosti rozšíříme.


...: Květy smrti\nJedovaté kytky jsou dost zajímavé, o tom nemůže být sporu. A co teprve, když ty nejukrutněji jedovaté pěstuje na střešní zahradě v Londýně jedna podivínská profesorka a jako na potvoru v tom samém Londýně někdo umře na podivnou otravu rostlinným jedem. Neříkejte, že byste si to nechtěli přečíst. Já jsem chtěla.\nKvěty smrti je jedna z těch zajímavějších knih nejen po stránce zápletky a „vražedné zbraně“, ale hlavně po stránce zpracování postav a především osobnosti hlavní hrdinky.\nJestli kdy nějaká postava vykazovala znaky podivínství a nezdravé posedlosti, je to právě profesorka Eustacia. Ono její nestandardní chování i vysvětlení má, ale to neznamená, že to postavě přináší nějaké sympatie a že si přízeň čtenáře získává lehko – všechny důvody její zvláštnosti se v knize vynořují velmi pomalu a o to víc (tou odtažitostí a rozvláčností) umocňují pocit, že profesorka si jen tak někoho k tělu nepustí. Zajímavá však rozhodně byla a paní autorce se povedla napsat skutečně divná a zároveň svým způsobem okouzlující hlavní hrdinka. Od začátku jsem měla trochu strach, že právě kvůli tomu jejímu svérázu úplně kamarádky nebudeme. Ale nakonec se mi dostala pod kůži.\nLíbilo se mi, jak byla profesorka přesvědčivě neschopná normální komunikace s objektem své posedlosti i dalšími lidmi. Svět mimo její soukromou jedovatou zahrádku pro ni byl nepřátelským místem a tak do něj moc často nechodila. Udržovala si svou denní rutinu, nepoužívala moderní vymoženosti a žila velmi osamělý život plný rutiny a přesně dodržovaných zvyklostí – až rituálů. Její způsob oblékání a stylizace do mužské podoby všechno jen doplnila. Postupem času se ukazovalo, že její problémy nejsou až tak úplně jednoduché – rozhodně trpěla silnými úzkostmi, sem tam nějakým tím nutkavým chováním. Měla jsem z ní pocit, že je možná i mírně autistická. Každopádně byla velmi inteligentní. Vycházela víc s kytkami než s lidmi a líbily se jí ženy. Její jediný vztah v životě nedopadl dobře kvůli muži a přišla přitom o mnohem víc, než jen o lásku svého života. Jak říkám, prostě zajímavá osoba s životním příběhem, kterému jsem chtěla přijít na kloub.\nI další postavy byly zajímavé a dost osobité. Nad jejich osudy jsem nestačila valit oči. Byly dobře propracované do hloubky – hlavně teda do hloubky jejich horších stránek. Paní autorka se zaměřila na nepříjemnosti života a to, jak to její postavy ovlivní a formuje. Na počátku stál bezohledný, zlý skutek všeho schopného člověka a ten roztočil kolo špatných událostí, až se všechno seběhlo v Londýně. Připadalo mi, že se všechny postavy nacházejí na nějakém druhu dna: lidském, morálním, psychickém… Všechno dění od minulosti až po současnost na ně mělo dost destruktivní následky. O sympatických postavách se tedy moc mluvit nedá, ale sledovat jejich příběh byl dost zážitek.\nČetba s tolikou negativitou by měla být únavná, ale nebyla. Spíš se mi zdála fascinující. Ze začátku jsem trochu měla problém se do knihy ponořit. Musela jsem si zvykat na příliš moc jiných věcí. Jednak tu byla už zmíněná podivnost hlavní postavy. Pak mě trochu potrápil velmi podrobně popisný styl psaní, kdy jsem se dozvídala o prostředí velké detaily a chvílemi jsem měla pocit, že je všeho moc zároveň. Příběhy lidí, kteří měli v knize role, se vynořovaly pomalu prostřednictvím těch popisů. Autorka hodně naznačovala o jejich životě a povahách právě popisem okolí a věcí, kterými se obklopovali. Bylo to nezvyklé a musela jsem si dost informací vytahat mezi řádky a odvodit. Možná tato nezvyklost u mě pochází toho, jaký typ knih většinou čtu. Takovéto množství podobně využitých popisů v nich nebývá a Květy smrti tím připomínaly spíš klasiku. Nechápejte mě špatně, rozhodně to není chyba nebo něco, co by se nedalo číst – připadalo mi zajímavé dozvědět se nejvíc informací o lidech pouze z jejich prostředí ještě před tím, než samotná postava vůbec vkročí na scénu. Jen to trochu zpomaluje ponoření se do děje a vyžaduje mírně větší pozornost. Zato to zvyšuje napětí a chuť do čtení. Celá kniha byla založená na drobných náznacích a rozplétání záhady a to mě bavilo.\nTrvalo to sice sto stran než se „něco“ stalo, ale najednou se začaly dít věci a děj cválal kupředu jako splašená herka. V předchozích popisnějších kapitolách byly náznaky z minulosti postav a malé narážky na to, že se spolu postavy nějak znají. Teď najednou se začalo všechno skládat dohromady, a jak mě před tím nic nenapadalo – žádná spojitost nebo vodítko – najednou začalo všechno zapadat do úžasně propleteného celku. Ukázalo se, že příběh je promyšlený do posledního chmurného detailu a najednou se nedalo odolat chuti pokračovat ve čtení a proniknout k jádru té záhady.\nSkvěle napínavý příběh doplňovaly i zajímavé detaily. Profesorka měla ve zvyku pojmenovávat si osoby, které ji upoutaly, po jedovatých kytkách. I to přispělo k větší tajemnosti příběhu. A kdybyste náhodou chtěli někdy někoho otrávit, po přečtení budete přesně vědět, jakou kytku si na to sehnat a co se ubožákovi přihodí po aplikaci.\nJako dost věrohodné mi přijde i zapojení profesorky do vyšetřování případu. Nejdříve byla podezřelou a postupně začala policii pomáhat jako expertka-konzultantka na kytky a jedy z nich. Samozřejmě i čmuchala na vlastní pěst s pomocí lidí z okolí. Nikdy to ale nepůsobilo přehnaně. Vždycky byla jen člověkem zvenčí. Nikdy hrdinou, který vše vyřeší za neschopnou policii. I když to nakonec byla ona, kdo vypátral větší část té záhady.\nNepamatuji si, kdy mi nějaký thriller/detektivka přinesl tolik zaujetí, nových informací a chuti rozluštit záhadu dřív, než autorka prozradí, jak to všechno bylo. Vraha i jeho motivaci jsem nakonec odhalila, a i kdyby ne, stejně bych byla se čtením spokojená. Na konci se k tomu všemu přidala ještě otázka co je to vlastně spravedlnost. A zaručuju, že po dočtení nad tím budete ještě chvíli přemýšlet.\nKnihu doporučím milovníkům záhadných vražd, které lze pokládat za nehody, zajímavých hrdinů a zápletek, které pořádně potrápí policii. Pokud si nepotrpíte na hnusně brutální zločiny a potoky krve, je toto kniha pro vás – dostanete napětí a zločin, ale žaludek zůstane na svém místě.\nZa laskavé poskytnutí knihy moc děkuji Nakladatelskému domu Grada. Pokud chcete objevit záhadu oběti otrávené rostlinným jedem, knihu seženete zde.\nVystavil Nikolaoss v 8:57\nMě osobně kniha moc nezaujala, ale moc hezky a zajímavě o ní píšeš. :)\n3. dubna 2021 20:13\nDíky za chválu a přečtení :)\n11. dubna 2021 19:57\nTechnika poháněná párou, magie, drsný svět. Trolové, upíři, werewolfové… a jeden osamělý pistolník s pekelnou smůlou. Vítejte ve Stolet...\nPříběh Anny Klevské, čtvrté manželky Jindřicha VIII., první německé královny Anglie . Autor: Alison Weirová Série: Šest tudorovských k...\nPřemýšlím, co bylo tím impulzem, který mě přiměl knihu chtít. Nevím. Nejspíš něco v anotaci, co přispělo k pocitu, že příběh bude něco výj...\nJedovaté kytky jsou dost zajímavé, o tom nemůže být sporu. A co teprve, když ty nejukrutněji jedovaté pěstuje na střešní zahradě v Londýně...\nčtenářský deníček (383)\no životě (54)\njen tak ... (26)


Jak jsme došli\n8 Nejdůležitějších témat\nTémata, která spolu tvoří inovační kulturu ve firmě. Dohromady těchto osm témat definuje podhoubí, které ve firmě dává prostor změnám a umožňuje firmě posouvat se dopředu.\n4 Kvalitativní otázky\nRespondentů jsme se ptali, jaký je současný stav — actions, jaké jsou největší překážky, se kterými se setkávají — pains, co se jim v daném tématu daří — gains a o co usilují — jobs.\n87 Hloubkových rozhovorů\nV hloubkových rozhovorech, které zpravidla netrvaly méně než hodinu a půl, jsme se v každém tématu ptali na kvalitativní a kvantitativní hodnocení stavu, ve kterém se momentálně firma nachází.\n2 622 výroků\nRoztříděno podle otázek\nActions, Pains, Gains, Jobs\n21 příběhů z pekla\nAktuální verze studie vychází z rozhovorů, které jsme vedli od června 2017 do prosince 2017. Ke dni prvního vydání SPINNu jsme vyzpovídali 87 respondentů. Odpovědi jsme rozdělovali podle typu otázky (výše zmiňované akce, joby, painy, gainy). V některých případech odpověď obsahovala jednu nebo více myšlenek, které bylo potřeba od sebe oddělit. U každého tématu jsme vytvořili několik tagů, kterými jsme označovali výroky. Ze 2 622 oddělených výroků tak v každém z osmi témat vznikly asi dvě desítky skupin výroků, které spojovala stejná myšlenka.\nKvantitativní čast rozhovoru sestávala ze dvou škál. Na škále 1–5 respondenti ohodnotili důležitost daného tématu a na škále 1–7 svou spokojenost se současným stavem. Přes kvantitativní hodnocení respondentů jsme vypočítali jejich index zaseklosti.\nČím je pro někoho důležitější téma, se kterým je málo spokojený, tím má vyšší index zaseklosti, a tedy větší příležitost inovovat v daném tématu.\nJak index zaseklosti dopadl?\nPřestože konkrétní příběhy zoufalství mohou být v korporacích i startupech jiné, pocit frustrace, tedy indexy zaseklosti, jsou na obou stranách srovnatelné. I proto často tvrdíme, že mezi prací ve startupu a v korporátu není takový rozdíl.\nFirmy ve studii dělíme na startupy a korporace. Pokud má firma méně než 100 zaměstnanců a zároveň funguje méně než 5 let, je ve SPINNu považována za startup. Ve všech ostatních případech jde o korporaci. I přes to, že zní takové rozdělení až příliš jednoduše, nejhlavnější rozdíl mezi startupy a korporacemi to podle našich zkušeností reflektuje dostatečně.\nMimo kvantitativních a kvalitativních otázek ke každému tématu jsme se respondentů ptali také na charakteristiky firem, ve kterých pracují. Mezi segmentační otázky patřil věk společnosti, počet zaměstnanců, odvětví, typ obchodního vztahu, počet uživatelů za měsíc a roční obrat. Tyto otázky potom používáme k detailnějšímu pohledu na inovace.\nZáměrně jsme si vybírali na rozhovor respondenty s takovým postavením ve firmě, aby o ní měli co největší přehled. Našimi nejčastějšími respondenty tak byli zakladatelé firmy, CEO, inovační a produktoví manažeři.\nAnonymita byla jedním z hlavních příslibů účasti na rozhovoru, a proto jsou výroky ve studii uvedeny bez jejich autora. Zásadní je autenticita příběhů, které jsme sbírali.


Koncentrovaný šampón na vinyl Star Brite\nKoncentrovaný šampón na vinyl - Star Brite Vinyl Shampoo - Odstraňuje silně zažranou špínu, mastnotu a obtížně čistitelné skvrny, např. rybí krev, olej apod. Nezanechává šmouhy či jinak nezabarvuje vinyl. Je vhodný na vnitřní i venkovní vinylové povrchy, vinylové námořní plachty, židle, polštáře a vybavení, znečištěné působením přírodních vlivů. Koncentrát, biologicky odbouratelný. Objem: 500 ml\nSkladové číslo: M5731521


I když se Google před několika měsíci oznámením o nových pravidlech pro (ne)placené využívání v Google Fotkách postaral o to, že mnoho uživatelů začalo hledat jinou alternativu, neustále se snaží tento svůj užitečný nástroj vylepšovat. A to skutečně zajímavým způsobem, který musí věrné fanoušky těšit. A utvrzovat v tom, proč přecházet nechtějí. Jednou z nejpoutavějších novinek je funkce Cinematic photos aneb Filmové fotky, kterou Google pro aplikaci Fotky představil nejprve vloni v prosinci a nyní znovu připomenul s novými ukázkami. Jde o nástroj, který dokáže s pomocí umělé inteligence rozpohybovat běžné snímky.\nPořídili jste někdy fotku a říkali jste si “páni, to by dobře vypadalo trochu rozpohybované”? Tak to jste přesně na stopě zmíněné funkci. AI vyzbrojená daty ze strojového učení zvládne běžný snímek vzít, zhodnotit jeho hloubku, objekty v popředí i v pozadí a vytvořit krátkou animaci. Pokud uživatel chce, zvládne tako “slít” dohromady i dvě různé fotografie.\nPo kliknutí se spustí animace…Takto vytvořenou animaci je možné následně nejen uložit, ale i sdílet přátelům. A to ve formě videa. Cinematic photos neboli Filmové fotky jsou běžně k dispozici v aplikaci Google Fotky a měly by se u vybraných snímků samy nabízet v rámci procházení Vzpomínek. Nám se ale ještě nepodařilo je probudit. Každopádně si zkontrolujte, jestli máte tento nástroj povolený. A to v menu pod ikonkou profilu > Nastavení Fotek > Vzpomínky > Rozšířená nastavení > Filmové fotky.\nFunguje vám tato kreativní novinka?\nZdroj: Google 1 a 2\nanimaceFotky GoogleGoogleGoogle fotkygoogle photos


Pověst o založení města Ústí nad Labem - Předškoláci - omalovánky, pracovní listy » Předškoláci - omalovánky, pracovní listy\nŠkolička bruslení 7/10 Motýlí\nMěsto Ústí nad Labem se dnes rozkládá po obou stranách labského údolí i podél říčky Bíliny. Za vlády knížete Václava zde prý žili dva bratři. Oba vladykové se svorně dělili o území kolem řeky Labe. Obývali malý dřevěný hrádek, který stál na místě dnešní Větruše. Labohoř a Rušisvad, si časem založili rodiny a po nějaké době jim začal být hrad těsný. Proto se rozhodli požádat svého knížete o svolení vystavět město. Kníže Václav podporoval zakládání hradů i měst, které by ochraňovaly na obchodních stezkách kupce a jejich vozy se zbožím. Neotálel proto příliš a právo vybudovat město udělil.\nKdyž bratři dostali panovníkovo svolení, začali hledat vhodné místo k založení města. Procházeli místy se vzrostlými stromy, prodírali se křovinami, překračovali stezky, potkávali pocestné, až narazili na stařenku, která sbírala uschlé větve stromů. Požádali ji o radu, kde by mohli své město postavit. Babička nesla na zádech hromadu sesbíraného klestí, jen unaveně mávla rukou do nedalekého hustého houští a řekla: „Zítra ráno, až vyjde slunce, počítejte tři dny. Pak se dobře rozhlížejte krajinou a tam, kde uvidíte, že hoří les a křoviny, dejte pokácet okolní stromy a houští.“ Obrátila se a šla pryč. Bratři poslechli a za tři dny se vydali pozorovat místní krajinu. Procházeli hustě porostlými místy, všude byly vysoké stromy s mnoha proplétajícími se křovinami. Vystoupili na mírné návrší, pod nímž se stékaly dva vodní proudy. Do velké řeky se vlévala menší říčka plná pstruhů. A vtom právě v jejich soutoku zahlédli hořící stromy a keře. To bylo to místo, které hledali. Všude bylo houští, které musili odstranit. Založenému městu potom začali říkat Ústí. V něm se pak dokázali ubránit nepřátelům a vítězit nad nimi. Dnes se domníváme, že pojmenování města Ústí vzniklo podle toho, že se zde dodnes stékají dvě řeky, Labe a Bílina. Výklad původu názvu města Ústí nad Labem je dáván do souvislosti s jeho polohou, s místem, kde do řeky Labe ústí říčka Bílina.\nO Mášence z Růžového království Uprostřed hlubokých lesů a skal, které člověk ještě nikdy neprozkoumal, existuje malá země, kde nežijí lidé, nýbrž poníci a koníci všeho druhu. Není to země ani malá, ani velká, ani […]\nPublikoval(a) Michael Novotný (2 225)\nŠtítky: Dnes, Dny, Dva, hrad, Ji, Kde, Labe, Nad Labem, Pod, Proto\nInspirace MŠ, mateřské školky, mateřské školy, ZŠ OST | 10:22h


Poštovné - NaVlas.cz\nCena za Geis: 79,-\nPokud máme vámi objednané zboží skladem, odesíláme jej v den objednání (při objednání v pracovní den do 12 hod) nebo nejpozději následující pracovní den. Pokud by měla být dodací lhůta delší (nedostatečné množství na skladě, vyprodání zbož), budeme vás kontaktovat. Společnost Geis Vás bude o doručení zásilky informovat.\nPraha 7 - Argentinská 286/38, Praha 7\nRudná u Prahy - K Vypichu 1087, Rudná u Prahy\nBrno 2 - Černopolní 54/245, Brno - Černá Pole, PSČ 613 00 Ostrava - Muglinovská 1091/19, Ostrava - Přívoz, PSČ 702 00\nLiberec - Sousedská 599, Liberec\nÚstí nad Labem - Dlouhá 1/12, Ústí nad Labem, PSČ 400 01\nZlín - J.A. Bati 5645 (Budova 51ú, Zlín\nNový Jičín - Úzká 2012/13, Nový Jičín - výdej ZDARMA\nCena za osobní odběr: 39,-


BiOOO.cz - Kingfisher Zubní pasta s aloe vera, tea tree a fenyklem 100 ml\nVyčistěte účinně ústní dutinu celé rodině se zubní pastou bez fluoru a s osvěžující vůní tea tree a fenyklu. Číst více...\nZubní pasta s obsahem aloe vera, tea tree a feniklu v sobě nemá fluor ani žádná umělá sladidla, příchutě, barviva či konzervanty.\nKřída se v kosmetice používá jako prostředek pro péči o dutinu ústní. Díky svým brusným účinkům je oblíbenou součástí zubních past. Křemík pomáhá v bojí proti zubnímu kazu. Jeho nedostek se může projevit úbytkem dásní. Tea tree se do pasty přidává kvůli vysokým konzervačním a antibakteriálním schopnostem. V dentální hygieně bojuje aloe vera proti zánětům dásní, krvácivosti a opakovaným aftům. Do ústních vod a zubních past se přidává fenykl v podobě silice izolované ze semen.\nCalcium Carbonate, Glycerin, Aqua, Sodium Lauroyl Sarcosinate, Hydrated Silica, Cellulose Gum, Melaleuca Alternafolia, Citrus Limonum, Aloe Barbadensis, Foeniculum Vulgare, Limonene