BAKALÁŘSKÁ PRÁCE. Výživný stav dojnic a výskyt metabolických poruch v poporodním období na rodinné farmě - PDF\nBAKALÁŘSKÁ PRÁCE. Výživný stav dojnic a výskyt metabolických poruch v poporodním období na rodinné farmě\nDownload "BAKALÁŘSKÁ PRÁCE. Výživný stav dojnic a výskyt metabolických poruch v poporodním období na rodinné farmě"\n1 JIHOČESKÁ UNIVERZITA V ČESKÝCH BUDĚJOVICÍCH ZEMĚDĚLSKÁ FAKULTA KATEDRA VETERINÁRNÍCH DISCIPLÍN A KVALITY PRODUKTŮ Studijní program: B4131 Zemědělství Studijní obor: Zemědělství BAKALÁŘSKÁ PRÁCE Výživný stav dojnic a výskyt metabolických poruch v poporodním období na rodinné farmě Vedoucí bakalářské práce: MVDr. Lucie Hasoňová, Ph.D. Autor bakalářské práce: Tomáš Frejlach České Budějovice 2012\n3 PROHLÁŠENÍ Prohlašuji, ţe jsem bakalářskou práci na téma Výživný stav dojnic a výskyt metabolických poruch v poporodním období na rodinné farmě vypracoval samostatně, s pouţitím literatury a ostatních informačních zdrojů, které uvádím v seznamu literatury. Prohlašuji, ţe v souladu s 47b zákona č. 111/1998 Sb. v platném znění souhlasím se zveřejněním své bakalářské práce, a to v nezkrácené podobě (v úpravě vzniklé vypuštěním vyznačených částí archivovaných Zemědělskou fakultou JU) elektronickou cestou ve veřejně přístupné části databáze STAG provozované Jihočeskou univerzitou v Českých Budějovicích na jejích internetových stránkách. V Českých Budějovicích dne 13.dubna 2012 Tomáš Frejlach\n4 Poděkování Děkuji vedoucí práce MVDr. Lucii Hasoňové, Ph.D. za odborné vedení, cenné rady a připomínky při zpracování bakalářské práce.\n5 ABSTRAKT Cílem této práce bylo zhodnotit výţivný stav dojnic, výskyt subklinické ketózy a dalších poporodních problémů na rodinné farmě u 24 dojnic. Hodnocení probíhalo v rozmezí jeden měsíc před porodem a jeden měsíc po porodu. Toto období rozhoduje o průběhu následující laktace a dalším reprodukčním cyklu. Bylo zjištěno, ţe dojnice se nacházejí nejčastěji v optimální kondici (3 3,5). Slabá subklinická ketóza se u dojnic na farmě vyskytuje zcela běţně a byla zjištěna u 23 (95,8 %) dojnic. Výskyt dalších poporodních poruch byl ve sledovaném období na farmě vzácný. Klíčová slova: výţivný stav, období stání na sucho, ketóza, poporodní paréza.\n6 ABSTRACT The objective of this thesis was to evaluate the nutritional status of dairy cows, the incidence of subclinical ketosis and other postpartum problems of 24 dairy cows on a family farm. The evaluation took place 1 month before birth and 1 month after birth. This period determines the course of subsequent lactation and the next reproductive cycle. It was ascertained that the dairy cows were most often in excellent (3-3.5) condition and there were no incidences of extreme emaciation or obesity. The incidence of mild subclinical ketosis in the dairy cows on the farm is quite common and was detected in 23 dairy cows, which amounts to 95.8%. Other postpartum disorders occur rarely. Key words: nutritional status, dry period, ketosis, postpartum paresis.\n7 OBSAH Abstrakt 1 Úvod a cíl Literární přehled Syndrom ztučněných krav a hodnocení tělesné kondice Příprava na porod Porod Poporodní paréza Zadrţení lůţka Ketóza Materiál a metodika práce Charakteristika farmy Posouzení výţivného stavu metodou BCS Výskyt poporodních poruch Stanovení ketolátek v moči Výsledky a diskuze Komplexní zhodnocení situace BCS na farmě Výskyt poporodních problémů Stanovení subklinické ketózy Závěr Seznam použité literatury Přílohy 48\n8 1 Úvod a cíl V dnešní době znamená správná příprava a hladký průběh porodu více neţ polovinu úspěchu v chovu skotu. Dojnici je nutné správně připravit na porodní období. Dojnice musí mít dostačující dobu na regeneraci mléčné ţlázy, tato fáze je označována jako stání na sucho. Důleţitým aspektem u dojnic před porodem je jejich výţivný stav. Výţivný stav se hodnotí metodou bodového hodnocení tělesné kondice (BCS) a v předporodním období by se měl pohybovat mezi hodnotami 3 3,5. V období stání na sucho je nezbytné udrţovat dojnice pokud moţno v ideální tělesné kondici, zejména zabránit jejich ztučnění. Podaří-li se tyto kroky splnit, lze očekávat snadný průběh porodu bez výskytu poporodních zdravotních komplikací. Je nutné zajistit, co nejideálnější podmínky pro porod, tj. kvalitní krmení, dostatek klidu a prostoru, a zejména dbát na čistotu porodního prostředí. Po porodu musí být pečlivě sledován zdravotní stav matky, především s ohledem na moţný výskyt poporodních poruch. K těm hlavním lze zařadit zejména poporodní parézu, ketózu a zadrţení lůţka. Včasná diagnostika a rychlé řešení zdravotních potíţí, umoţní dojnicím rychlejší regeneraci a snazší zařazení zpět do výrobního procesu, a tedy pro chovatele dobré ekonomické podmínky. Cílem bakalářské práce bylo posoudit výţivný stav dojnic na rodinné farmě Václava a Zdeňka Frejlachových a během daného období sledovat výskyt metabolických poruch po porodu, včetně jejich řešení. 8\n9 2 Literární přehled 2.1 Syndrom ztučněných krav a hodnocení tělesné kondice Pechová et al. (2009) uvádí, ţe ztučnění je nadměrné ukládání tuku ve vnitřních tukových zásobách v podkoţní vrstvě, v mezisvalových prostorách a také mezi orgány. Jeho výskyt je vázán na peripartální období a je typický vysokou metabolickou aktivitou tukové tkáně. Hlavním důvodem tučnění je neadekvátní výţiva ve fázi stání na sucho a v první fázi laktace. V období stání na sucho výţiva obvykle obsahuje nadbytečné mnoţství energie a následně dochází k nadměrnému ukládání tuků. V poporodním období je situace opačná. S nástupem laktace a krmnou dávkou, která nekryje dostatečně zvýšenou potřebu energie, vzniká energetický deficit (Pechová et al., 2009). Při krmení krmivy s vysokým obsahem sacharidů, se v bachoru vytváří značné mnoţství těkavých mastných kyselin. Nejvyšší zastoupení zde má kyselina propionová. Zvyšuje se produkce glukózy a stoupá koncentrace inzulinu, který pozitivně ovlivňuje vstup mastných kyselin z transportních lipoproteinů do adipocytů a společně s tím se zvyšuje aktivita pentózového cyklu a NADPH potřebného pro lipogenezi. Vyšší mnoţství inzulinu zapříčiňuje vyšší syntézu mastných kyselin, které se poté esterifikují převáţně na triacylglyceroly. Lipolýza je na úkor inzulínu sníţená a to přispívá k ukládání tuku v zásobních tkáních (Pechová et al., 2009). Optimální tělesná kondice v období porodu hraje významnou roli ve výskytu zdravotních problémů metabolických i reprodukčních v následujícím období. Brabenec (2001) uvádí, ţe ztučnělá dojnice nemá po porodu téměř nikdy normální reprodukční cyklus a hůře zabřezává. Pokud dochází k tučnění dojnic v období stání na sucho, je hlavní chybou chovatele nasadit jim hladovku. Dojnice poté začínají odbourávat tuk z tělních zásob a objevuje se u nich vyšší počet ketóz. Vzhledem k tomu, ţe v této fázi bývají dojnice samy o sobě jiţ ve slabé ketóze, zvýšené mnoţství ketolátek v těle způsobuje odbourávání buněk, sniţuje se kvalita kolostra, klesá ţivotaschopnost telat, objevují se problematické porody a zadrţování lůţek (Brabenec, 2001). 9\n10 Dle Ticháčka et al. (2007) je hodnocení tělesné kondice důleţitým faktorem při hodnocení výţivného stavu dojnic. Klasickým postupem hodnocení tělesné kondice dojnic je dnes kondiční skóre (KS, BCS Body Condition Scoring). Výţivný stav je hodnocen podle mohutnosti osvalení, mnoţství podkoţního tuku a zřetelnosti obratlů (hlavně jejich trnových výběţků). Současně se hodnotí zřetelnost kostních hrbolů kyčelních a sedacích. K vyhodnocení tělesné kondice podle BCS se vyuţívá číselná stupnice 1 5, která můţe být dále dělena pro získání lepších a přesnějších výsledků po 0,25 0,5 bodu. Stupeň 1 značí kachexii, stupeň 3 dobrý výţivný stav a stupeň 5 obezitu (Hofírek et al., 2004; Slavík et al., 2004; Ticháček et al., 2007; Dvořák et al., 2009). Jeden bod v BCS představuje přibliţně kg tělesného tuku (Slavík et al., 2004). Vyjádřeno v kg ţivé hmotnosti dojnice, činí jeden bod kg (Slavík et al., 2004). Dvořák et al. (2009) popisuje pokles BCS o jeden bod jako sníţení ţivé hmotnosti o kg. V období porodu je ideální hodnota BCS nanejvýš 3,5 bodu. V období mezi otelením a vrcholem laktace průměrné kondiční skóre klesá přibliţně o jeden bod u dojnic s průměrnou uţitkovostí a o 1,5 bodu u dojnic vysokouţitkových (Slavík et al., 2004; Dvořák et al., 2009). Kondiční skóre 1 U zvířete v této tělesné kondici jsou viditelné hluboké prohlubně v oblasti kořene ocasu a pánve, volná ţebra jsou ostrá a snadno hmatatelná. V bederní a pánevní oblasti není ţádná tuková tkáň, v krajině beder je výrazná prohlubenina (Ticháček et al., 2007). Hofírek et al. (2004) uvádí, ţe obratle jsou viditelné a výrazné, kyčelní a sedací hrboly výrazné s dobře zřetelnými propadlinami. Po stranách kořene ocasu jsou propadliny, mezi pánví a ocasem se nachází výrazné koţní sklady (Obr. 1). 10\n11 Kondiční skóre 2 Dle Ticháčka et al. (2007) se druhé kondiční skóre vyznačuje stále dobře znatelnými prohlubeninami v oblasti kořene ocasu, s malou vrstvou tukové tkáně, která pokrývá i sedací hrboly. Kosti pánevní jsou snadno hmatatelné. Konce volných ţeber jsou dobře patrné, větší plochy jsou hmatatelné mírným tlakem. V oblasti beder je viditelná prohlubeň. Páteř je snadno znatelná, ale nerozlišují se jednotlivé obratle, páteřní výběţky jsou ostré na palpaci. Kyčelní a sedací kosti vyčnívají a oblast mezi sedacími hrboly je propadlá, i kdyţ kostra nepostrádá masité pokrytí. U kořene ocasu se nachází jen minimum tkáně (Hofírek et al., 2004). Kondiční stav na této úrovni je akceptovatelný u vysokoprodukčních dojnic v první fázi laktace. V jiných fázích laktace je tato kondice známkou špatného zásobení zvířat ţivinami a signálem pro chovatele k provedení opatření v technice krmení a výţivě (Ticháček et al., 2007) (Obr. 1). Kondiční skóre 3 Ticháček et al. (2007) popisuje oblast okolo kořene ocasu jako zaoblenou, nejsou viditelné ţádné prohlubeniny, v podkoţí je uloţena tuková tkáň v rovnoměrné, ale nevysoké vrstvě. Kosti pánevní jsou při mírném tlaku hmatatelné. Konce ţeber jsou kryty vrstvou tukové tkáně, pro nahmatání kostí je třeba zvýšeného tlaku. V oblasti beder je pouze málo znatelná prohlubenina. Dle Hofírka et al. (2004) lze zaoblené obratle přirovnat ke střešnímu hřebenu a páteřní výběţky rozpoznat při mírném tlaku. Kyčle a sedací hrboly jsou zakulacené a hladké. Oblast mezi sedacími hrboly a kořenem ocasu je hladká. Kondiční skóre 3 vyjadřuje optimální produkční kondici dojnic. V průběhu samotné laktace by mělo fyziologicky docházet ke změnám maximálně o ± 0,5 bodu. Při takovéto kondici nejsou nutné úpravy v systému výţivy (Ticháček et al., 2007) (Obr. 1). 11\n12 Kondiční skóre 4 V oblasti kořene ocasu jsou znatelné tukové polštáře, které pokrývají i sedací hrboly. Nelze nahmatat i při zvýšeném tlaku konce krátkých ţeber, bedra jsou plochá a bez prohlubně. Tuková tkáň pokrývá většinu hrbolů (sedací, kyčelní) (Ticháček et al., 2007). Dorzální strana páteře v oblasti hřbetu je zaoblená a vyhlazená, oblast beder a zádě je rovná, páteřní výběţky jsou hmatatelné aţ při zvýšeném tlaku. Kyčle jsou zakulacené a plocha mezi kyčlemi je rovná, oblast kořene ocasu a sedacích hrbolů je zaoblená a dokládá uloţení podkoţního tuku (Hofírek et al., 2004) Tento stupeň jiţ signalizuje chyby ve výţivě zvířat v dané fázi laktace, protoţe dochází k tučnění dojnic. Je nutný zásah do krmné dávky a managementu stáda (Ticháček et al., 2007) (Obr. 1). Kondiční skóre 5 Kořen ocasu a kosti pánve jsou pokryty vysokou vrstvou tuku, pánev je těţce hmatatelná, na ţebrech je vysoká vrstva tuku. (Ticháček et al., 2007). Struktura kostry páteře a páteřních výběţků není znatelná, kyčle a oblast sedacích hrbolů nejsou viditelné z důvodu vysokého uloţení podkoţního tuku. Kořen ocasu bývá utopen ve vrstvě podkoţního tuku (Hofírek et al., 2004). Dojnice v této kondici se typicky vyskytují v období stání na sucho a tato situace je předzvěstí metabolických problémů v poporodním období (Ticháček et al., 2007) (Obr. 1). 12\n13 Obrázek 1: Hodnocení kondičního skóre (BCS) 5 bodovou stupnicí u dojnic Zdroj: Hofírek et al. (2004) Mezi nejrizikovější období ve výţivě dojnic patří závěr laktace a období stání na sucho, kdy často dochází k neţádoucímu tučnění, a dále první fáze laktace, ve které se dojnice dostávají do negativní energetické bilance (Hofírek et al., 2004). Nevyváţenost výţivy dojnic v těchto obdobích vede ke zhoršování tělesné kondice mimo optimální rozmezí. Závaţné je především ztučnění, které je vyjádřeno velmi dobrou aţ tučnou kondicí dojnic (BCS 4-5) (Pechová et al., 2009). Po porodu, kdy jsou na dojnici kladeny vysoké energetické nároky, vzniká negativní energetická bilance a v případě nadměrné kondice (BCS > 4), dochází k rychlé mobilizaci tuku, která můţe vyústit v ketózu (Hayirli a Grummer, 2004). Úprava tělesné kondice dojnic je moţná pouze změnou krmné dávky, kterou je nutno provádět jiţ v závěru laktace. S ohledem na riziko rozvoje lipomobilizačního syndromu po porodu, je zejména třeba zabránit překrmování v období stání na sucho. 13\n14 Jedinou moţností, jak se vyvarovat ztučnění, je dodrţování adekvátní krmné dávky, která musí být upravována dle aktuální uţitkovosti a kondice (Pechová et al., 2009). 2.2 Příprava na porod Dojnice by v období přípravy na porod měly mít optimální tělesnou kondici (Geishauser et al., 2001). Dle Brabence (2001) se dojnice připravuje na následující reprodukční cyklus hned v závěru laktace. V této fázi a poté i v období stání na sucho je potřeba přísně dohlíţet na kondici zvířat, jejíţ bodové ohodnocení dle BCS by se v této fázi mělo nacházet na úrovni 3 aţ maximálně 3,5 bodu. Z hlediska dalšího reprodukčního cyklu bývají totiţ hlavním problémem právě ztučnělé dojnice. S tímto se shoduje i Illek et al. (2008), který uvádí, ţe hlavním cílem v přípravě na porod je optimální kondice krav v období porodu na úrovni 3,5 stupně BCS a nedovolit změnu kondice v následujícím prvním měsíci laktace o více neţ 0,5 bodu (Illek et al., 2008). Brabenec (2001) uvádí, ţe v souvislosti s vysokým stupněm březosti, potřebují dojnice větší klid a ţivotní prostor. Ale zkušenosti z mnoha farem naopak dokazují, ţe dojnice v této fázi březosti jsou sice ustájeny ve vyhovujících podmínkách, ale v daleko vyšší koncentraci, neţ jaký by byl ideální stav. Ideálním řešením pro takovouto situaci je venkovní výběh, umoţňující dojnicím dostatek pohybu, který má kladný vliv na celkový zdravotní stav, stav končetin, zlepšení kondice a dojnice mají lehčí porody. Ve fázi stání na sucho, je strategie krmení dojnic velmi důleţitá, zejména z hlediska regenerace dojnic pro následnou laktaci a zároveň ke sníţení rizika metabolických problémů, které se typicky objevují na počátku laktace (Nehasilová, 2005). Především se jedná o poporodní parézu, zadrţení lůţka, lipomobilizační syndrom a ketózu. Minimalizací těchto problémů lze příznivě ovlivnit uţitkovost i reprodukční vlastnosti (Nehasilová, 2005). Také Brabenec (2001) uvádí, ţe období po zaprahnutí je hlavní pro regeneraci a přípravu mléčné ţlázy pro další laktaci, ale současně pro přípravu dojnice 14\n15 na porod a ovlivňuje výskyt poporodních komplikací. V období stání na sucho by se měla krmit krmná dávka s upraveným obsahem a poměrem minerálních látek a vhodným podílem obsahu bílkovin a energie (Brabenec, 2001). Bylo zjištěno, ţe významná je kromě výţivy v období stání na sucho, také délka tohoto období, která má vliv na dojivost, sloţení mléka, energetickou bilanci dojnic a prvorodiček holštýnských plemenic (Pezeshki et al., 2007). Vliv různé délky stání na sucho byl testován s ohledem na tělesnou kondici v období stání na sucho a po porodu, ve třech délkách 35, 42 a 56 dní. Při délce stání na sucho 42 a 56 dní byla kondice dojnic před porodem vyšší v porovnání se zkráceným (35 dní) obdobím. Poporodní tělesná kondice se však mezi jednotlivými skupinami nelišila (Pezeshki et al., 2007). Osvědčená prevence produkčních chorob v poporodním období je: kvalitní příprava dojnic stojících na sucho podávání výţivných nápojů nebo velkoobjemových nálevů s příměsí glukózy, propionátu vápenatého, sodíku, draslíku, kvasinek, eventuálně enzymů podávání gelů s obsahem dobře utilizovatelného vápníku bezprostředně po porodu zařazení propylenglykolu, propionátu vápenatého, glycerolu, a kvasinek do krmné dávky. (Illek et al., 2008) Brabenec (2001) uvádí, ţe podávání propylenglykolu v mnoţství g na dojnici/den v období jak před porodem, tak i po porodu je velmi přínosné, neboť poskytuje zdroj pohotové čisté energie. 15\n16 2.3 Porod Bezproblémový porod v dnešní ekonomice chovu s trţní produkcí mléka je základem úspěchu. Případná léčba poporodních problémů, způsobuje ekonomické ztráty v chovu. Ekonomické ztráty působí vysoká cena léčiv a prodlouţení doby, kdy dojnice nemůţe být zařazena zpět do reprodukčního a produkčního cyklu. Dle Jelínka et al. (2003) je porod (partus) fyziologický děj, kdy po uplynutí březosti je z dělohy vypuzen vyvinutý plod a plodové obaly. Porod probíhá za aktivní činnosti dělohy (stahy děloţní) a břišního lisu. Doleţel et al. (2009) popisují typický průběh porodu jako ukončení všech tří typických fází porodu v obvyklém termínu. Termín porodu je u skotu den březosti. Těsně před vlastním porodem se objevují příznaky, oznamující brzký začátek porodu. Například vemeno se nalévá sekretem, případně dochází i k odkapávání mleziva, uvolňuje se hlenová zátka z děloţního krčku a objevuje se jako hustý hlen v podobě provazce, visícího z ochodu. Dochází ke sníţení tělesné teploty a u samice se začínají objevovat mateřské pudy (Jelínek et al. 2003). Stádia porodu Průběh porodu se rozděluje do 3 fází: Nejvýznamnější změnou je otevření děloţního krčku, jedná se o fázi otevírací. První fáze nastupuje intenzivními stahy dělohy. Plod se připravuje na porod a zaujímá porodní polohu a postupně je tlačen do porodních cest, děloţní krček se otevírá a fáze je často ukončena roztrţením plodových obalů a výtokem plodových vod (Doleţel et al., 2009). S tímto tvrzením se shoduje také Jelínek et al. (2003), který uvádí, ţe během otevírací fáze se postupně zvyšuje činnost dělohy, kontrakční vlny se protahují, zmenšuje se mezi nimi klidová doba a zvyšuje se intenzita a mnoţství stahů. Pod nátlakem 16\n17 vstupujících plodových obalů se maximálně otevírá děloţní krček a plod se vlastní aktivní silou dostává do správné porodní polohy. Doba otevíracího stádia se u jednotlivých druhů odlišuje a pohybuje se v rozmezí 2-12 hodin. Jelínek et al. (2003), popisuje druhou fázi jako vypuzovací. Je charakterizována velice silnými, poměrně dlouhými, krátce po sobě opakovanými stahy dělohy a silným tlačením samice (práce svalů břišních stěn a bránice), které vtlačují plod dále do porodních cest. Práce, kterou vykonává děloha a břišní lis, je neobyčejná a například u skotu je plod protlačován do porodních cest tlakem přibliţně 80 kpa. Doleţel et al. (2009) tvrdí, ţe nejvyšší intenzita kontrakcí je při objevení se hlavičky ve vulvě a protlačování temena hlavy plodu přes vulvu. Dochází k postupnému vytlačování plodu a fáze končí jeho vypuzením do vnějšího prostředí. V poslední, poporodní, fázi ustává po vypuzení mláděte tlačení a výrazně se zklidní děloţní stahy, které se brzy na to znovu obnoví, jsou ovšem výrazně slabší intenzity. Dochází k vytlačení plodových obalů (lůţka) (Jelínek et al., 2003). Doleţel et al. (2009) uvádí, ţe jelikoţ je proces vypuzení lůţka znám pod termínem zčištění, je tato fáze označována jako zčišťovací. Postupně zanikají kontrakce stěny dutiny břišní. Kontrakce dělohy jsou slabší intenzity, nepravidelné a nekoordinované. Při natlačení placenty do pánve jsou reflexem znovu navozeny kontrakce břišní svaloviny, které po vypuzení placenty opět odeznívají. Puerperium a obnovení pohlavního cyklu Puerperiem charakterizoval Jelínek et al. (2003) jako dobu po porodu, během které dochází k navrácení dělohy a celého pohlavního aparátu do stavu, v jakém tyto orgány byly před zabřeznutím a dochází také k řadě různých změn v celém organismu (zklidnění srdeční aktivity a dýchání, změny sloţení krve a nástup laktace). Toto období je doprovázeno vypuzováním očistek z pohlavního aparátu, postupným zmenšováním dělohy 17\n18 a uzavíráním děloţního krčku. Involuce dělohy je ukončena za 3-4 týdny po vypuzení plodu. Ošetření během porodu a v poporodním období Prvním krokem v péči o rodící zvíře je jeho včasná izolace do ideálního porodního místa. Vhodné prostředí pro porod znamená příhodné místo jak pro rodící zvíře, tak pro novorozené mládě. Ideální místo lze charakterizovat tak, ţe zajišťuje klid, závětří, sucho a čistotu. Důleţité je zabránit stresovým situacím, jelikoţ obranná reakce zvířete na stres, sniţuje uvolňování oxytocinu a vyplavováním adrenalinu dráţdí β receptory v myometriu navozující jeho relaxaci. Ve stájích s volným ustájením, vhodné prostředí zastupuje individuální porodní box (Doleţel et al., 2009). 2.4 Poporodní paréza Poporodní paréza (mléčná horečka, poporodní hypokalcémie) je akutní nehorečnaté onemocnění vysokoprodukčních dojnic s následným ulehnutím, ztrátou citlivosti a vědomí. Projevuje se v den porodu nebo v následujících dvou aţ třech dnech po porodu u starších dojnic (Pavlata et al., 2008; Pechová et al., 2009). Boďa et al. (1990) popisují, ţe nejčastěji bývají postiţeny dojnice ve věku 5 aţ 10 let. Poporodní paréza je porucha neurohumorálního řízení metabolismu vápníku vysokoprodukčních dojnic, při níţ vlivem klesající činnosti příštitné ţlázy je omezena produkce parathormonu, a tím klesá resorpce vápníku ve střevě, významně je omezeno vyplavování vápníku z kostní tkáně a je omezena i reabsorpce vápníku v ledvinách (Pavlata et al., 2008). Onemocnění se objevuje u starších dobře ţivených dojnic, které jsou v posledních týdnech před porodem překrmovány vápníkem při současném nedostatku fosforu (Boďa et al., 1990). Následně po porodu se dojnice dostávají do záporné vápníkové bilance (Kachlík, 2010). Vlastní příčinou tohoto stavu je prudký nástup laktace, kdy je do kolostra 18\n19 sekretováno značné mnoţství vápníku (Pechová et al., 2009). Současný nedostatek parathormonu, znemoţňuje vyuţití vápníku z tělesných rezerv. Starší dojnice nejsou schopné udrţet homeostázu vápníku, vzhledem k tomu, ţe absorpce ze střeva a z kostní tkáně se věkem sniţuje (Boďa et al., 1990). Kachlík (2010) tvrdí, ţe plemenice stiţené hypokalcémií, mají predispozici k dalším závaţným onemocněním - riziko ketózy se u nich vyskytuje aţ 24krát častěji, zadrţené lůţko 4krát a záněty mléčné ţlázy 5krát častěji. Pechová et al. (2009) uvádí, ţe při produkci 10 l mleziva, se do kolostra uvolňuje asi 20 g vápníku z pohotových rezerv. Proto musí dojnice pokrýt tyto vyšší ztráty vápníku jeho zvýšeným příjmem ze střeva, a nebo jeho vyplavováním z kostí. Kachlík (2010) tvrdí, ţe ve 2 l mleziva se nachází stejné mnoţství vápníku jako ve 40 litrech krve dospělé dojnice. Klinické projevy poporodní parézy lze rozdělit do třech, poměrně typických, stádií. První stadium Onemocnění nastupuje obvykle velmi rychle, často po bezproblémovém porodu (Pavlata et al., 2008; Pechová et al., 2009). Typickými příznaky je nechutenství, slabost, potácivá chůze, svěšení ušních boltců, ulehnutí, celková skleslost a apatie nebo naopak krátkodobé vzrušení a neklid. Dojnice se málo pohybuje, často leţí a následně obtíţně vstává. Je znatelná celková slabost. Občas se vyskytuje předráţděnost a nervozita (Hofírek et al., 2004). Druhé stadium V několika dalších hodinách vzniká druhé stadium, které je příznačné stupňující se slabostí končetin, malátností a ulehnutím (Hofírek et al., 2004). Pavlata et al. (2008) uvádí, ţe paréza se šíří od pánevních končetin k hlavě, dojnice postupně ztrácí vědomí a vzniká koma. Pomalu dochází ke ztrátě vědomí, sniţuje se povrchová teplota a zaniká povrchová citlivost. Pro toto stadium je typické, ţe zvířata lehávají v charakteristické poloze na hrudi s podloţenými končetinami. Hlava je zprvu nataţená dopředu a opírá 19\n20 se o zem, poté se hlava stáčí směrem k hrudníku. Zvířata postiţená poruchou vědomí, mají přimhouřená oční víčka, rohovka je vysušená a necitlivá na dotek. Periferní části těla (uši, struky, končetiny) jsou chladné, mulec je vysušený. Srdeční činnost je zrychlená a dýchání ztíţené a zpomalené (Hofírek et al., 2004). Třetí stadium Při pokročilých příznacích dojnice otáčí hlavu k hrudníku (Obr. 2), leţí na boku s končetinami narovnanými od těla. Oční víčka jsou zavřená, rohovka vysušená a na dotek necitlivá. Motorická činnost bachoru je velice zpomalena a vzniká tympanie. Peristaltika střeva klesá, kálení a močení zastaveno. Teplota s pokročilým onemocněním klesá pod fyziologickou hranici (Pavlata et al., 2008). Srdeční činnost je zvýšená ( tepů/min), nestálá s výskytem extrasystol, tep je špatně hmatatelný a nepravidelný, tělesná teplota klesá pod 37 C (Hofírek et al., 2004). Dýchání je nejprve zpomalené, prohloubené a nepravidelné. Ţíly na břiše a okolo vemene jsou silně naplněny (Pavlata et al., 2008). Postiţená zvířat bez ošetření hynou v následujících 12 aţ 14 hodinách (Pechová et al., 2009). Obrázek 2: Typická poloha plemenice při třetím stadiu poporodní parézy. Zdroj: 20\n21 Léčba a preventivní opatření Základem léčby je podání kalciových preparátů. Průměrná dávka vápníku je 1 g na 50 kilogramů ţivé hmotnosti. Efekt léčby se projevuje jiţ během podání preparátu nebo do 30 minut po podání infuze. Pokud nedochází, po podání doporučené dávky kalcia, ke změně stavu k lepšímu, terapie se můţe opakovat po 6 hodinách a poté 1krát denně podle potřeby. V komerčních preparátech pro léčbu hypokalcemie bývají obsaţeny také fosfor a hořčík. Základem prevence je dodrţování vyrovnané krmné dávky, přičemţ hlavní pozornost je nutno věnovat dojnicím při stání na sucho, dojnicím připravujícím se na porod, starším dojnicím a dojnicím, u kterých se jiţ porodní paréza v minulosti projevila (Pechová et al., 2009). 2.5 Zadržení lůžka Zadrţení lůţka (retentio secundinarum) je způsobeno selháním mechanismu vypuzení placenty v normálním, druhově specifickém termínu od vypuzení plodu. Názory na uplynutí maximální doby od vypuzení plodu do vypuzení placenty u skotu, která můţe být ještě povaţována za fyziologickou, nejsou vţdy shodné, většinou se shodují na termínu 8-12 hodin (Hutchinson, 2008; Doleţel et al., 2009). Jagoš et al. (1985) uvádí, nedojde-li k odchodu lůţka do 8 hodin po vypuzení plodu, lze tento stav označit jako zadrţení lůţka. Zadrţení lůţka se obvykle v chovech skotu objevuje v průměru u 3-8 % porodů (Doleţel et al., 2009). Podle Jagoše et al. (1985) je výskyt v jednotlivých lokalitách a farmách rozdílný a můţe dosahovat 5 20 % i více. Zadrţení lůţka se nejčastěji objevuje po potratech nebo předčasných porodech, po porodu dvojčat, přirozeně po těţkých porodech, také u krav rodících samčí potomstvo a krav se zkrácenou dobou stání na sucho (Hutchinson 2008; Doleţel et al., 2009). Frekvence tohoto zdravotního problému je vyšší v chovech s neadekvátní výţivou a při výskytu metabolických poruch (Jagoš et al., 1985). 21\n22 Typickým příznakem zadrţení lůţka je vyčnívání jeho menší nebo větší části z vulvy bez narušení celkového zdravotního stavu (Doleţel et al., 2009). Po uplynutí 2-3 dnů dochází ke zvýšenému pomnoţení bakterií v děloze, vzniká hnilobný rozklad lůţka a rozvíjí se akutní zánět dělohy s nebezpečím vzniku intoxikace, popřípadě sepse nebo následná pyemie. Hnilobný rozklad plodových obalů stojí za rychlým šířením zprvu nasládlého, poté odporného hnilobného zápachu, z dělohy vytékají páchnoucí lochie, plodové obaly pomalu macerují, a takto patologicky odloučené lůţko bývá opoţděně spontánně vypuzeno z těla. Obvykle se ale hnilobně rozkládá a postupně je vypuzováno jako hnilobně zapáchající výtok s kousky tkáně. Při déle přetrvávajícím stavu dojnice přestává přijímat krmivo, mírně se zvyšuje tělesná teplota a pulz, zpomalují se rotace bachoru, nastávají trávicí potíţe a sniţuje se mléčná uţitkovost (Doleţel et al., 2009). Hutchinson (2008) uvádí, ţe pokud zůstává obsah v děloze i po dvou týdnech nebo je cítit zápach, je to důkazem vzniku metritidy. Doleţel et al. (2009) uvádí, ţe tradiční léčba zadrţeného lůţka zahrnuje tři hlavní strategické cíle. Prvním je odstranění celého lůţka, druhým je ošetření proti bakteriím a třetím je navození involuce dělohy a imunity. Pro odstranění lůţka se pouţívá manuální oddálení nebo aplikace uterotonik. Ošetření a léčbu metritid a zadrţených lůţek je nutné provádět podle pokynů veterináře (Hutchinson, 2008). V prevenci má nejdůleţitější význam zabránění infekcí dělohy v průběhu celé březosti a peripartálním metabolickým poruchám, dále zabezpečení hygienického a odborně erudovaného provedení porodu (Doleţel et al., 2009). Dle Hutchinsona (2008) je v prevenci této zdravotní komplikace důleţité zabránit tučnění dojnic v poslední fázi laktace a dodrţovat správné dávky a poměry minerálních látek a vitamínů. Z hlediska minimalizace rizika infekce hraje významnou roli čisté porodní prostředí. 22\n23 2.6 Ketóza Ketóza je charakterizována jako akutně, chronicky či subklinicky probíhající porucha energetického metabolismu, charakteristická hyperketonemií, hyperketolaktií, hypoglykemií a tukovou degenerací jater (Bubeníček 2005; Pavlata et al., 2008; Pechová et al., 2009). V důsledku poklesu produkce mléka, způsobuje značné ekonomické ztráty, sníţení rozmnoţovací schopnosti a imunosupresi (Vlček, 2011). Ketóza se řadí k nejčastějším a ekonomicky nejdůleţitějším onemocněním. Oetzel (2007) tvrdí, ţe ve Spojených státech amerických se ketóza na konci devadesátých let minulého století stala jednou z nejvýznamnějších metabolických poruch dojnic a z hlediska klinického významu překonala i bachorovou acidózu a poporodní parézu. Subklinická ketóza je podstatně draţší, neţ je ketóza klinická. Geishauser (2001) ve svém výzkumu uvádí, ţe kaţdý výskyt subklinické ketózy stojí chovatele v průměru 1500 Kč. Ketóza se typicky vyskytuje u vysokoprodukčních dojnic hlavně v první třetině laktace, přičemţ nejčastěji je to ve druhém aţ šestém týdnu po porodu (Bubeníček 2005;Pavlata et al., 2008; Pechová et al., 2009). Pechová et al. (2009) tvrdí, ţe za příčinou nástupu ketózy jsou všeobecně všechny stavy, které způsobují energetický deficit, nedostatek propionátu, pokles glukoneogeneze a nárůst ketogeneze. Vlček (2011) upozorňuje na to, ţe kaţdá dojnice je na počátku laktace ohroţena výskytem ketózy. V posledních 3 týdnech před porodem je příjem krmiva obvykle sníţen o 30 aţ 35 %. Negativní energetická a proteinová bilance je ale hlavně týden po porodu (Grummer, 1995). Poslední týden před otelením je charakteristický prudkým poklesem příjmu krmiva o % v příjmu sušiny, přičemţ temto růstu příjmu sušiny po porodu je pomalé. V důsledku negativní energetické bilance dochází k nadměrné tukové mobilizaci v tukové tkáni a neschopnosti odstranit mastné kyseliny přes beta-oxidaci a tvorbu triglyceridů (Hayirli a Grummer, 2004; Litherland et al., 2011). Negativní 23\n24 energetická bilance po otelení je především problémem v příjmu sušiny a tím i příjmu energie. V reakci dojnice na tento stav, metabolizují uloţené triglyceridy z tukových tkání, jako zdroj energie pro produkci mléka a údrţbu ţivotních funkcí. Glycerol získaný z lipolýzy je pouţíván v játrech pro glukoneogenezi. Mastné kyseliny uvolněné do oběhu jsou distribuovány s tokem krve do všech tkání těla. Pokud jsou zvýšené koncentrace neesterifikovaných mastných kyselin během začátku laktace, mléčná ţláza funguje efektivně a převádí je do mléčného tuku. Vysoké koncentrace mléčného tuku, nebo vysoké poměry tuku a bílkovin, jsou ukazatelem ketózy u dojnic (Drackley et al., 2008). Mezi ketolátky patří aceton, kyselina acetoctová, kyselina betahydroxymáselná a izopropanol (Duffield 2002; Dvořák et al., 2009). Tyto látky se vytvářejí v játrech při metabolizaci mastných kyselin. Ketolátky acetoacetát a beta-hydroxybutyrát mohou slouţit také jako zdroj energie pro periferní tkáně. Jejich konečné mnoţství v krvi je závislé na poměru mezi produkcí ketolátek v játrech a jejich utilizací periferními tkáněmi. Pokud je produkované mnoţství ketolátek vyšší neţ je schopen organismus vyuţít jako zdroj energie, dochází k jejich hromadění. Narůstá jejich koncentrace v krvi (hyperketonémie) a dochází k jejich vylučování močí (ketonurie) a mlékem (ketolaktie). Tento stav se označuje jako ketóza (Pechová et al., 2009). Vysokoprodukční dojnice mají obvykle vyšší hladinu krevních ketonů, neţ dojnice s nízkou produkcí mléka (Duffield, 2002). Pechová et al. (2009) rozděluje ketózu na primární a sekundární. Primární ketóza se objevuje při neadekvátním krmení dojnic. Objevuje se hlavně u vysokoprodukčních dojnic při nástupu laktace (2. 6. den po porodu). Nejvíce se vyskytuje u dojnic, které se před porodem nachází ve velmi dobré aţ tučné kondici a disponují vysokým genetickým potenciálem pro produkci mléka. Tento typ ketózy bývá označován také jako ketóza produkční. Dojnice není schopna přijmout dostatečné mnoţství krmiva. Vrchol laktace nastává 4 7 týdnů po porodu, ale vrchol příjmu krmiva je za 8 10 týdnů po porodu. Tím dochází k uvolňování tělesných rezerv a hubnutí dojnic (Pechová et al., 2009). Sekundární ketóza je spojená se sníţením příjmu krmiva, kdy nezáleţí na skladbě krmné dávky. Obvyklými problémy zapříčiňujícími sekundární ketózu jsou dislokace 24\n25 slezu, metritida, mastitida, traumatické procesy, onemocnění pohybového aparátu a infekční onemocnění, spojené se zvýšenou teplotou (Pechová et al., 2009). Ketóza se můţe vyskytovat v klinické či subklinické formě, avšak subklinická je mnohem častější. Subklinickou formu popsala Pechová et al. (2009) jako často se objevující a probíhající bez alterace celkového zdravotního stavu. U dojnic je pozorován pokles mléčné uţitkovosti v průměru o 20 %, mléko má zvýšený obsah tuku, nízký obsah kyseliny citronové a vyšší obsah buněčných elementů. Illek et al. (2008) uvádí v počátku vyšší tučnost, poté pokles koncentrace bílkovin mléka. Dojnice mají sníţenou imunitu a jsou špatně chráněné proti vzniku infekčních onemocnění. Významné je celkové zhoršení reprodukčních vlastností (Duffield, 2000). Vznikne-li subklinická ketóza v brzkém postpartálním období, zvyšuje se riziko výskytu endometritid a mastitid (Illek et al., 2008). Negativně působí také na vitalitu a odolnost novorozených telat (Bubeníček, 2005). Pechová et al. (2009) uvádí, ţe klinická ketóza se nevyskytuje příliš často, její průběh můţe být jak chronický, tak akutní. Příznaky jsou velice pestré a různě intenzivně vyjádřené na trávicím, nebo nervovém aparátu. Produkce mléka se při klinické ketóze sniţuje o % a mléko má odlišnou skladbu. Hlavní je pokles obsahu laktózy a nárůst mnoţství ketolátek (Pavlata et al., 2008). Diagnostika ketózy je zaloţena na průkazu zvýšené tvorby ketolátek a jejich uvolňování do moči a do mléka. Vlastní stanovení ketolátek spočívá na principu reakce nistroprusidu sodného v glycinovém pufru. Stanovení je velmi citlivé na kyselinu acetoctovou (Dvořák et al., 2009). Při stanovení subklinické ketózy je nutný laboratorní rozbor krve a moči. Pro screeningový rozbor se pouţívá semikvantitativní stanovení ketolátek v moči diagnostickými papírky (např. KETOPHAN) (Pavlata et al., 2008, Pechová et al., 2009). Ketózu lze řešit úpravou krmné dávky, podporou a stabilizací bachorového trávení, perorální aplikací nápojů nebo nálevů s obsahem glukózy, podporou tvorby glukózy a glukoneogeneze (Pechová et al., 2009). 25\n26 Geishauser (2001) uvádí, ţe ketóze lze předejít tím, ţe se krmení upravuje dle výţivové potřeby dojnic a jejich genetického základu. Krmná dávka by měla mít vysoké mnoţství ţivin v optimálním poměru. Důleţité je zabránění vzniku záporné energetické bilance u dojnic ve fázi rozdojování (Pechová et al., 2009). 26\n27 3 Materiál a metodika práce 3.1 Charakteristika farmy Rodinná farma Václava a Zdeňka Frejlachových se nachází v obci Borkovice u Veselí nad Luţnicí v jiţních Čechách. Farma leţí v nadmořské výšce 420 m. n. m. Farma se zaměřuje na chov skotu s trţní produkcí mléka a současně i na pěstování obilnin a řepky. Díky výrobě krmiv, farma nenakupuje krmiva a vystačí z vlastních zásob. Nakupovány jsou pouze minerální lizy. Upřednostňuje se vlastní obrat stáda. Průměrná uţitkovost se pohybuje okolo 7000 kg mléka na dojnici a rok Charakteristika stáda Ve vlastnictví farmy je 50 dojnic a zástavový dobytek. Plemenná příslušnost je sloţena z holštýnského plemene a českého strakatého skotu (Tab. 1). Dojnice jsou chované ve stáji s volným ustájením s individuálními lehacími boxy. Inseminaci provádí přivolaný inseminační technik. Od roku 2009 se připouštěl červenostrakatý býk RAT155. Od roku 2012 je vyuţíván býk plemene Montbeliard UF84 za účelem zvýšení mléčné uţitkovosti. Zástavový skot je ve stáji s volným ustájením, a je rozdělený na dvě skupiny. První skupina se skládá z jaloviček od 3 do 9 měsíců věku. Druhá skupina se skládá z jaloviček od 9 měsíců věku do zapuštění. Březí jalovice jsou poté zařazovány do stáda. Zaprahnuté krávy, které se připravují na porod, zůstávají ve stádě. Krmení Dojnice mají v období laktace neomezený přístup ke krmivu a jádro s minerálním krmivem se jim podává při dojení dle jejich uţitkovosti. Plemenice stojící na sucho nemají přístup k jadrným krmivům. V létě je podáváno seno, zelená píce, pivovarské mláto a je prováděna pastva na 35 ha. V zimě jsou podávána konzervovaná krmiva seno, 27\n28 senáţovaný oves, jetel a travní porosty, a pivovarské mláto. Jádro se podává s příměsí minerálních krmiv individuálně během ranního a večerního dojení. Minerální liz je přístupný i ve stáji bez omezení. Příprava na porod Příprava na porod na farmě začíná zaprahnutím, které se provádí přibliţně 7-8 týdnů před předpokládaným termínem porodu. V této fázi dochází k regeneraci mléčné ţlázy a přípravě na další laktaci. Nedochází k úpravě krmné dávky. Proto občas dochází k mírnému neţádoucímu ztučnění krav před porodem. Těsně před porodem se plemenice odděluje od stáda abk zajištění potřebného klidného místa pro blíţící se porod. Porod Porod probíhá samovolně za přítomnosti ošetřovatele. Do porodu se nezasahuje a probíhá přirozenou cestou. Pouze v případě potíţí je přivolán veterinář. Výţiva telat Telatům je ihned po narození umoţněn přístup k mlezivu matky, a poté se přesunují do venkovních individuálních boxů či do skupinových boxů. Po kolostrální výţivě přecházejí telata na sušené mléčné směsi a zároveň se jim podává starter značky DYNSTAR od firmy Zemědělské sluţby Dynín. Mléčná krmná směs TELFID GRAND od FIDESAGRO se podává v dávce 125g v 1 litru vody. Kaţdé tele dostává na jedno napojení 4 litry mléčné směsi 2krát denně. Zdravotní problematika Příznivý vliv na zdraví stáda má pastva, která je přístupná od dubna do října. V zimních měsících jsou dojnice ve stáji s venkovním výběhem. Výskyt mastitid je minimální, objevují se ve stádě výjimečně přibliţně 5krát do roka. Z metabolických poruch jsou výjimečně zjišťovány poporodní paréza a zadrţené lůţko. 28\n29 Dojení Dojení probíhá strojově v dojírně typu tandem, 2krát denně. První ranní dojení začíná v 5 hodin a končí v 7 hodin. Odpolední dojení začíná v 15 hodin a končí v 17 hodin. Při dojení se podává jadrné krmivo v dávce od 5 kg, plus přídavek na uţitkovost. Produkce mléka v zimních měsících se pohybuje okolo 700 l mléka za den. V letních měsících se produkce zvyšuje na l mléka denně na dojené stádo. V chovu není prováděna kontrola uţitkovosti. Kaţdé ráno je mléko odváţeno mlékařským autem společnosti MADETA a.s Skupina sledovaných plemenic Analytická část práce byla provedena u 24 plemenic. Sledovány byly dojnice, které měly předpokládaný termín porodu v období srpna 2011 ledna 2012 (Tab. 1). U sledovaných plemenic byl posuzován výţivný stav metodou BCS a výskyt subklinické ketózy pomocí diagnostických prouţků HEPTAPHAN. 29\n30 Tabulka 1: Soubor sledovaných plemenic Pořadové číslo Číslo ušní známky Plemeno Předpokládaný termín porodu Datum porodu Pohlaví telete C65 X J C72 H16 X J X50 C29 R J C88 X J C69 H J,J X56 C J C56 X25 R J H67 C B H88 C J,J H50 X MR H58 C B C50 R25 X B H56 X25 C J,B R60 C26 X J C51 H B X59 C B C65 X J Y50 X50C J C50 H25 X B H85 C B H B C63 X J T25 C J H MR C české strakaté (simmental-fleckvieh), H černostrakaté holštýnské, R červené holštýnské, T charolais, Y limousin, X jiná dojná plemena, J jalovice, B býček, MR mrtvě rozené tele. Výsledky pozorování u dojnice č.9 jsou pouze do 2. měření. Poté byla dojnice z důvodu vysokého věku (12 let) a s tím spojených zdravotních problémů vyřazena z chovu. 30\n31 3.2 Posouzení výživného stavu metodou BCS Sledování výţivného stavu metodou BCS bylo uskutečněno ve 4 termínech: První posouzení probíhalo ve fázi zaprahnutí (7 8 týdnů před porodem) a u jalovic přibliţně 6 týdnů před předpokládaným termínem porodu. Druhé posouzení probíhalo 14 dní před předpokládaným termínem porodu Třetí posouzení probíhalo 14 dní po porodu. Čtvrté poslední posouzení probíhalo měsíc po porodu. Při jednotlivých pozorování se dojnice odděluje od stáda. Posuzuje se na rovné podlaze při pohledu z boku a zezadu. Při posuzování výţivného stavu se sleduje zejména zřetelnost hladové jámy, zaoblení kyčelních hrbolů, zaoblení sedacích hrbolů a výraznost kořene ocasu a páteřních výběţků. 3.3 Výskyt poporodních poruch V poporodním období byly sledovány poporodní potíţe, se zaměřením na výskyt zadrţeného lůţka a poporodní parézy. Identifikace těchto problémů, probíhala dle zkušeností získaných na farmě. Po identifikaci problémů s odchodem lůţka, byl přivolán veterinář. Při ulehnutí dojnic vlivem poporodní parézy, byla dojnici změřena teplota, a pokud nejevila známky snahy o postavení, byl okamţitě přivolán veterinář. 3.4 Stanovení ketolátek v moči Princip testu na přítomnost ketonů Test je zaloţen na principu Legalovy reakce a je podstatně citlivější na kyselinu acetoctovou neţ na aceton. S kyselinou β-hydroxymáselnou test nereaguje. Barevná srovnávací stupnice je kalibrována na koncentrace kyseliny acetoctové. 31\n32 K analýze moči na výskyt ketonů byly stanoveny 4 termíny. První termín stanovení ketolátek byl 14 dní před očekávaným termínem porodu. Druhé stanovení probíhalo 3 dny po porodu. Třetí termín na stanovení ketolátek byl 14 dní po porodu. Čtvrté stanovení ketolátek z moči bylo prováděno měsíc po porodu, kdy uţ se dojnice naplno zapojily zpět do produkčního cyklu, a nachází se na vrcholu laktace. Stanovení bylo provedeno za pomoci diagnostických prouţků HEPTAPHAN. Postup byl proveden dle metodiky uvedené výrobcem na obalu výrobku. Postup provedení testu dle výrobce je následující: K vyšetření je zapotřebí pouţít čerstvou, dobře promíchanou moč bez konzervačních přísad, odebranou do čisté nádoby bez stop detergentů a dezinfekčních prostředků. Moč pouţívaná k vyšetření nesmí být starší více neţ 4 hodiny. Z tuby se vyjme jen tolik prouţků, kolik je potřeba k okamţitému pouţití a tuba se okamţitě pečlivě uzavře originálním uzávěrem obsahující sušidlo. Musí se dávat pozor na kontakt ruky s reagenční zónou diagnostických prouţků. Prouţek se krátkodobě ponoří do vyšetřované moči (1-2 s) tak, aby všechny reagenční zóny byly ponořeny. Prouţek se otře hranou o okraj nádoby a poté se hrana osuší buničitou vazou, aby byla odstraněna přebytečná moč. Prouţek se ponechá ve vodorovné poloze a zhruba po 60 sekundách se vyhodnotí zabarvení reagenčních zón a visuelně se srovná s barevnou stupnicí na obalu. 32\n33 Vyhodnocení subklinické ketózy K vyhodnocení byla vyuţita kříţková metoda (Tab.2), kdy počet kříţků udává intenzitu subklinické ketózy v mg/dl. Tabulka 2: Vyhodnocení subklinické ketózy křížkovou metodou Subklinická ketóza mg/dl Negativní první stupeň, mírná subklinická ketóza, ++ - druhý stupeň, středně silná subklinická ketóza, třetí stupeň, silná subklinická ketóza 33\n34 4 Výsledky a diskuze 4.1 Komplexní zhodnocení situace BCS na farmě Od zaprahnutí dojnic po celé období stání na sucho je nutné přísně dohlíţet na kondici zvířat, jejíţ bodové ohodnocení dle BCS by se v tomto období mělo pohybovat na úrovni 3 aţ maximálně 3,5 bodu (Brabenec, 2001). K zaprahnutí na sledované farmě dochází 7 8 týdnů před předpokládaným termínem porodu. Z výzkumu Pezeshki et al. (2007) je patrné, ţe délka stání na sucho ovlivňuje kondici zvířat a zejména následnou laktaci. Dojnice s délkou stání na sucho dní byly před porodem v lepší kondici v porovnání s dojnicemi se zkrácenou dobou stání na sucho (Pezeshki et al., 2007). Rozdíly v poporodních kondicích nebyly prokázány (Pezeshki, et al., 2007). Vysoký příjem energie nebo prodlouţená doba stání na sucho vedou k nadměrné kondici dojnic a tím se zvyšuje riziko výskytu zadrţených lůţek (Hutchinson, 2008). Na farmě je stanoveno období stání na sucho na dní. Tato doba je pro dojnice na farmě dostačující k zajištění regenerace mléčné ţlázy a přípravu na následující laktaci. Dojnice na rodinné farmě se v době prvního sledování (v době zaprahnutí) nacházely ve vynikající (3 3,5) kondici a v této kondici během období stání na sucho většina pozorovaných dojnic setrvávala. Kudrna (2008) uvádí, ţe kondiční ohodnocení by na konci laktace a na začátku období stání na sucho nemělo být u holštýnských dojnic vyšší neţ 3 aţ 3,5, u dojnic kombinovaného plemene 3,75. Na farmě jsou chována plemena skotu holštýnského a českého červenostrakatého a zjišťované výsledky tedy odpovídají tomuto tvrzení. V tomto období je nezbytné dávat pozor, zda nedochází k nadměrnému ukládání podkoţního tuku a v případě zjištění nadměrné kondice upravit krmnou dávku (Pechová et al., 2009). Při druhém sledování (14 dní před předpokládaným termínem porodu) v době stání na sucho docházelo u některých dojnic k mírnému tučnění vlivem překrmování a z tohoto důvodu se dojnice dostávaly do nadměrného (3,5 4) výţivného stavu aţ do stavu mírně obézního (4 4,5). U takovýchto krav lze podle Pechové et al. (2009) očekávat 34\n35 problematické porody, a následné metabolické a reprodukční poruchy. Těţký porod byl na sledované farmě řešen v jednom případě u dojnice č. 24, jejíţ kondice byla optimální aţ nadměrná (3,5 4). Za ideální lze v období před porodem označit kondici 3 3,5 (Ticháček et al., 2007). Na farmě se nekrmí pevná krmná dávka a nedochází k úpravě podávaného mnoţství krmiva, proto dochází k mírnému překrmování. Překrmování dojnic na farmě by se mělo zamezit úpravou krmné dávky z produkční na dávku záchovnou. Po úpravě krmné dávky nebude docházet k tučnění a k obtíţným porodům. Při třetím sledování (14 dní po porodu), docházelo u většiny dojnic ke sníţení tělesné kondice. Oproti kondici při druhém měření, docházelo k poklesu přibliţně 0,5-1 bodu BCS. Při značném poklesu výţivného stavu, můţeme očekávat, ţe se mohou objevit poporodní zdravotní poruchy (ketóza) (Pechová et al., 2009). Při čtvrtém měření (1 měsíc po porodu) se dojnice vracely do optimální kondice, ve které se nacházely na začátku období stání na sucho, coţ odpovídá poţadavku, ţe výţivný stav dojnic by se měl v tomto čase vracet opět na úroveň, ve které byl na konci předchozí laktace (Pechová et al., 2009) Výţivný stav dojnic se v jednotlivých termínech sledování lišil (Tab. 3), ale celkově lze o sledované skupině dojnic tvrdit, ţe se nacházela v optimální tělesné kondici, tedy v intervalu 3-3,5 bodů. Kondice 3 3,5 dosahovalo v prvním měření v době zaprahnutí 70,8 %, 17 dojnic. Ve druhém a třetím měření se tento podíl mírně sníţil na 66,7 %, coţ představuje 16 dojnic a 69,8 %, 16 dojnic. V době 4. měření (1 měsíc po porodu), se v optimální tělesné kondici prokázalo 52,2 %, 12 dojnic. Slabá kondice (méně neţ 3) Pod úrovní vynikající, optimální (3 3,5) kondice, tedy v kondici slabé (méně neţ 3) byly v prvním měření zjištěny 4 dojnice (16,7 %). Ve druhém měření se ve slabé kondici (méně neţ 3) nenacházela ţádná dojnice. Ve třetím měření byly ve slabé kondici zjištěny opět 4 dojnice (17,4 %). V posledním měření se ve slabé kondici nacházelo 39,1 %, 9 dojnic. (Tab. 3). 35\n36 Nadměrná kondice (nad 3,5) V nadměrné kondici (vyšší neţ 3,5) bylo v prvním měření zjištěno 12,5 %, (3 dojnice). Ve druhém měření se procento zjištěných dojnic v nadměrné kondici (vyšší neţ 3,5) zvýšilo na 33,3 %, (8 dojnic). Po porodu se počet dojnic v nadměrné kondici (vyšší neţ 3,5) sníţil na 3 dojnice (13 %) a ve čtvrtém měření 2 dojnice (8,7 %) (Tab. 3). Tabulka 3: Vyhodnocení výživného stavu stáda (BCS) v jednotlivých měřeních Pořadí měření Slabá kondice (< 3) Vynikající optimální kondice (3 3,5) Nadměrná kondice (>3,5) ks % ks % ks % , ,8 3 12, ,7 8 33, , ,6 3 13, , ,2 2 8,7 1. měření v době zaprahnutí, 2. měření 14 dní před předpokládaným termínem porodu, 3. měření 14 dní po porodu, 4. měření měsíc po porodu, V ţádném ze sledovaných termínů nebyly zjištěny extrémně nízké či vysoké hodnoty (Tab. 4). Z celkového hodnocení BCS na farmě vyplývá, ţe se dojnice nacházejí ve výborné aţ nadměrné kondici. Výjimkou jsou dojnice č.3 a č.18, které mají průměrnou tělesnou kondici mírně obézní (BCS 4). U těchto dvou dojnic, by se měla v období stání na sucho, upravit krmná dávka. 36\n37 Tabulka 4: Průměrné hodnocení BCS dojnic v jednotlivých měřeních pořadové číslo 1. měření 2. měření 3. měření 4. měření Celkové hodnocení BCS 1. 3,1 3,3 3 3,1 3, ,4 3,2 3,1 3, ,5 3,8 3, ,1 2,8 3 2, ,8 3,2 3 2,8 2, ,5 3,9 3,7 3,5 3, ,1 3,3 3,1 2,9 3,1 8. 2,7 3,1 2,9 2,7 2, ,5 3,7 X X 3, ,4 2,6 2,9 2, ,1 3 2,8 2, ,2 3,5 3,1 3 3, ,4 3,7 3,4 2,9 3, , , ,3 3,6 3,4 3,1 3, ,2 3, , ,7 3 2,9 2,8 2, ,3 4,1 4 4, ,2 3,3 3,1 3,1 3, ,5 3,6 3,5 3,5 3, ,3 3,1 2,8 3, ,2 3,5 3,3 3,1 3, , ,625 2, ,6 3,7 3,5 3,1 3,48 37\n38 4.2 Výskyt poporodních problémů Výskyt poporodní parézy byl zaznamenán u 2 dojnic ze sledované skupiny. U dojnice č.5 se objevila lehká forma poporodní parézy. Paréza byla identifikována přibliţně 2 hodiny po porodu. Dojnice se nemohla postavit a byla apatická, proto byl zavolán veterinář. Dojnici byl podán vápníkový preparát s vitamíny A, D a E Duphalyte do ţíly v mnoţství 500 ml. Dojnice se 10 minut po podání preparátu postavila. Podání preparátu nemuselo být opakováno. Pechová et al. (2009) uvádí, ţe základem terapie poporodní parézy je podávání vápníkových preparátů. Obvyklá dávka vápníku je 1g na 50 kg ţivé hmotnosti. Pouţívají se preparáty obsahující různé formy vápníku. Při aplikaci kalcium-boroglukonátu se doporučuje dávka ml 20% roztoku, která obsahuje 8 12 g Ca. Dojnice č. 20 byla před porodem ve vynikající kondici s hodnotou BCS 3,5. U dojnice byla zjištěna poporodní paréza. Jednou z příčin můţe být věk, jedná se o starší dojnici, u které se jiţ poporodní paréza projevila v předchozích laktacích. Pechová et al., (2009) uvádí, ţe u mléčného skotu se poporodní paréza objevuje převáţně u starších dojnic. Další příčinou můţe být také její vysoká mléčná uţitkovost, protoţe tím je odebíráno více vápníku z tělesných rezerv. Příčinou vzniku parézy je rychlý nástup laktace, kdy je do mleziva sekretováno značné mnoţstvá Ca, coţ zapříčiňuje depleci ionizovaného Ca v krevním séru (Pechová et al., 2009). Dojnice ihned po porodu ulehla, a vzhledem k dřívějším zkušenostem s touto dojnicí byl okamţitě přivolán veterinář. Byl podán vápníkový preparát s vitamíny A,D a E Duphalyte do ţíly v mnoţství 500 ml. Půl hodiny po první aplikaci se dojnice stále nemohla postavit. Proto byla aplikace preparátu po 30 minutách opakována. Po ukončení druhé aplikace se dojnice jiţ postavila. Opakování aplikace je vhodné provádět po 6 hodinách od první aplikace (Pechová et al.,2009). Zadrţení lůţka bylo ve sledované skupině zjištěno ve dvou případech, tj. 8,3 %. Doleţel et al. (2009) uvádí, ţe zadrţení lůţka se za obvyklých podmínek vyskytuje u 3-8 % porodů. Dojnice č. 10 se před porodem nacházela ve vynikající kondici (3 3,5). 38\n39 Při sledování poporodního stavu dojnice bylo den po porodu zjištěno, ţe nedošlo k odchodu lůţka. Doleţel et al. (2009) uvádí, ţe názory na interval mezi vypuzením plodu a placenty nejsou zcela jednotné, většinou se shodují na intervalu 8 12 hodin. Veterinářem bylo lůţko manuálně odstraněno a byly podány nitroděloţně tetracyklinové čípky (firma Gynobiotic). Aplikace čípků byla druhý den opakována. Pouţití antibiotik k zamezení mnoţení mikroorganismů je jedním z cílů pouţívané léčby (Doleţel et al., 2009). Po porodu se u této dojnice sníţil výţivný stav o 0,5 1 stupeň BCS. Zadrţené lůţko bylo zjištěno také u dojnice č. 13. Při poporodním pozorování dojnice nedošlo za 12 hodin k vypuzení lůţka. Pokud nedojde do 12 hodin po otelení k vypuzení lůţka, je tento stav povaţován jako zadrţení lůţka (Hutchinson, 2008). U této dojnice se dá předpokládat, ţe na zadrţené lůţko mohlo mít vliv i mírné ztučnění před porodem. Lůţko bylo manuálně odstraněno a opakovaně podány nitroděloţně tetracyklinové čípky (firma Gynobiotic). U dojnice byla zjištěna středně vysoká úroveň (++) subklinické ketózy ( ve druhém a třetím měření). Tělesná kondice se po porodu sníţila o 0,5 stupně BCS. Dojnice č. 24 se nacházela před porodem v ideální aţ nadměrné kondici (3,5 4). U dojnice probíhal velmi obtíţný porod za asistence veterináře. Objevilo se nepravidelné drţení hlavy plodu při porodu. Tato poloha je označována jako hlava na hruď skleslá, hlava plodu je skloněna dolů o a mulcem směřuje ke spodině břišní rodící dojnice nebo k břichu plodu (Doleţel et al., 2009). Nejprve se hlava musela srovnat zpět do porodních cest a poté bylo tele vytaţeno. Tento obtíţný porod nepřeţilo. Přestoţe se objevila lehká forma subklinické ketózy (+), tak díky své vynikající kondici před otelením se dojnice po porodu bezproblémově zregenerovala a zařadila se okamţitě zpět do stáda. 39\n40 4.3 Stanovení subklinické ketózy Při prvním měření, které probíhalo 14 dní před předpokládaným termínem porodu, u všech 24 dojnic byly veškeré získané výsledky negativní. Lze tedy konstatovat, ţe v tomto období netrpěla ţádná ze šetřených dojnic subklinickou ketózou. Jedním z důvodů můţe být to, ţe dojnicím nebyla upravena krmná dávka a nedocházelo tedy k odbourávání tělesných tukových rezerv. K tomuto úsudku docházím na základě tvrzení Brabence (2001), který uvádí, ţe je velkou chybou nasazovat přetučnělým dojnicím ve stání na sucho hladovku, protoţe poté dochází k tomu, ţe dojnicím chybí energie a proto začnou odbourávat zásobní tělesný tuk. Tím se jiţ v této fázi dostávají do neţádoucí mírné ketózy. Při prvním měření 14 dní před předpokládaným termínem porodu se na farmě nacházelo v nadměrné kondici 8 dojnic (33,3 %). U těchto dojnic by se měla provést úprava krmné dávky jiţ v termínu zaprahnutí. Během stání na sucho je vhodné krmit nízkoenergetická krmiva s přídavkem slámy (Drackley et al., 2008). Při druhém termínu měření (3 dny po porodu) byla středně silná subklinická ketóza (++) prokázána u 5 dojnic (21,0 %). U 10 dojnic (42 %) byla ketóza mírná (+). U 9 dojnic (37 %) byl nález negativní (Graf 1). Ketóza se obvykle vyskytuje 21 aţ 28 dní po porodu (Hayirli a Grummer, 2004). Graf 1: Výskyt subklinické ketózy v 2. měření (tři dny po porodu) 40\n41 Při třetím měření (14 dní po porodu) byla středně silná subklinická ketóza (++) zjištěna u 3 dojnic (14 %). U 18 dojnic (77 %) byla prokázána mírná subklinická ketóza (+) a 2 dojnice (9 %) byly ve výsledku negativní (Graf 2). Graf 2: Výskyt subklinické ketózy při 3 měření (14 dní po porodu) Ve čtvrtém měření (1 měsíc po porodu), se stav dojnic výrazně zlepšil. Byla zjištěna pouze mírná subklinická ketóza (+) u 6 dojnic (26 %). U ostatních 17 dojnic (74 %) se subklinická ketóza neprokázala. (Graf 3). Graf 3: Výskyt subklinické ketózy ve 4 měření (měsíc po porodu) 41\nTechnologie chovu skotu\nČeská zemědělská univerzita v Praze Fakulta agrobiologie, přírodních a potravinových zdrojů Katedra speciální zootechniky Technologie chovu skotu Učební texty k předmětům zabývajícím se chovem skotu 2.\nPeripartální období z pohledu zdravotního stavu a výživy dojnic. doc. MVDr. Leoš Pavlata, Ph.D., Dip. ECBHM\nPeripartální období z pohledu zdravotního stavu a výživy dojnic doc. MVDr. Leoš Pavlata, Ph.D., Dip. ECBHM doc. MVDr. Leoš Pavlata, Ph.D., Dip. ECBHM Kontakt: Ústav výživy zvířat a pícninářství pracovna:


Štěňátka Německého boxera | iFauna.cz\nInzerováno 2 dny (296 zobrazení)\nSháníme nové domovy pro 2 naše pejsky. Chtěli bychom, aby šli do rodin, kde budou brání jako parťáci na celý život. Pejsci jsou krásně socializování a připravení odejít dělat radost někomu jinému.\nŠtěňátka jsou pravidelně odčervována, při odběru budou očkována, očipována a s vystavenými pasy. Odběr je možný od 28.10.\nPejsci od nás odejdou se startovacím balíčkem, po podpisu kupní smlouvy.\nCena je 15 000 Kč\nProsím pouze volat, děkuji.\nenjoyskree (další inzeráty od tohoto uživatele)\nProdám Štěně boxera s PP\nProdám Německého boxera - Tři krásní zlatí kluci s PP po nadstandardně zdravotně vyšetřených rodičích vyhlíží své budoucí páníčky. Narozeni 20.9.2021, do nových domovů můžou odejít po 20.listopadu. P...\nProdám Německého boxera - Prodám štěňátka boxeru bez PP 3 pejsky a 1 fenku stáří 2 týdny štěňátka budou naočkována odčervená a načipovaná.kontaktujte mě formou SMS nebo email\nProdám Prodám štěňata kříženců\nProdám Německého boxera - Prodám krásná štěňátka kříženců francouzské buldočka a německého boxera. Máme jednu holčičku a jednoho kluka. Kluk je tmavě žíhaný s pálením a holčička je světlá s pálením. R...


Zvýšené červené krvinky v moči: příčiny a léčba - Colic June\nKaždý ví, že diagnóza různých onemocnění začíná, zpravidla, studiem moči a krve. To jsou dvě důležité biologické složky pro tělo, které vykonávají vitální funkce. Proto je to jejich podrobná analýza, která pomáhá odborníkům při správném stanovení diagnózy.\nKrev je filtrována ledvinami. Červené krvinky, které nejsou nejmenšími složkami v krevní plazmě, za předpokladu, že nefrony (ledviny) jsou v normálním stavu, samy o sobě nejsou schopny dostat se do moči, protože procházely systémem renální filtrace. Jejich detekce v moči je důsledkem patologických stavů, například slabosti kapilárních nádob ve tvaru smyčky, které tvoří filtr, a nejsou schopny zabránit úniku.\nDruhou možností je mikrotrauma sliznice uretrů, uretry nebo močového měchýře. Projev červených krvinek v moči není nemoc - jedná se o příznak mnoha patologických stavů urologické a jiné povahy. V medicíně se tento stav nazývá hematurie a je rozdělen do dvou typů:\nHrubá hematurie, kdy mohou být i vizuálně stanoveny známky červených krvinek a přítomnost krve v moči.\nJe důležité poznamenat, že důvody zvýšené ztráty červených krvinek v moči neovlivňují jejich zvýšení složení krve.\nVývoj hydronefrózy je patologií, při které dochází k výrazné dilataci ledvinných jaterních dutin (pánev, kalich), což vede k výrazným obtížím nebo úplné nemožnosti odtoku moči. Hydronefróza může být důsledkem vrozených anatomických anomálií ledvin a močovodů, jakož i následků získaných onemocnění a poranění.\nSymptomy se projevují matnou bolestí v oblasti břicha a dolní části zad a zvýšeným počtem červených krvinek v moči. S bilaterální hydronefrózou - tlak stoupá, dochází k otoku ledvin ak poklesu močení.\nGlomerulonefritida - zánětlivý proces v ledvinových tkáních. Hlavně postižené malé lodě (glomerulární). Onemocnění je důsledkem streptokokové infekce, v důsledku čehož tělo reaguje s narušenou imunitní odpovědí a poškozením vlastních orgánů. Symptomatologie se projevuje rozvojem renální hypertenze, renálním edémem a výskytem bílkovin a červených krvinek ve vzorcích moči. Obvykle se onemocnění projevuje v latentní formě, ve které jsou v moči zaznamenány pouze malé inkluze proteinu a krve.\nUrolitiáza (urolitiáza) - pronikání krve do moči nastává v důsledku poranění tkání a cév tvořených kameny. Růst cévy je větší, čím více červených krvinek spadne do moči.\nVývoj pyelonefritidy, projevující se lézí extracelulární ledvinové matrix a renálních dutin v důsledku bakteriální infekce. Charakterizován bolestivostí bederní bolesti, horečkou a celkovou slabostí. V důsledku poškození krevních cév ledvin se v moči nachází krev.\nCystitida - v důsledku vývoje zánětlivých reakcí v sliznici obložení močového měchýře. Ženy jsou náchylnější k této patologii. Symptomy se vyznačují nepohodlí a tupou bolestí v dolní části břicha, častým a bolestivým močením. Při výzkumu se v moči nachází zvýšení erytrocytů a leukocytů.\nMezi jinými důvody lze konstatovat poměrně banální, což lze snadno eliminovat. Tento účinek na tělo s dlouhodobým vystavením teplu (koupel, dlouhé opálení atd.), Těžkým nákladům, alkoholu, slaným nebo kořeněným jídlům. Kromě toho je zcela možné vyvolat podráždění ledvinových tkání dlouhodobým užíváním některých léčivých přípravků a zneužíváním vitaminových komplexů.\nKromě urologických onemocnění je přítomnost erytrocytů a krve v moči zaznamenána, když:\nPro muže je toto pravidlo omezeno na 1 nebo 2 jednotky. Překročení počtu krevních buněk do 6 jednotek je diagnostikováno jako projev mikrohematurie. Současně zůstává nezměněna barva moči. Pokud počet červených krvinek v analýze není realistický pro výpočet - to je hrubá hematurie. To může být diagnostikována vizuálně, změnou barvy moči - to stane se načervenalé nebo hnědé.\nVíce než polovina diagnostických případů potvrzujících přítomnost krevních příznaků v moči žen je známkou různých patologických stavů v močových orgánech. Vzhledem k zvláštnostem ženského těla je však kromě urologických důvodů nutné zvážit možnost výskytu gynekologických onemocnění a vliv široké škály stresových faktorů.\nUretritida a cystitida se stávají nejčastější příčinou ženské hematurie. Jejich vývoj je však někdy důsledkem proliferace děložního endometria (tkáňové sliznice) za jeho hranicemi, což ovlivňuje přilehlé orgány, včetně močového měchýře, když do něj vstupuje menstruační tok. Erytrocyty a krevní proliferace v moči je také možná během cystického růstu na strukturálních tkáních vaječníků, dělohy a močového měchýře.\nU žen může být příčinou vzniku krve v moči poškození tkáně ženských orgánů toxiny, zánětlivými procesy, infekcí nebo malignitou. Kromě čistě gynekologických problémů, červené krvinky padají do moči, když nejsou správně shromážděny pro analýzu, nebo když je moč shromažďován během menstruace. Proto je analýza v tomto období prostě nevhodná.\nPodle stavu červených krvinek v analyzovaném moči lze posoudit povahu možných patologií. V testovaném materiálu se zřídka nacházejí čerstvé, nepoškozené červené krvinky, které mohou být kombinovány s bílými buňkami (leukocyty) v moči. Tyto ukazatele jsou charakteristické pro zubní kámen, polypous a rakovinné nádory, pro nekrotické poškození strukturálních tkání v orgánech močového systému.\nPoškozené, tzv. Vyluhované erytrocytární buňky často spadají do moči spolu s proteinem, což naznačuje známky velké ztráty proteinu v ledvinách s rozvojem nefrotického syndromu. Je důkazem akutních nebo chronických procesů glomerulární nefritidy, vývoje renální hypertenze nebo toxické otravy ledvin.\nVelkou důležitost při rozluštění analýzy moči má barva moči a povaha inkluzí v kombinaci s hematurií:\nPokud je moč červená nebo hnědá s přítomností krvavých sraženin, znamená to vysokou pravděpodobnost výskytu příznaků onemocnění krve, krvácení z ledvin, infekční léze nebo intoxikaci otravou.\nScarlet Urin, ve spojení s bolestivým syndromem, je důkazem nádorových nádorů nebo akumulací v močových orgánech zubního kamene.\nAni detekce malých množství červených krvinek v moči by neměla být ignorována. Aby se předešlo falešnému závěru, je nutné provést kontrolní analýzu v souladu se všemi hygienickými pravidly pro odběr vzorku. U potvrzené hematurie je nutné uzavřít ultrazvukové vyšetření močového systému. Průzkum nedostupného ultrazvuku močovodů, rentgenová metoda se provádí s kontrastní látkou.\nNení-li urologický důvod potvrzen, je nutné provést plnou diagnózu. Pouze to umožní lékaři vytvořit účinný léčebný plán.\nLidská krev hraje velkou roli pro normální fungování organismu, proto stav celého organismu závisí na jeho čistotě. Pod vlivem negativních vnějších vlivů, změn spojených s věkem, špatnými návyky a podvýživou dochází k postupné kontaminaci krve toxiny, toxickými a jinými látkami, které na ni mají negativní vliv.\nInkontinence po odstranění dělohy: příčiny a metody léčby


Téma: Mario Bližňák (hokejista)\nLiberec probral až time out. Vítězný gól proti bývalému týmu chutná víc, radoval se Bližňák Střelec vítězného gólu v dohrávce extraligy mezi Libercem a Plzní Mário Bližňák se trefil proti svému bývalému týmu.\nTaké v hokejové Plzni hlásí změny v kádru. Jeřábek je na odchodu do KHL Velké změny hlásí hokejová Plzeň. Bronzový tým letošního ročníku extraligy opouští reprezentační obránce Jakub Jeřábek.\nPlzeň posílí Bližňák, Kašpařík míří do Mladé Boleslavi Slovenský útočník Mário Bližňák se stal novou posilou hokejistů extraligové Plzně.


Sádrokarton | StavbaOnline.cz\nKonstrukční sádrokartonové desky jsou základním materiálem pro rychlou výstavbu suchým způsobem. Uplatní se u novostaveb, při rekonstrukcích i drobných opravách na stavbu SDK příček, podhledů, obkladů stěn a podkrovních konstrukcí. V nabídce najdete základní bílé, protipožární červené, impregnované zelené a akustické modré, pro všechny druhy použití, včetně příslušenství jako jsou SDK profily, parozábrany, penetrace, lepidla, tmely, pásky a těsnění.\nSádrokarton je jedním z nejprodávanějších produktů našich stavebnin současnosti. Je určený pro vnitřní výstavbu, kde poskytuje rychlé, lehké a ekonomické řešení. Sádrokartón je vhodný jak u novostaveb, tak i při rekonstrukcích. Využít pro sádrokarton je mimo jiné i na sádrokartonové příčky, sádrokartonové podhledy a strop ze sádrokartonu. Konstrukce příček ze sádrokartonu slouží především k členění interiérů. Příčky ze sádrokartonu splňují jak estetické tak i stavebně fyzikální požadavky, které jsou na ně kladeny. U nás najdete pouze kvalitní sádrokartonové desky Rigips, což je největší a nejznámější výrobce sádrokartonu.\nSádrokarton - výhody\nsádrokarton mají nízkou hmotnost\nsádrokarton zaručuje rychlý postup stavby (bez dlouhých technologických přestávek)\nsuchý proces výstavby (bez zanášení vlhkosti do stávajících konstrukcí)\nsnadná opravitelnost stěn ze sádrokartonu\nrovinnost sádrokartonových konstrukcí\nudržování vnitřního mikroklimatu (regulace poměru vlhkosti ve vzduchu)\nsádrokarton je ekonomicky efektivní\nSádrokarton - využití\nSádrokarton stěny jsou používány pro estetické vylepšení stávajících povrchů, zvýšení hodnot tepelně izolačních vlastností a neprůzvučnosti stěn, případně pro vytvoření meziprostoru pro vedení instalací, což je zvláště vhodné při rekonstrukcích (např. v panelových domech). Dutinu uvnitř konstrukce sádrokartonu je možno využít k vedení instalací všeho druhu. Ideálně rovná plocha stěny ze sádrokartonu pak může být snadno opatřena zvoleným druhem interiérového nátěru či nalepenou tapetou.\nSádrokarton dělíme na:\nSádrokartonová deska Rigips RBnyní pouze od 57,90 Kč / m2\nCD sádrokartonový konstrukční profilnyní pouze od 21,90 Kč / bm\nSádrokartonová deska Rigips RBI nyní pouze od 99,20 Kč / m2\nSádrokarton - produkty\nPodle názvu od A-Z\nPodle názvu od Z-A\nSádrokartonová deska Lafarge/SINIAT GKB bílá 12,5mm\nSádrokartonová deska Lafarge GKB je standardní, nejpoužívanější sádrokartonovou deskou vhodnou do interieru o rozměru 12,5x1250x2000 mm.\nSádrokartonová deska Rigips RB\nod 57,90 Kč\nSádrokartonové desky RB jsou určeny pro zhotovení příček a podhledů, které nejsou vystaveny zvýšené vlhkosti, bez nároku na vyšší požární odolnost.\nSádrokartonová deska Rigips RF\nSádrokartonové desky Rigips RF jsou určeny pro zhotovení příček a podhledů s požadavkem na vyšší požární odolnost, které nejsou vystaveny zvýšené vlhkosti.\nSádrokartonová deska Rigips RBI\nod 99,20 Kč\nImpregnované sádrokartonové desky RBI jsou určeny pro zhotovení příček a podhledů vystavených zvýšené vlhkosti, bez nároku na vyšší požární odolnost.\nSádrokartonová deska Rigips RFI\nod 116,90 Kč\nSádrokartonové impregnované desky RFI jsou určeny pro zhotovení příček a podhledů s požadavkem na vyšší požární odolnost, mohou být vystaveny i zvýšené vlhkosti.\nModrá sádrokartonová deska Rigips MA\nod 111,70 Kč\nModré sádrokartonové desky Rigips MA jsou vhodné pro zhotovení příček a podhledů s maximálním útlumem akustického hluku, zároveň zvyšují požární odolnost těchto konstrukc...\nSádrokartonová deska RigiStabil\nod 145,90 Kč\nSádrokartonová deska RigiStabil je určená do nosných i nenosných konstrukcí, ze statického hlediska použitelná zejména u dřevostaveb.\nSádrokartonová deska Knauf GKB 15mm (1250x2000mm)\nSádrokartonová deska Knauf GKB 15mm (1250x2000mm) - sádrokartonová deska pro běžné použití.\nProtipožární deska Knauf GKFI 15mm 2000x1250mm\nProtipožární deska Knauf GKFI 15mm 2000x1250mm - protipožární, impregnovaná sádrokartonová deska.\nProtipožární sádrokartonová deska Lafarge/SINIAT GKF\nSádrokartonová deska Lafarge GKF je vhodná pro použití za účelem dosažení vyšší požární odolnosti budovaných konstrukcí. Sádrokartonová deska Lafarge GKF má rozměr 12,5x1...\nImpregnovaná sádrokartonová deska Lafarge/SINIAT GKBI\nSádrokartonová deska Lafarge GKBI je impregnovaná a proto je vhodná pro použití v interiérech s vyšší vzdušnou vlhkostí, např. koupelna. Sádrokartonová deska Lafarge GKBI...\nSádrokartonová deska Knauf GKB WHITE\nNehořlavá ohebná sádrokartonová deska vhodná pro použití v interiérových prostorech.\nSádrokartonová deska Knauf GKB-I GREEN 2000 x 1250\nod 81,50 Kč\nSádrokartonová deska vhodná pro použití v interiérových prostorech s vyšší relativní vlhkostí.\nSádrokartonová deska Knauf GKF RED\nOhebná sádrokartonová deska pro konstrukce s požadovanou požární odolností nebo jako ochrana konstrukcí před požárem.\nSádrokartonová deska Knauf GKF-I RED GREEN\nImpregnovaná sádrokartonová deska Knauf RED GREEN vhodná pro použití v interiérových prostorech s vyšší relativní vlhkostí, kde je zároveň požadavek na požární odolnost.\nSádrokart. deska Knauf GKFi 12,5x1250x2000mm\nSádrokart. deska Knauf GKFi 12,5x1250x2000mm - protipožární, impregnovaná sádrokartonová deska.\nSádrokartonová deska RIGIPS Habito - DFRI\nSádrokartonová deska RIGIPS Habito - DFRI - vysokopevnostní sádrokartonová deska.\nSádrokartonová deska RIGIPS Active Air MA (DF) 12,5mm\nSádrokartonová deska RIGIPS Active Air MA (DF) 12,5mm - modrá akustická protipožární deska.\nProč koupit Sádrokarton na StavbaOnline.cz\nU nás nakoupíte produkty z kategorie Sádrokarton levně a navíc z pohodlí vašeho domova.\nSádrokarton dopravíme až k vám\nProdukty kategorie Sádrokarton vám dopravíme kamkoliv po celé ČR.\nJen kvalitní Sádrokarton\nU nás koupíte pouze značkové a kvalitní Sádrokarton.\nDíky spokojenosti našich zákazníků jsme získali certifikát Ověřeno zákazníky od Heureka.cz.\nPracujeme i na Velký pátek! Máme zavřeno jen 22. 4. Přejeme ještě veselejší Velikonoce! Více informací zde.\n© 2006-2019 StavbaOnline.cz


Fair Play chce zpětně „zvítězit nad dějinami“ • RESPEKT\nFair Play chce zpětně „zvítězit nad dějinami“\nDilemata postav jsou nepřenosná - a co se týče dopingu, dostali jsme se na úplně jinou úroveň\nFair Play • Autor: Falcon\n11. 3. 2014 | aktualizace 4. 12. 2015 14:13\nSnímek Fair Play režisérky a scenáristky Andrey Sedláčkové je dílo, které má kvůli tématu zaručeno solidní pozornost médií, ale ne automaticky komerční úspěch. Státně řízený doping za minulého režimu až donedávna patřil mezi tabu v onom prapůvodním slova smyslu. Být první, kdo o něčem takovém točí, pak neznamená být úspěšný či vítaný, protože skutečná tabu nejsou přitažlivá a pouze vyvolávají mlčení či nezájem veřejnosti.\nLidé jsou ochotni si o tomto problému něco přečíst a pokývat hlavou „no, jak jinak, to jsme přece vlastně věděli, nebo si to aspoň mysleli“ - ale nechat to dál být. Tabu je tedy jakýmsi paradoxem: tušíme či vyloženě víme, ale nemluvíme o tom. Je to zdánlivě úplně samozřejmé, ale kdo to zveřejní, je krysa, nebo hlupák.\nPokud dnes tedy někdo bude nad povinně ordinovaným dopingem vyjadřovat pohoršení, působí spíš naivně a dokazuje hlavně to, že ho sport moc nezajímá. Výchozí pozice autorky filmu přitom byla právě taková - téma ji zaujalo spíše jako příklad morálního kompromisu nutného k přežití či budování kariéry za minulého režimu. Používá ho, aby mohla ilustrovat vlastní přesvědčení a doložit oprávněnost pocitu bezmoci, který zažívala a jenž jí v 80. letech donutil emigrovat.\nNa morální úrovni\nDo příběhu se nedostává přes pochopení osobnosti typického průměrného sportovce, který je pochopitelně ochotný obětovat pro úspěch víceméně cokoli bez zbytečně zatěžujících úvah, jestli činí dobře. Sedláčková v rozhovorech popisuje, jak ji zajímá ji především vztah mezi dcerou a matkou, příběh nenaplněných a „odložených“ ambicí, projektování rodiče do dítěte, a dále vztah postav k režimu, který pociťují jako nátlakový a vlastně „cizí“, nepřirozený.\nProto si do scénáře vymyslela postavu mladé sprinterky, jejíž otec před lety emigroval a matka byla kvůli svým postojům za osmašedesátého roku zbavena možnosti být v tenisové reprezentaci. Nyní se tak živí jako uklízečka a po nocích na stroji přepisuje disidentské samizdaty. Dívka z takového prostředí pak v sobě musí nést pocity jasné křivdy a být i v mladém věku odolná vůči manipulaci. Proto doping odmítne a myslí si, že se může na vrcholné kvalifikační závody připravovat i bez něj. Boj, který svádí, se tedy neodehrává na fyzické, ale čistě morální úrovni.\nS Fair Play pak můžeme polemizovat na více úrovních a v duchu si vytvářet úplně jiné filmy, které mohly vzniknout. Jednak překvapuje, že se dílo snaží přese všechno zalíbit. A to nikoli jednoduše tím, že by například ukazovalo socialistickou architekturu a oblékání jako atraktivní, ale přinejmenším výběr hereček naznačuje, jako by podobné téma muselo být podáváno tak, abychom se na plátně mohli kochat hezkými lidmi.\nObě hlavní dospívající atletky ve filmu (tedy vlastně jediné dvě) jsou půvabné, mají dlouhé vlasy a svlékají se v situacích, které mohou působit vzrušivě. Na té, která bere doping více a poslušně, se žádné vedlejší efekty neprojevují (kromě toho, že jí praskne achilovka, u čehož ovšem laik nepochopí, že by mělo jít o důsledek dopování).\nNa oné vzdornější pak vidíme pouze rychleji rostoucí chloupky. Nekoná se žádná klasická virilizace – prohlubování hlasu, ztráty vlasů, protahování obličeje do koňského výzoru, duření bradavek, akné, zvětšování klitorisu a podobně. Film se vlastně bojí být opravdu drsný. To, že se dívkám zastaví menstruace a neteče jim tudíž krev, je naopak možnost, jak něco neukázat.\nČistě z biochemického hlediska a daných reálií se tu dělá chyba i v tom, že po aplikaci injekčních steroidů, které jsou - jak známo - bezpečnější a při metabolizaci játra „obcházejí“, dostane atletka jakýsi jaterní kolaps, jenž by byl až tím posledním, co by dotyčnou mohlo potkat. Stejně tak ústřední zápletka, že matka začne dceři aplikovat steroid Stromba tajně namísto komplexu vitamínů řady B, by se nemohla stát: Stromba byla bezbarvá, zatímco vitamíny žluté a celý podvod by se provalil.\nTím se ale pohybujeme na úrovni, kdy hodnotu filmu určujeme pouze podle toho, zda odpovídá historickým a jiným ověřitelným faktům - jako by umělecká díla mohla být totálním otiskem reality. Tento přístup však selhává již v počátku, protože každé dílo si vytváří svůj vlastní svět s určitými pravidly a záměrně omezeným počtem prvků, které spolu musí interagovat, aby se děj hýbal s dostatečnou dynamikou.\nObstálo by tedy Fair Play jako dílo, které schválně není tak úplně referenčně přesné?\nKdyž si čteme recenze, překvapí, jak většina pisatelů přijímá zobrazení minulosti jako celkově realistické. A to přesto, že tu jsou schválně mnohé dobové znaky potlačeny, že místa, kde se natáčelo, mnohdy ani nejsou v Česku, že se jistým způsobem pracuje s barevnou škálou, která je záměrně redukována, nebo že se poslušnější a konformnější atletka klidně před závodem veřejně pokřižuje, za což by jinak následoval vyhazov z reprezentace. V tomto ohledu se snímku daří působit přesvědčivě, i když se v mnohém odchyluje od známých faktů nebo některé reálie nejde spojit se zdejším prostředím.\nJiným případem je hrdinčino vzepření se, které bylo v té době zcela ojedinělé. Má pro ni fatální následky, u nichž v té době ani nemohla vědět, jak dlouho budou trvat. Máme tedy brát jako pravdivější dílo to, které se méně zabývá typičností a soustředí se na naprostou výjimku? Je onou pravdivostí síla gesta, odvaha „žít v pravdě“? Či jinak – bylo by originálnější sledovat spíše někoho, kdo je se systémem konformní a na jeho příkladu demonstrovat, jak těžké či téměř nemožné bylo vystoupit z předem dané úlohy?\nFair Play si dává záležet, aby v ději bylo drama, konflikt a silná pointa. Používá je ale hlavně v rámci vlastní reklamní kampaně – „pozor, ta doba byla zlá, ale bylo možné se vzbouřit“. Trochu méně přesvědčivě už dovede vylíčit konkrétní okolnosti a motivace, které by k takové velké pointě mohly vést.\nKdo si přečte synopsi a vidí trailer, těžko ho může na filmu něco překvapit. Nepracuje se ani s něčím nečekaným, ani nejsme ubíjeni nějakou repetitivností, která by nás vystavila neúprosnému drilu a vymývání mozků, kdy nám velmi nepříjemnou cestou dojde, že sportovci jsou ochotni dobrovolně omezovat vlastní osobnost, pokud před sebou mají vidinu cíle.\nNěkteří publicisté už sice psali, že ve filmu se stále dokola opakují scény tréninků, nicméně v porovnání s mnoha jinými dnešními „procedurálními“ díly jde o slabý odvar.\nProblém s Fair Play totiž je, že k silnému tématu nemá ani silné vyprávění, v němž by se utahovala smyčka napětí, ani silný stylistický koncept – nejlépe něco v duchu minimalismu, jakým proslul třeba rakouský režisér Ulrich Seidl. V prvním případě bychom s hrdinkou více soucítili, v druhém bychom více trpěli sledováním stereotypu.\nNabízí se nám místo toho další dílo z řady českých filmů, které chtějí zpětně „zvítězit nad dějinami“. Nejhorším případem bude detektivka Ve stínu, kde policejní vyšetřovatel v 50. letech není v komunistické straně prostě proto, že se to režisérovi Davidu Ondříčkovi nelíbilo a představitel ústřední role Ivan Trojan nechtěl hrát komunistu. Mnohem ospravedlnitelnějším případem je Hořící keř, který vychází z reálného případu, kdy se advokátka Dagmar Burešová skutečné postavila proti poslanci Vilému Novému, který šířil o Janu Palachovi lži. Fair Play stojí někde mezi. Nejde o čirou fantazii a nesmysl, ale ani o rekonstrukci ojedinělého případu, jenž se stal.\nPři posouzení, co nám podobná filmová ohlédnutí do minulosti můžou dát, je však namístě skepse. Většinou se totiž autoři zaklínají jistou nadčasovostí svých příběhů. Jak ale přenést dilemata postav té doby do dneška? Práce u policie dnes není ovlivněná stranickou příslušností, dokonce ani maření vyšetřování či vymýšlení umělých kauz nemívá primárně politickou motivaci („aby se udržela tvář režimu“), ale především ekonomické a korupční důvody, z nichž mizí jakékoli ideály. (Výrok poslance Nového, že „Pravda je to, co je dobré pro lid“ svědčí naopak o velké službě neosobním idejím.)\nFair Play • Autor: Respekt\nI souzení se s politiky se dnes stalo běžnou záležitostí a celkově se ono apriorně chápané zlo a míra nebezpečí zmenšily. Mluvit dnes o čistě zinscenovaných politických procesech a vězních značí především ztrátu měřítek a neschopnost rozlišovat. Co se však týče dopingu, dostali jsme se naopak na úplně jinou úroveň.\nJestliže dříve se k dopingu dostávali vybraní sportovci s největším potenciálem, u nichž braní steroidů často jen umožňovalo snést velké tréninkové dávky a lépe se dostávat z případných zranění, a vše navíc bylo pod poměrně přísným lékařským dohledem, dnes čelíme naprostému chaosu. Anabolické steroidy je možné si objednávat přes internet, prakticky v libovolné posilovně se nacházejí dealeři, kteří nabízejí své zboží komukoli včetně těch, kdo nemají žádné vysoké cíle.\nDopují herci, pornoherci, starší pánové, kteří nikdy necvičili, ale pořídili si mladší milenku, náctiletí kluci, kteří cvičí sotva pár měsíců a chtějí v létě oslňovat vrstevníky na pláži, a samozřejmě i řada dívek a žen, z nichž se po užívání nestávají automaticky mužatky, ale postava se jim zpevní mnohem dřív, než by se dalo dosáhnout tzv. naturální cestou.\nS podpisem a bez\nExistují alarmující (americké) statistiky, že zhruba 80 % středoškoláků by si vzalo steroidy, kdyby k nim měli volný přístup a mohli se díky nim dostat do reprezentačních týmů či získat vysokoškolské stipendium. A cca 40 % by je klidně bralo i s vědomím vážných zdravotních následků, pokud by ji to přineslo splnění krátkodobého cíle.\nK tomu všemu kvůli ilegálnímu statusu steroidů neexistuje systematický lékařský dohled nad uživateli ani jakákoli kontrola kvality produktů na černém trhu, což celou situaci ještě zhoršuje. Svůdnost užívání steroidů vystoupala vysoko i kvůli tomu, jak obrovský nátlak je vyvíjený masovými médii na fyzickou dokonalost, které prakticky nejde dostát. I mužům z obálek časopisů se graficky upravují svaly, podobně nerealisticky jako modelkám s nekonečně dlouhýma nohama a perfektně barevně sladěnou pletí.\n"Kdybych si před lety nekoupila noviny, kde rozebírali téma dopingu v 80. letech, tak bych si ho nejspíš nikdy nenašla,“ říká o filmu Fair Play Andrea Sedláčková. • Autor: Jan Schejbal\nTočit v takové chvíli hraný film o hezké atletce za minulého režimu, které kolabují játra po pár injekcích Stromby (alias Stanozolu), nepůsobí nijak výstražně, poučně nebo aktuálně. Jde nepochybně o splátku jistého dluhu, možná otevření širší debaty, i když strašně opožděně. Veřejné povědomí o steroidech je přitom na tak nízké úrovni, že nepřispívá k lepšímu osvětlení ani mnohem méně problematické minulosti.\nMimochodem, opravdu je tak hrozné, že „chudáci sportovci“ byli dříve k dopingu nuceni podpisem na nějakém programu? Dnes sportovní špička dopuje rovněž (a mnohem sofistikovaněji) a je k tomu také víceméně donucena okolnostmi, ale nemusí nic podepisovat. Kde je ten rozdíl, respektive, není horší ona tichá dohoda a naprostá samozřejmost, s jakou dnes sportovci přistupují k tomu, že k maximálním výkonům v určitých disciplínách dopovat musí? Není větší lež, sebezapření a pošlapání vlastní důstojnosti, když sportovci veřejně tvrdí, že berou neškodné doplňky stravy, případně si často lživě stěžují na to, že doping byl v těchto přípravcích a oni o ničem nevěděli?\nMůžeme k tomu navíc přistoupit i z úplně jiného úhlu pohledu a ptát se, proč jsou steroidy a doping obecně přijímány společností tak negativně a démonicky. Jako bychom pořád žili v nekončícím stádiu tabu a nebyli si schopni přiznat, jak se věci mají, a nehrát si mnohdy na ctnostnější, než jsme.\nRozebíráním těchto problémů, které nesouvisí zcela přímo s uměleckou hodnotou filmů, bych chtěl jen naznačit, že největší slabinou současných českých filmů je neschopnost točit o současnosti a vystihnout, byť i na zjednodušeném modelu fiktivních příběhů její mnohoznačnost.\n2014 03 12 11 54 28 • Autor: Respekt\nSpíše než jednoduché morální soudy a zobrazování boje dobra a zla nám chybí schopnost chápat ambivalenci a neodvratnost žít s vědomím časté nerozhodnutelnosti. Obrazy dnešní reality v českých filmech ale příliš mnoho bolavých věcí ukrývají a nahrazují je líbivými fetiši či kýčem. Nedivme se, že to pak pod povrchem tak nebezpečně bublá a občas nepěkně perverzně vyvře.\nV aktuálním Respektu najdete profil režisérky Andrey Sedláčkové


A já su z Vlachovic bednář… | Žijeme naplno\nTÉMA TÝDNE – VENKOV:… a já su z Vlachovic bednář, což ty mňa má milá neznáš, spravuju puténky, bečky, znajů mňa děvčata všecky…\nBednářství u Fryzelků\nTěžko říct, jestli paní Fryzelková dala v mládí na tento popěvek, anebo ji pan Josef učaroval jinak. Faktem je, že pan Fryzelka je bednář fortelný a že pokračuje v tradici své rodiny. Podhorská obec Vlachovice, kde žije třetí generace Fryzelků truhlářů a bednářů, je vklíněna mezi Chráněnou krajinnou oblast Bílé Karpaty a Vizovickou vrchovinu. Sama poloha napovídá, že život tady nebyl a není jednoduchý. „Lidé si vždy museli poradit sami. Práce se tu shání velmi těžko, stejně jako artikl, který by byl konkurenceschopný a dokázal uživit rodinu,“ říká pan Fryzelka. Místní vidí naději v tradičních valašských řemeslech. Poslední dobou ožívají i ta dávno zapomenutá – třeba bednářství.\nVíte, co to jsou troky? Tak se kdysi říkalo neckám. Typický bednářský produkt si můžete odvézt z jižního Valašska.\nČtěte také: Jak se žije tam, kde vládne příroda\nDřevěná vana? Proč ne!\nV Bílých Karpatech v obci Vlachovice žije pan Josef Fryzelka od narození. Rodinnou firmu založil už v roce 1928 jeho praděd Josef Kovařík. Řemeslu se vyučil jeho otec, strýc a později i on sám. „Firmu jsem obnovil v roce 1991. Ani si nedovedu představit, že bych dělal něco jiného. Ve výrobě dřevěných výrobků pokračuji tedy už dvacet let se svým synem a strýcovým synem v rodinném bednářském řemesle,“ poznamenává pan Fryzelka a dodává, že cenné zkušenosti získal od svého otce a strýce. Za své výrobky se rozhodně nemusí stydět. Nacházejí uplatnění jak v domácnostech, tak v hospodářství. „Řemeslo se musí dělat poctivě. Pokud bychom podváděli, určitě bychom nevydrželi na trhu tolik let,“ připomíná ještě pan Fryzelka. Jeho firma vyrábí kvalitní bednářské výrobky, které stále vylepšují a zdokonalují.\nVíte, že…? Bednářství dokáže být trendy! V současné době jsou hitem koupací dřevěné vany, oválné i kruhové. Lidé si je kupují do koupelen a saun. Vyrábějí se z dubu a z modřínu. Na odbyt jdou také dřevěné květináče a umyvadla.\nZdejší výrobky drobných řemeslníků propaguje regionální značka – ochranná známka Tradice Bílých Karpat. Výrobky rodinné firmy pana Fryzelky tuto ochrannou známku také získaly. „Těší mne to, protože propagují náš region Bílých Karpat a je to pro mě vysvědčení, že svoje řemeslo dělám dobře. Tady je práce opravdu málo a jsem rád, že mám dostatek zakázek a mohu tudíž dát práci dalším pěti lidem, které zaměstnávám.“\nSouhlasíte s tím, že řemeslo má zlaté dno? Diskutujte na našem fóru, na facebooku nebo přímo pod tímto článkem.


Polštářek se zipem 124M | Zdravotní výrobky plněné BIO náplněmi\nÚvod »POLŠTÁŘKY PRO ZDRAVÍ»SE ZIPEM (klasika) » Polštářek se zipem 124M\nPolštářek se zipem 124M\nRozměr 28 x 23 cm, náplň BIO pohankové a špaldové slupky\nČíslo produktu: AZ2823124M\nEAN kód: 118033622463\nBarva: bílorůžová s kytičkami\nPOHANKOVÝ POLŠTÁŘEK... se snímateným povlakem\nPolštářek slouží k podkládání hlavy, krku a jiných částí těla. Díky přírodní náplni je velmi elastický, dobře se formuje podle tvaru páteře, má mikromasážní účinky při její blokaci, působí uklidňujícím antidepresivním způsobem – pomáhá ke zlepšení nespavosti a při trigemických bolestech hlavy (trojklanný nerv), působí velmi dobře při chronických onemocněních ledvin, dále se používá při léčbě migrény, bolestí zad, chorobách očí a uší. Tlumí onemocnění dutin čelních i čelistních, má příznivý vliv na cévní systém, pomáhá při premenstruačních potížích. Povlak je snímatelný, ze 100% bavlny a lze jej prát při teplotách do 40°C.\nDíky použitému materiálu a kvalitní technologií zpracování má tento výrobek dlouhodobou životnost.\nK polštářku je možno přiobjednat VONNÝ PYTLÍČEK s mašličkou, s květem levandule (14x9 cm) laděný k barvě polštářku v ceně 42 ,- Kč nebo VKLÁDACÍ PYTLÍČEK jednobarevný smetanový (vkládá se mezi povlak a sypek) v ceně 39,- Kč.


Umělá rostlina Břečťan zelená 40 cm 269 Kč\nTato krásná umělá Brečtanová rostlina je mimořádně působivá díky svému mimořádně detailnímu tvaru a vzhledu listů. Břečťan je vyroben se zelenými listy různých velikostí (4 - 10 cm) z plachtoviny. Barva listů se pohybuje od světle zelené po tmavě zelenou. Menší listy představují čerstvé listy, přičemž jednotlivé větve jsou spojeny a vytvářejí paličku. Díky tomu je možné umělou rostlinu snadno vložit do půdy nebo květináčů. Výška rostliny je přibližně 40 cm (včetně vložené tyče 10 cm). Počet listů na rostlině je přibližně 104 kusů. Počet větviček na rostlině je 12 kusů. Listování začíná přibližně po 20 cm. Průměr rostliny je přibližně 20 - 30 cm. Rostlina se dodává bez květináče.


Film: S borovou šiškou pod zády | Skandinávský dům\nFilm: S borovou šiškou pod zády\nKdy: 24. 10. 2017 19.00\nČtyři mladí vysokoškoláci odjíždějí na letní prázdniny pod stan k jezeru. Dovádějí spolu ve vodě i na břehu, milují se a polemizují o tradičních hodnotách a otázkách, které zaměstnávají mysl mládeže konce rozvolněných 60. let. Idylický venkov slouží ale také jako katalyzátor nezralých idejí a lásek a brzy dochází k procitnutí ze symbolického ráje.\nFilm ikonického Mikka Niskanena, dodnes jednoho z nejuváděnějších finských režisérů na festivalech po celém světě, tvoří ve vývoji finské kinematografie důležitý milník. Vznikl v době, kdy kulminovala vleklá krize velkých domácích studií umocněná odlivem diváků z kinosálů k televizním obrazovkám. I do Finska tehdy doputovala nová vlna, která s sebou přinesla revoluční styl filmařské práce a obrátila pozornost mladých, nezávislých tvůrců k aktuálním tématům a zobrazování každodenní skutečnosti. Za velkým úspěchem Niskanenova prvního snímku z éry nové vlny stojí mimo jiné vynikající herecké výkony ústřední čtveřice, vycházejících hvězd finského filmu, a podmanivá hudba skvěle zapadající do atmosféry 60. let. Ne nadarmo film obdržel Finskou státní filmovou cenu a posbíral šest sošek Jussi (režie, scénář, kamera, hudba, produkce, herec ve vedlejší roli).\nFilm uvádíme v rámci přehlídky Suomi100.\nS BOROVOU ŠIŠKOU POD ZÁDY (Käpy selän alla)\n1966, 89 minut\nScénář: Marja-Leena Mikkolaová\nHudba: Kaj Chydenius, Otto Donner\nHrají: Kristiina Halkolaová, Kirsti Wallasvaaraová, Pekka Autiovuori, Erkki Mellasniemi, Jukka Sipilä\nV originálním finském znění s českými titulky.\nPromítání bude předcházet krátký úvod, který zasadí film do kontextu finské kinematografie.\nVstupenky k dispozici na www.evald.cz.\nFilm uvádíme v rámci přehlídky Suomi100 pořádané u příležitosti 100 let nezávislosti Finska. Přehlídka se koná ve spolupráci s komorním kinem Evald, distribuční společností Cinemart, Finským národním audiovizuálním institutem KAVI a Finským velvyslanectvím v Praze.\nObrázky – zdroj: kavi.fi, koulukino.fi, elokuvauutiset.fi, yle.fi\n← Film: Země je hříšná píseň\nFilm: Neznámý voják →


Syrský uprchlík vydává celoněmecké noviny v arabštině – Forum24\nSyrský uprchlík vydává celoněmecké noviny v arabštině\nV Německu vychází první celostátní noviny v arabštině pro uprchlíky. Šéfredaktorem bezplatného měsíčníku Abváb (Brána) je 26letý uprchlík ze Sýrie Ramí Ášik, který nyní žije v Kolíně nad Rýnem, informovala agentura DPA.\n„Chceme mít vlastní pohled na události,“ řekl Ášik, který koordinuje jednotlivé autory rozeseté po celém Německu ze svého bytu v jednom kolínském výškovém domě. V rohu má globus, na psacím stole leží arabsko-německý a německo-arabský slovník.\nČást obsahu novin tvoří zprávy z arabskojazyčné komunity v Německu. Většina uprchlíků ještě neumí německy, říká Ášik, který si sám často pomáhá angličtinou.\n„Zároveň je na Facebooku mnoho nepravdivých zpráv,“ upozorňuje šéfredaktor a dodává, že proti tomu rovněž vystupuje. Kromě zpráv z domovských zemí zpracovává důležitá témata z Německa. Například v posilvestrovském vydání psala jedna syrská přispěvatelka o sexuálních útocích v Kolíně nad Rýnem.\nÁšik a jeho kolegové však přinášejí také svého druhu osvětu. Čtenářům vysvětlují, co je to karneval, proč je v prvním článku německé ústavy řeč o lidské důstojnosti, a ne například o náboženském vyznání prezidenta. Některé rady jsou zcela praktické – například, kde se má člověk registrovat, když přijde do Německa.\nSyrsko-palestinský novinář Ášik je sám uprchlík. Tvrdí, že v Sýrii byl zavřený za to, že pokojně demonstroval proti režimu prezidenta Bašára Asada. Díky stipendiu Nadace Heinricha Bölla mohl v roce 2014 přijít do Německa. Nějaký čas dokonce žil v letním domě spisovatele Heinricha Bölla, v němž našli útočiště i další umělci. Sám Ášik mezitím napsal několik knih.\nOdborník na komunikaci Armin Scholl z Münsterské univerzity vnímá Abváb jako příspěvek k integraci. „Protože pomáhá příchozím v orientaci,“ říká expert. Dlouhodoběji je však třeba dbát na to, aby naopak nepodrýval vůli integrovat se do nové kultury.\nStejného názoru je také Ramí Ášik. „Domnívám se, že není dobré vytvářet stát ve státě, komunitu v komunitě,“ zdůraznil. „To už jsem viděl v Berlíně. Rád bych našel jiné řešení,“ nastínil.


Přípava na Vánoce bez stresu | Toato.cz\nPřípava na Vánoce bez stresu\nAutor: Redaktor ×\t15.11.2016\nPřed svátky denně uklízíte a pečete. Tak co si dát od obojího chvilku pauzu a užít si advent i jinak, než s hadrem v ruce a prsty upatlanými od těsta? Máme pro vás čtyři tipy, kam můžete vyrazit bavit se, odpočinout si a nakoupit dárky, nebo kam můžete poslat děti, když potřebujete mít aspoň chvilku pro sebe.\nDoma vyráběné dárky jsou v dnešní době ty nej. Jak na to vám poradí na workshopech v AladinE. Foto: www.aladine.cz\nVolné lekce plavání v Juklíku\nPotřebujete v klidu zabalit vánoční dárky, ale děti vám k tomu během dne nedají příležitost ani na vteřinu? Pošlete je i s manželem na volné lekce plavání do Baby Clubu Juklík. K dispozici jim bude velký i malý bazén, všechny dostupné pomůcky a hračky a navíc hodina zábavy v herně po koupání úplně zdarma s občerstvením a čerstvými dobrotami vytaženými přímo z pece. Na plavání do Juklíku můžete vzít děti starší pět měsíců. V rámci volných lekcí, jak název napovídá, si každý rodič hlídá své dítě sám a hraje si s ním. Instruktorka pouze dohlíží na bezpečnost, případně vám poradí, s čímkoliv si nevíte rady. Jinak je řádění ve vodě jenom na vás a vaší fantazii. Poplatek za vstup do vody je 150 Kč, pro plaváčky, kteří chodí aktuálně do kurzů v Juklíku, je to 100 Kč. Kde se dozvědět víc: http://www.juklik.cz/praha-5-stodulky/aktivity/volne-plavani\nCvičení ve vodě. Foto: www.juklik.cz\nOriginální dárek pro syna nebo manžela\nDoma vyráběné dárky jsou v dnešní době ty nej, jak nás občas přesvědčují různé časopisy. Je to pravda, jenže ruku na srdce: kolikrát se vám takový vlastnoručně vyráběný dárek opravdu povedl, abyste s ním byli stoprocentně spokojeni? Letos to ale můžete napravit. AladinE má pro vás totiž kurz s výtvarnicí Irenou Slavíkovou, která dobře ví, jak na to, aby na vašem výrobku nebylo vidět, že jste ho dělali poprvé v životě. V neděli 4. 12. od 9.30 do 13.00 hodin se můžete přihlásit na kurz Malujeme pro chlapy. Do ruky dostanete šablony, razítka s mužskou tématikou, jako jsou stroje, auta, letadla…, a k ruce odbornici, která vám poradí, jak je použít, aby váš výtvor byl pod stromečkem hodný nadšení (a ne jen toho předstíraného). Na začátku se rozcvičíte na dekorování tašky, hlavní projekt je pak triko s originálními motivy pro syna, manžela nebo kamaráda. Komu ho darujete, to je na vás. Cena kurzu je 590 Kč. Kde se dozvědět víc: www.aladine.cz\nZábavné Čertování v Monkey’s Gym\nCvičení dětí i vaše nákupy jsou dohromady. Foto: www.monkeysgym.cz\nUmějí Čert, Mikuláš a Anděl sportovat? Že nevíte? Tak se přijďte 4. 12. od 14 hodin podívat do tělocvičny Monkey’s Gym v Obchodní galerii Harfa na Zábavné Čertování, kde se to dozvíte. Mikulášské odpoledne pro děti a rodiče pořádané v oblíbené dětské tělocvičně bude plné sportovních soutěžních úkolů a zábavy. Všechny tři postavy můžete vyzvat na souboj, a když vyhrajete, dostanete sladkou odměnu. No, a porazit třeba Čerta? To je přece výzva! Akce je určená pro všechny děti do 8 let, vstupné je zdarma. Kde se dozvědět víc: www.monkeysgym.cz\nSki Parade ve Ski a Bike Centru Radotín\nOblékněte se na lyže nebo pořiďte fantastické dárky všem lyžařským nadšencům jen za zlomek původní ceny ještě před Vánocemi. Lyžařská a cykloprodejna Ski a Bike Centrum Radotín pořádá od 10 do 20 hodin akci jménem Ski Parade, v rámci níž můžete uskutečnit velký zvýhodněný předvánoční nákup lyžařských značek, jako jsou Kjus, Spyder, Descente, Björn Dählie, X-Bionic, Leki, Revolution, Maloja, Reima a další. Ski Parade není jen pro dospělé, v tomhle speciálním výprodeji obléknete i svoje ratolesti. Díky prodejnám Skibi Kids najdete ve slevách i dětské oblečení Reima, Quicksilver a Roxy. Při nákupu vám budou k ruce zkušení odborníci, kteří vám poradí se vším, co budete potřebovat. Kde se dozvědět víc: www.skiparade.cz\nVíce na www.juklik.cz, www.monkeysgym.cz, www.aladine.cz, www.skibi.cz\nTémata: aladine.cz × Baby Club Juklík × Monkey´s Gym × Ski a Bike centrum Radotín\nSlaný cuketový koláč dvou barev\nŠíji uvolníte rychle i v práci\nValašsko láká nedotčenou přírodou, skvělými frgály i slivovicí z durancie!\nŽivá versus online kultura: 420PEOPLE zve 17. 2. na online konferenci CLASH!\nČeské ghíčko, zdravá superpotravina, která nahradí všechny tuky


Masarykova pravnučka zasadila lípu - Jihlavský deník\nJihlava - Pomyslnou tečku udělali ve čtvrtek v podvečer za oslavami sta let Československa v Jihlavě. V parku vedle autobusového nádraží v krajském městě totiž za zasadili lípu republiky.\nZasazení lípy republiky za přítomnosti pravnučky prvního československého prezidenta Charlotty Kotíkové v parku Vysoké školy polytechnické Jihlava. | Foto: Deník / Jaroslav Loskot\n„Lípa srdčitá bude důstojnou připomínkou celoročních oslav stoleté republiky,“ uvedl končící primátor krajského města Rudolf Chloupek.\nMezi významnými hosty byla také pravnučka prvního československého prezidenta Charlotta Kotíková.\nSlavnostní atmosféru jen podtrhl zpěv státní hymny, o který se postaralo pěvecké sdružení Campanula. Oslavy výročí vzniku samostatného státu však na Vysočině nekončí, o víkendu je připravena celá řada akcí.